prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Inombyggnadsverksamheten bröts den kraftiga sysselsättningsnedgång somnoterats första hälft och sysselsättningen stabiliserades medvissa regionala undantag. Arbetslösheten är f. n. låg och efterfrågan på främstyrkesutbildad arbetskraft god. Den svenska arbetsmarknaden har, trotskonjunkluravmattning och en långsammare återhämtning än beräknat, präglats aven låg arbetslöshet enligt såväl som ()statistik över arbetslösa medlemmar i arbetslöshetskassor. Tredje kvartalet1976 uppgick den totala arbetslösheten enligt till av arbetskraftenmol 1,6 resp. . Även ungdomarnassituation förbättrades. För yngre flickor kvarstår dock betydande problem. Det totalt sett goda läget på arbetsmarknaden kan delvisförklaras av att den höga efterfrågan på arbetskraft inom den offentligasektorn till stor del har kunnat la emot tillskottet av kvinnor påarbetsmarknaden. Vidare har företagen visat ökad benägenhet attäven med otillräcklig efterfrågan behålla sina anställda. Dettaökade sociala ansvarslagande har förstärkts av den trygghetslagstiftning somgäller . Enförklaring lill den gynnsamma utvecklingen på arbetsmarknaden 1976/77:100 Bilaga 15 4 liggerockså i de sysselsällningspoliliska åtgärder som har satts in frånstatsmakternas sida. Om dessa insaiser har det rått bred politisk enighet. Engrundtanke vid utformningen av samhällets stöd för sysselsättningen har varitatt möta problemen redan på arbetsplatsen. Således har företagen fått möjlighetatl utnyttja investeringsfondsmedel och investeringsavdragför bl. a. byggande och anskaffning av maskiner. Det särskilda statsbidragetlill lagerökning har fått betydande omfattning. Stödet till företag somutbildar permitteringshotad personal har förstärkts. Statliga och kommunalaindustribeställningar har lagts ut lill förelag med vikande sysselsättning.Sysselsättningen inom byggnadsbranschen har främjats genom en rad åtgärder, bl.a. ökal bidrag till projektering av slatliga och kommunala objekt saml vissatyper av bostadshus. För främst ungdomsgrupperna har sysselsättningsskapandeåtgärder vidtagits i belydande omfattning. Detla har bl. a. skett genom olikaformer av kommunala, enskilda och statliga beredskapsarbeten ochpraktikplatser. har också fått personalresurser försärskilda insatser för bl. a. ungdomar. präglas de ekonomiska utsikterna av enbetydande osäkerhet. Den ekonomiska återhämtningen går långsammare änberäknat. Kapacitetsutnyttjandet i förelagen är fortfarande lågt och lagrenfrämst av färdigvaror förhållandevis stora. a. dessa faktorer gör att företagenbegränsar rekryteringen av personal. Arbetskraftsefterfrågan från näringslivet lordeförbli svag . Förelagens ökade benägenhet att medsvag efterfrågan behålla sin personal har skapat ett kapacitetsöverskolt såatl produktionen inom åtskilliga branscher kan öka utan en motsvarandeexpansion av sysselsättningen. Industrisysselsättningen väntas fortsätta attminska i samma takt som . Efterfrågan på personal inom denoffentliga sektorn väntas däremot bli hög. Med hänsyn till läget förtillverkningsindustrin måste emellertid den sysselsällningspoliliskaberedskapen bibehållas på oförändrat hög nivå. Stöd till lagerhållning kommeratt utgå även . Strävandena att möta uppkommande problem i förstahand på arbetsplatserna måste vidmakthållas. Parallellt härmed krävs fortsattaansträngningar för atl hjälpa de nytillträdande, framför allt ungdomarna. Deplaneringsråd som inrättas med representanter för skola, arbetsförmedling,sociala myndigheter, arbetsgivare och fackförening skall följa de ungdomar somsluiar skolan och se rill att de tillförsäkras arbete, utbildning ellerpraktik. Arbetsförmedlingen har en nyckelroll både när detgäller att hjälpa arbelslösa i allmänhet och att ta hand om ungdomarna.Organisatoriskt har arbetsförmedlingen byggts ul kraftigt och en ytterligareutbyggnad föreslås . tillförs medel motsvarande ytterligare240 tjänster. För personalutbildningen anslås ytterligare medel