prop · G00383 · 1976-12-31 00:00:00 — Ett statligt stöd till förstudier och anbudsgivningskulle följaktligen ha en exportfrämjande effekt, anförs det i promemorian. Det bedöms lämpligt att ett stöd i första handinriktas på konsulttjänsterna och att förstudie- och anbudskostnadsbidrag fördessa införes. Svenska konsultföretag har jämfört med utländska företag vissaavgjorda konkurrensfördelar: hög teknologisk standard, rationalitet och obundenhet,såväl 1976/77:83 12 politisktsom i förhållande till industriintressen. Allmänt sett kan vidare ett stöd förkonsultföretagens utlandsverksamhet leda till en bibehållen konsultkapacitet iSverige, vilket - i kombination med bättre utlandserfarenheter-ärtill fördelförannan svensk företagsamhet med ambitioner att gå ut på den internationellamarknaden. Antalet stora konsultföretag i är relativtlitet. Det har varit svårt att uppnå san-rverkan mellan små företag med olikaspecialiteter. Det är inte uteslutet att anbudskostnadsbidrag skulle kunnabefrämja ett samgående i viss utsträckning. En förutsättning förstod måste juvara att sökanden kan bedömas ha möjlighet att nå fram till ett kontrakt. Dessaförutsättningar bör i allmänhet vara bättre för större enheter. Vadgäller den allmänna utformningen av ett sådant stöd till förstudier ochanbudskostnader för konsultföretag anförs i promemorian följande. Det torde iallmänhet få förutsättas att den tänkta förstudien avser ett område där ettspecifikt projekt redan föreligger eller skäligen kan beräknas komma fram. Vidbedömningen av oni begärt stöd skall utgå för också hänsyn tas till denexportfrämjande effekt som projektet kan ha för svenskt vidkommande, 1 regeltorde inte stöd böra utgå till konsultuppdrag för vanlig marknadsföring.Beträffande hur stor del av kostnaderna som bör täckas av ett bidrag synes detlämpligt att i likhet med vad som gäller i andra länder låta bidragsmöjlighetenendast omfatta en del av dessa kostnader. En rimlig gräns synes böra sättas vid50 % av anbudskostnaden. Liksom i de stödsystem som finns i andra länder böråterbetalningsskyldighet gälla vid antagna anbud. Avexportfrämjande skäl bör enligt promemorian stöd kunna lämnas förkonsulttjänster till alla . Självklart bör det dock vara möjligt att avallmänpolitiska skäl kunna utesluta stöd till studier för projekt i ett visstland. Vilka länder detta skall gälla kan inte anges på förhand utan detta börlämnas åt regeringen att avgöra alltefter förändringar i det politiska läget. Vad härefter gäller administrationen av stödettorde verksamheten bli av tämligen begränsad omfattning, varför det lämpligastesynes vara att låta denna handhas av ett redan befintligt organ. Det kanhärövervägas om denna uppgift bör anförtros åt t. ex, exportkreditnämnden ellerSveriges exportråd. Att döma av internationella förhållanden syneskostnaderna för ett anbudskostnadsbidrag inte behöva bli särskilt höga. 1promemorian föreslås sålunda att ett belopp av I milj, kr. avexportfrämjandemedel anslås för det första årets verksamhet. Genom utvärderingav verksamheten kan sedan anslagets framtida storiek fortlöpande prövas. 2.7Deltagande i regionala utvecklingsbanker 1 fråga om de regionala utvecklingsbankerna lämnasi promemorian följande redogörelse 1976/77:83 13 Den multilaterala finansiella biståndsgivningendomineras av den s. k. världsbanksgruppen inom FN, dvs. () ochdess båda systerorganisationer Internationella utvecklingsfonden ()ochInternationella finansieringsbolaget (IFC). Till FN-familjens finansinstituträknas även (), vars verksamhet avbiståndskaraktär i förhållande till består av kortfristigastabiliseringslån samt tekniskt bistånd inom