Prop.1976/77:100 Bilaga 15 5 vilketökar möjligheten för arbetsförmedlingens personal atl medverka vidplatsförmedling för särskilda grupper, exempelvis ungdomar och personer medarbetshandikapp. Den försöksverksamhet med intensifierade förmedlingsinsatserför ungdomar som har pågått kan härvid ge god vägledning. En fortsattlokalmässig upprustning föreslås. Utbyggnaden bör fördelas över landet så atthuvudparten av de arbetssökande kan komma i åtnjutande av arbetsförmedlingenstjänster utan större besvär och tidsåtgång. Distriktsarbetsnämndernasverksamhet påbörjas på försök. Deras befogenheter och ansvar bör efterhandvidgas och fördjupas. Utvecklingen av ADB-metoder i platsförmedlandet fortsätter.ADB-baserade platslistor kommer under /78 att finnas i helalandet. Försöken med sökning och matchning vidgas. Särskilt betydelsefullt kandetta hjälpmedel bli i den inleriokala förmedlingen. AMS föreslås därför fåmedel att utvidga försöken till ytterligare sex kontor utöver de sex där manunder innevarande budgetår påbörjar sådana försök. Det åtgärdssystem som arbetsförmedlingen har tillsill förfogande för att undanröja arbetshinder förbättras.Arbetsmarknadsutbildningen planeras för att kunna omfatta 135 000 deltagare.Utbildningsbidragen har höjts både och . Ianslutning till den av beslutade höjningen av det kontantaarbetsmarknadsstödet höjs också utbildningsbidraget för ungdomar i motsvarandegrad. I den mån arbetslöshetskassorna beslutar höja utgående dagpenning kommerockså utbildningsbidragen att höjas. betydande hinder för många arbetslösa att fåett lämpligt arbete är, att sådant finns endast på annan ort och att deekonomiska påfrestningarna av en flyttning upplevs som stora. För att förbättraarbetsförmedlingens möjligheter alt undanröja sådana hinder föreslås en reformav flyttningsbidragen. Innehållet i denna reform ansluter till förslagen i enuiredning som överlämnats av AMS. Starthjälpen förändras och höjs från 3 000till . för hushåll med minst två medlemmar och från 1 500 till 2 000kr. för hushåll med en person. Bidragsbestämmelserna i övrigt förenklas ochförbättras. Ett av AMS redovisat förslag lill omläggning ochförenkling av bidragssystemet vid kommunala och enskilda beredskapsarbeten medsyfte att stimulera till mera dagsverksbilliga arbeten kommer att bearbetas ytterligareinom . Arbetsuppgifter och beslutsbefogenheter inomarbetsmarknadspolitiken är i hög grad decentraliserade. Möjlighetematill ytteriigare decentralisering prövas bl. a. på grundval av förslag somlagts fram av decentraliseringsutredningen. 1976/77:100 Bilaga15 6 har det blivit alltmer uppenbartatt arbetsmiljön spelar en viktig roll för utvecklingen på arbetsmarknaden. Iett längre perspektiv blir insatser på arbetsmiljöområdet av avgörandebetydelse för möjligheterna att bereda väg in i arbetslivet för nya grupper avarbetssökande liksom för möjligheterna för enskilda arbetstagare att stannakvar i arbetslivet när förutsättningarna för deras förvärvsarbete ändras. En anpassning av arbetstiden till individuella kravär en särskilt viktig faktor. De regler för del tidspension som har införts fr.o. m. innebär att arbetet på ett stort antal arbetsplatsermåste organiseras med hänsyn till önskemål om sådant deltidsarbete. Mångasmåbarnsföräldrar har på motsvarande sätt önskemål om reducerad arbetstid ochbehov av föräldraledighet. Den kraftiga ökning av andelen förvärvsarbetandeföräldrar med barn , som kalkyleras i 1975 årslångtidsutredning, kan uppnås endast om det i företag och förvaltningar finnsen tillräcklig flexibilitet i fråga om arbetets organisation. Önskemål omledighet för studier enligt studieledighetslagen ställer motsvarande krav. För personer med arbetshandikapp behövs särskildaålgärder för att anpassa arbetet till individens förutsättningar. En radåtgärder står till arbetsförmedlingens förfogande för att medverka vid en sådananpassning. Särskilda anpassningsgrupper finns nu organiserade i drygt 5 000företag och förvaltningar. Det är av största vikt att verksamheten intensifierasi grupperna för att bereda anställning för arbetssökande med arbetshandikapp. Organisationen för skyddat arbete i skilda formeroch den yrkesinriktade rehabiliteringen har utretts (SOU 1975: 82 resp. SOU1976: 38). Förslagen har remissbehandlats och bereds f. n. i . kommer regeringen att till lagrådetöverlämna förslag till arbetsmiljölag. Förslaget grundas påarbetsmiljöulredningens belänkande (SOU 1976: 1) Arbetsmiljölag. Betänkandethar varit föremål för en omfattande remissbehandling. Proposition beräknaskunna föreläggas för beslut vid hösten 1977.Den nya lagstiftningen bör träda i kraft , vilket innebär attorganisationer och arbetarskyddsmyndigheter får rimlig tid för sitt förberedelsearbete.Betydande insatser krävs av arbetarskyddsmyndighetema för att utarbetatillämpningsföreskrifter till den nya lagstiftningen. Den nya lagstiftningen syftar bl. a. till en vidgadkontroll av ämnen och maskiner som når arbetsplatserna och till ett effektivaretillsynsarbete. har arbetarskyddsstyrelsen ochyrkesinspektionen byggts ut kraftigt för att stå rustade inför de ökade kravsom då möter. I årets budgetförslag föreslås denna utbyggnad fortsätta.Sammanlagt 85 tjänster tillförs arbetarskyddsverket. Prop.1976/77:100 Bilaga 15 7 Elt förslag till nytl informationssystem förarbetsskador (SOU 1976: 17) bereds i regeringens kansli. Förslagtill ny semesterlag behandlas f. n. i lagrådet. Proposition beräknas bliförelagd . Förslaget innefattar bl. a. enförlängning av den lagstadgade semestern , rätt att hosarbetsgivaren spara den femte veckan till en längre sammanhängande ledighetoch omfatlande förbättringar av gällande regler för semestergrundande frånvaro.Den nya semesterlagen föreslås träda i kraft . Delegationenför arbetstidsfrågor fortsätter sitt arbete. Belänkandet (SOU 1976: 34) Kortarearbetstid När? som innehåller synpunkter på problemen i samband med enallmän arbetstidsförkortning har remissbehandlats. Med utgångspunkt i detlamaterial fortsätter delegationen arbetet för att kunna bedöma i vilken taktoch under vilka förutsättningar en arbetstidsförkortning kan ske. Lagstiftningen om medbestämmande i arbetslivetträder i kraft . Mellan parterna på arbetsmarknaden pågår nuförhandlingar på den nya lagens grund. Den information och utbildning som skall ge stöd åtparterna i deras arbete att tillämpa lagen och föra över dess intentioner ipraktiskl arbete har redan fått betydande omfattning. Verksamheten sker medstöd av medel som enligt beslut tillförs arbetarskyddsfonden isärskild ordning. Fonden fördelar därefter pengarna till arbetsmarknadensorganisationer. inrättas det institut, centrum för arbetslivsfrågor, somgenom tillämpad forskning kring arbetsorganisation och inflytandefrågor skallstödja det nya synsätt som medbestämmandelagstiftningen ger uttryck för. har som framgår av följandediagram variationerna i invandringen varit betydande. Diagrammet visar dentotala in- och utvandringen, dvs. inkl. svenska medborgare. Efter den rekordstorainflyttningen , vilken dominerades av invandrare frånFinland, återgick invandringen till en mera normal nivå somutvandringen blev slörre än invandringen. Orsakentill att utvandringen ökade under 1970-talels första år var del då försämradesysselsättningsläget i . När situationen på den svenska arbetsmarknadenåter förbättrades ökade invandringen på nytt medan utvandringen minskade. Prop.1976/77:100 Bilaga 15 g In-och utvandring (inkl. svenska medborgare) åren 19441975 I I I I I I I I I 1965 1970 invandrade sammanlagt 38 000utländska medborgare till , medan drygt 20 000 utvandrade.Invandringsöverskottet uppgick således till 17 600 utländska medborgare ijämförelse med 12 000 . Som framgår av följande tablå var det iförsta hand invandringen från övriga nordiska länder som svarade för ökningen. Invandringen var år 1976mindre än . har den däremotvarit något högre än . har totalt 39 700 utländskamedborgare registrerats som invandrare i medan utvandringen avutlänningar från var 18 700 personer. Arets netto-invandring varsåledes 21 000 utlänningar. Siffrorna är preliminära. 