centralbankspolitiken,skatteväsendet m. m. Blandde övriga internationella organisationer som ägnar sig åt multilateraltfinansiellt utvecklingsbistånd utgörs en grupp av de regionala utvecklingsbankernaInteramerikanska (), Asiatiska (AsDB)och Afrikanska (). Ettgemensamt drag hos de regionala utvecklingsbankerna kan rent allmänt sägas varaatt dessa skall bidra till en ökad ekonomisk utveckling individuellt ochkollektivt bland de medlemsländer inom regionen som är . Detta skallske bl, a. genom främjande av investeringar av offentligt och privat kapitalför utvecklingsändamål. För att ett land skall kunna komma i fråga vidupphandlingen till av bankerna finansierade projekt krävs i allmänhetmedlemskap i banken eller att landet tillskjutit medel till banken. Äldstav de regionala utvecklingsbankerna är IDB, som lämnar utvecklingslån tillländer i på dels "hårda" dvs. affärsmässiga villkor,dels "mjuka" dvs, gynnsammare villkor vad gäller ränta ochamorteringstid. Banken är huvudsakligen uppbyggd enligt Väridsbankens mönster.Medlemmar har varit 22 latinamerikanska samt och Canada.Sedan möjlighet numera har skapats för även vissa icke-regionala i-länder attbli medlemmar i banken har tolv sådana länder inträtt som medlemmar i banken.En närmare redogörelse för IDB:s verksamhet lämnas i det följande i samband medatt frågan om svenskt medlemskap behandlas och sedan först har redogjorts förAsDB och ADB i vilka medverkar. 2.7.2Asiatiska (AsDB) Medlemskrets och kapital AsDB böriade sin verksamhet 1966. Medlemskap ibanken är begränsat till länder som tillhör FN, eller FN:sregionala ekonomiska kommission för (ESCAP). Banken har 42 medlemmar,varav 28 s. k. regionala och 14 s, k. icke- regionala däribland . Bankenstecknade kapital varav hälften skall utgöras av inbetalt kapital, uppgår f. n.till ca , AsDB förfogar vidare över en specialfond förutlåning på mjuka villkor, Asian Development Pund (AsDF), n-ied en totaltillgång på medel på f n. 840 milj. dollar. Dessutom finns en mindre fond förtekniskt bistånd. Prop.1976/77:83 14 När AsDB grundades bidrog med 5 milj,dollar till bankens grundkapital. deltog inte i kapitalökningen 1971och har inte lämnat bidrag till specialfonden. Det har funnits fiera motivhärför. a. har från svensk sida riktats generell kritik mot banken för attden har koncentrerat huvuddelen av utlåningen till länder med relativt hög BNP.Vidare har ansett att inriktningen på projekt och sektorer har tytt påen traditionell och tillväxtcentrerad syn på utvecklingsproblematiken som iotillräcklig grad har tagit hänsyn till de fattigaste befolkningsgruppernasbehov. Enviss ändring i AsDB:s utlåningspolitik har dock ägt rum . Senast vidAsDB:s årsmöte framförde fiera länder, däribland , starkakrav på en förändring av bankens utlåningspolitik i en mer utvecklingsfrämjanderiktning. Detta väntas leda till en fortsatt förändring i detta avseende. Detfinns därför enligt promemorian anledning att man nu från svensk sida skullekunna inleda ett samarbete med AsDB på biståndsområdet. 1promemorian framhålls att det från exportfrämjandesynpunkt även torde vara ettintresse att svenska företag i största möjliga utsträckning kan fä delta ianbudsgivningen till av AsDB finansierade projekt. 