1976/77:100 Bilaga 15 9 Bland såväl in- som utvandrarna utgör finländarnaden dominerande gruppen. ökade invandringen från beroendepå en försämring i arbetsmarknadssituationen där. Inflyttningen från ,som ökade kraftigt , fortsatte även . Danskamedborgare svarade för huvuddelen av den nordiskanettoinvandringen. har emellertid utvandringen av danskamedborgare varit större än invandringen från . De utomnordiskainvandrama kommer från ett stort antal länder och består till övervägande delav flyktingar och anhöriga till tidigare invandrare. Även utländska barn somhar adopterats i utgör numera en betydande grupp bland invandrarna.Enbart omfattade denna grupp ca 1 500. Arbetskraftsinvandring itraditionell mening lorde i stort sett ha förekommit endast frånFinland. har den kollektivaöverföringen av flyktingar främst avsett svårt utsatta personer iLatinamerika. Sedan händelserna i har drygt 3 000latinamerikaner fått en i vårt land. Av dessa har ca 1 000 kommii hitunder . kommer dessutom att ha tagitemot ca 6 000 assyrier, företrädesvis från . Assyrierna har jämställtsmed flyktingar i fråga om åtgärder för omhändertagande m. m. Omfattande insatserhar gjorts för atl ta hand om assyrierna. kommun, dit de flestaassyrier har sökt sig, har fått särskilt statligt stöd för de extra koslnadersom den stora invandringen har medfört. Det toiala antalet utländska medborgare i Sverigeökade från 401 200 till 409 900 vid årsskiftet 19751976.Främst ökade antalet danska och finländska medborgare, medan t. ex. antaletjugoslaviska och grekiska medborgare förblev på samma nivå som under år 1974.Antalet finländska medborgare i uppgick lill184 000 personer. Drygt 14 300 personer fick svenskt medborgarskapunder , varav ca 5 800 var från , drygt 1 100 från ochnära 900 från . Motsvarande siffror för var 16 200, 6 800, 1300 och 900. Antalet naturaliserade svenska medborgare, som finns i ,uppskattas till ca 270 000. Ytterligare reformer för invandrarna har genomförtsi enlighet med statsmakternas beslut om riktlinjer för invandrar-och minoritetspolitiken. Det har blivit lättare för invandrare att få svensktmedborgarskap. Fr. o. m. har kvalifikationstiden för atl efteransökan få svenskt medborgarskap sänkts från sju till för ickenordiskamedborgare och från tre till för nordiska medborgare. Vidare harförsörjningsvillkoret tagits bort. fattade statsmaktema även beslut omlångtgående reformer för invandrarbarnen. Enligt riktlinjer förinvandrar-och minoriletspolitiken skall invandrarna och deras bara ges reellaför- 1976/77:100 Bilaga15 i o utsättningaratt behålla och utveckla det egna språket och den egna kulluren saml hållakontakt med ursprungslandet. Enligt beslut skall kommunenerbjuda och anordna hemspråksträning i den allmänna förskolan ochhemspråksundervisning i och gymnasieskolan. I enlighet med vadriksdagen har uttalat har regeringen återkommit tillriksdagen med förslag (prop. 1976/77: 22) om statsbidrag förhemspråksundervisning för invandrarbarn samt om inrättande av särskildastatligt reglerade tjänster för hemspråkslärare vid kommunens skolväsende.Skolöverstyrelsen har avgell förslag om reguljär utbildning förhemspråkslärare. Förslaget bereds f. n. inom regeringens kansli. De nyariktiinjema för undervisning av invandrarbarn skall tillämpas fr. o. m. den 1juli 1977. beslöt (prop. 1975/76:177, InU 1975/76: 41, rskr 1975/76: 335) om vissa ändringar i lagen (1972: 650)om rätt till ledighet och lön vid dellagande i svenskundervisning förinvandrare. Enligt denna lag är arbetsgivaren skyldig att före den 1 juli 1978bereda sådan utländsk arbetstagare som börjat sin första anställning här ilandet möjlighet till ledighet och lön för attdelta i svenskundervisning. Arbetsgivarens skyldighet i delta hänseendeutsträcks till , om han har försummat att ge ledighet och löninom den föreskrivna tiden. Lagen gäller numera även för sådan arbetstagare,som har blivit svensk medborgare sedan han påbörjat den undervisning som avsesi lagen. med atl lagändringarna genomfördes tilldelades de fackligaorganisationerna särskilda medel för att genom uppsökande verksamhet informerade anställda invandrarna om lagen. I samband med behandlingen av presslödspolilikenunder uttalade , att frågan om statligt stöd till tidningarpå annat språk än svenska skulle ses över. Frågan om nya riktlinjer förtidningsstödet bereds f. n. inom budgetdepartementet. Åtgärder har vidtagits i syfte att förbättratillgången på kunniga tolkar. Försöksverksamheten med utbildning av s. k.kontakttolkar har fortsatt i regi. Den försöksverksamhet medhögre tolkutbildning i finska och tyska språken, om vilken beslöt år1974, skall enligt riksdagsbeslut utökas med de serbokroatiska ochgrekiska språken. Som framgått av vad chefen för utbildningsdepartementettidigare denna dag har anmält, föreläggs nu förslag om bl. a. utformningenav den lägre tolkutbildningen. Vidare bör i delta sammanhang nämnas all ettstatligt system för godkännande av tolkar och auktorisation av översättaretillkom genom riksdagsbeslut . Verksamheten administreras avkommerskollegium. Efter vissa försök med prov för godkännande av tolkar /76 påbörjades verksamheten i hela sin omfattning under hösten1976. 1976/77:100 Bilaga 15 11 fattade , utöver vad somnyss redovisats, beslut om andra insatser på invandrarpolitikens område, bl.a. om studiesocialt stöd för vuxna som dellar i grundläggande utbildning föratt i första hand lära sig läsa och skriva. Som framgått av vad chefen för utbildningsdepartementettidigare denna dag har anfört, föreläggs nu förslag om såvälförbättrat studiesocialt stöd som grundutbildning för vuxna. tilldelades för innevarandebudgetår ökade resurser för insatser och stöd i olika former för invandrare.Sålunda anvisades ytterligare medel för statsbidrag till invandrar- ochminoritetsorganisationer och för avgränsade projekt till förmån förinvandrare. Vidare förstärktes verkets resurser för informalion till och ominvandrare. Statsmaktemas beslul att införa kommunalrösträtt och valbarhet för invandrare föranledde omfattande insatser under år1976 i syfte att informera i första hand röstberättigade invandrare om reformensinnehåll. En särskild ledningsgrupp ansvarade för samordningen avinformationsinsatserna. Enligt invandrarverkels preliminära beräkningar överinvandrarnas valdeltagande röstade av de röstberättigade i 1976 årskommunalval. Tillströmningen av tillstånds- ochmedborgarskapsärenden till invandrarverket har under /76 ökatväsendigt. Trots den slora avgången av rutinerad personal i samband med verkelsomlokalisering till har antalet avgjorda ärenden ökat, men inle itillräcklig omfattning. Balanserna av icke avgjorda ärenden har därför stigit.Balansutvecklingen har inneburit allt längre väntetider för de sökande, storapåfrestningar för verkets personal och höga kostnader för samhället. Verkethar därför beviljats extra medel för att redan under innevarande budgetårkunna förstärka personalen med åtta tjänstemän. (A 1975: 04), som har iuppdrag alt utarbeta en ny utlänningslag, skall dessutom med förtur övervägamöjligheterna atl förkorta handläggningstiderna i utlänningsärenden.Utredningen beräknas avlämna ett delbetänkande rörande bl. a. denna frågaunder . Som ytterligare ell led i strävandena all förkortahandläggningstiderna har chefen för tidigare denna dagföreslagit, att s. k. utredningscentraler inrättas i de tre störstapolisdistrikten, dit utredningar i komplicerade utlänningsärenden kankoncentreras. Jämställdhetmellan kvinnor och män har sedan oktober 1976ansvaret för det arbete på att åstadkomma jämställdhet mellan kvinnor och mänsom låg på statsrådsberedningen. Det konkreta arbetet med skilda projekt, som sattsi gång av den s. k. lilla delegationen, fullföljs under ledning av denparlamentariska kommittén (Ju 1976:08) för frågor rörande jämställdhet mellanmän och 1976/77:100 Bilaga 15 12 Samtliga riksdagspartier får därmed numera delta i planeringen av dettaarbete. Jämställdhetsdelegafionens arbete var lill stor delkoncentrerat till arbetsmarknadspoUtiska åtgärder. Delegationen initierade enförsöksverksamhet med kvinnor på typiskt manliga arbeten i sex län. Hittillshar omkring 2 000 kvinnor kunnat börja förvärvsarbeta inom ramen för projektet.En utvärdering av försöksverksamheten i ett av länen harpresenterats . Delegationen har i samarbele med berörda fackligaorganisationer haft överläggningar med ett antal privaia företag för att geunderlag för särskilda jämslälldhetsprogram. En försöksverksamhet med sex timmars arbetsdag harbedrivits vid . Intresset härför från såväl manliga som kvinnligaanställda har varit stort. Beroende på bl. a. konjunkturläget har dock omfattningenav försöket varit begränsad. På det statliga området har delegationen 1975 till begärt att personalpolitiskahandlingsprogram upprättas. En bred genomgång i partsammansatta grupper harpåbörjats vid och en första rapport håller på att utarbetas. Delegationen har tillsammans med sin referensgrupp"Tekniska tjejer" med diskuterat möjlighetema att engagera flerkvinnor i tekniska arbetsuppgifter inom gruvförvaltningen. utfärdades en förordning (1976: 686)om jämställdhet mellan kvinnor och män i statlig tjänsl och ett cirkulär (1976:687) om arbetet för jämställdhet mellan kvinnor och män i statlig tjänst därstatliga myndigheter åläggs att efter samråd med arbetstagarorganisationernavid myndigheterna upprätta en plan för sitt jämstäUdhetsarbete. Myndighetemaåläggs vidare att i samband med sina årliga anslagsframställningar redogöra förvidtagna åtgärder för atl öka jämställdheten. Särskilda informations- ochrekryleringskampanjer skall också göras när större rekryteringsbehov uppstårinom tjänstekategorier som domineras av kvinnor eller män för att stimulerapersoner av motsatt kön alt söka tjänstema. Jämställdhetsdelegationen harpåbörjat överläggningar med i första hand statens personalnämnd om det praktiskajämställdhetsarbetet. Jämställdhelsdelegationen har under år 1976presenterat en dellidsun-dersökning (SOU 1976; 6) Deltidsanställdas villkor och förslag i anslulning härtill. Undersökningen och förslagen harremissbehandlats. Delegationen har i skrivelse lillförsvarsdepartementet begärt förbättrade möjligheter för värnpliktiga attutnyttja föräldraförsäkringen. I skrivelse till hardelegationen begärt en bältre anpassning av arbetsvillkoren för gravidakvinnor. I detta sammanhang kan även erinras om att statsrådetMogård under nionde huvudtiteln har anmält att hon avser tillkallaen Prop.1976/77:100 Bilaga 15 13 särskildarbeisgrupp för alt behandla frågan om en ökad rekrytering av kvinnor tillskolledarbefaltningar. Den vid världskonferensen för det internationellakvinnoåret godkända världsaktionsplanen har remissbehandlas och synpunkter påden lokala anpassningen av planen har därvid lämnats. Delegationen har också utarbetat och distribueraten informationsfolder lill myndigheter, företag, organisationer och enskilda. Delegationensuppgifter har som nämnts förts över till jämställdhets-kommittén. Denna har ioktober givits tilläggsdirektiv som bl. a. innefattar ett uppdrag att utarbetaförslag till lag mot könsdiskriminering. I handläggs ärendenrörande förhållandet till internationella arbetsorganisationen (). Under år1976 har med treparlsdelegationer (företrädare för slalen,arbetsgivarna och arbetslagarna) deltagit dels i internationellaarbelskonferensens 61 :a (ordinarie) sammanträde, dels i dess 62:a sammanträde(nionde sjöfartskonferens), dels i organisationens konferens om sysselsättning,inkomstfördelning och socialt framåtskridande samt den internationellaarbetsfördelningen (den s. k. världssysselsättningskonferen-sen). vid dess båda sammanträden antagna instrument kommer påsedvanligt sätt att föreläggas . slutdokumenthar nyhgen behandlats av . bör senare få ta del avdokumentet genom att detla överlämnas till den.