2.7.3Afrikanska () Medlemskrets och verksamhetsområde Medlemskap i är förbehållet regionens länder.Detta skiljer ADB från övriga regionala utvecklingsbanker i vilka även i-länderkan vara medlemmar. Banken har f. n. Bankens tecknade kapital,varav hälften skall utgöras av inbetalt kapital, uppgår till ca . ADB:s utlåning är främst inriktad påtransportsektorn, landsbygdssektorn samt offentliga nyttigheter såsom vatten-och avloppssystem, kraftverk och telekommunikationer. För att bevara bankens afrikanska karaktär men ändåtillgodose medlemsländernas behov av resurser på mjuka villkor har en särskildfond upprättats, den Afrikanska utvecklingsfonden (ADF), som huvudsakligenfinansieras genom bidrag från i-länderna. bidrag till ADF under dessförsta verksamhetsperiod (1973-75) har uppgått till 45,6 milj. kr. För perioden1976-78 har de deltagande i-länderna åtagit sig att ställa drygt 240 milj,dollar till fondens förfogande. har utfäst ett bidrag på 91,2 milj. (ca 20 milj. dollar) för treårsperioden. Härutöver har lämnat ettbidrag om 2,5 milj. kr. till ADB/ADF för förinvesteringsstudier i de minstutvecklade länderna i . Upphandling till projekt som finansieras av ADBskall ske på basis av fri konkurrens och internationell anbudsgivning, medundantag för Prop.1976/77:83 15 ochRhodesia i vilka direkt upphandling ej medges. Detta innebär att upphandlingkan göras över hela världen, något som skiljer ADB från och deandra regionala utvecklingsbankerna, som i princip har begränsat upphandlingtill medlemsländerna. För svenska företag föreligger inga hinder attdelta i upphandlingen till projekt, som finansieras av ADB/ADF. Däremot harensvårighet varit att de svenska företagen inte alltid fått information omanbudstävlingar. Inte minst mot denna bakgrund synes det enligt promemorianangeläget att förstärka den svenska bevakningen av ADB/ADF, Detta kan lämpligenske genom en förstärkning av representation i , varifrånbankens verksamhet styrs. 2.7.4Interamerikanska () Medlemskrets, resurser ochverksamhetsområde Banken har till uppgift attbidra till en ökad ekonomisk utveckling i de latinamerikanska medlemsländerna,såväl individuellt som kollektivt. Härför skall banken bl, a. utnyttja egnaresurser och upplånat kapital för finansiering av utvecklingsprojekt samt iövrigt främja investeringar av offentligt och privat kapital förutvecklingsändamål. är 22 latinamerikanska samtUSA och medlemmar i banken. Tolv icke-regionala länder förklarade sig i den s,k, Madrid-deklarationen beredda att bli medlemmar ibanken. Dessa länder är: , , , , , ,, , , , . undertecknade nio av dessa överenskommelsen ombankens upprättande och blev därigenom medlemmar i banken. Av de återståendetre länderna undertecknade och överenskommelsen adreferendum men har deponerat sina ratifikationsinstrumentoch därmed blivit medlemmar i banken. har förklarat sig möjligtskola vidta de erforderiiga åtgärderna för medlemskap. Enligt de nya reglerna om medlemskap föricke-regionala länder ges viss möjlighet för även andra icke-regionala länderän de som har undertecknat Madrid-deklarationen att ansluta sig till banken.Villkoren härför liksom för dessa länders kapitalinsatser skall fastställas avbankens styrelse genom särskilt beslut. beslutade attansöka om medlemskap och härden 10januari 1977 undertecknat överenskommelsen. Deandelar som f n. är avsedda för icke-regionala medlemmar skall ha Prop.1976/77:83 16 tecknatssenast från det utvidgade medlemskapet formellt har trätt ikraft dvs. Förhandlingar pågår med några oljeproducerandearabländer om bidrag till bankens finansiering. Det anses inte uteslutet attdessa länder i så fall blir medlemmar, men något ovillkorligt krav påmedlen-iskap synes inte ha uppställts för deras del. Bankens totala kapitalresurser uppgick vid utgångenav till ca 11 500 milj. dollar, varav ca 6 000 milj. dollar ingår i detordinära kapitalet, ca 4 400 milj. dollar i specialfonden och ca I i andra fonder. Utlåningen från specialfonden sker på s, k, mjukavillkor, lämnade en statlig kredit på 5milj. dollar till IDB. Beloppet användes i sin helhet till ettvattenförsörjningsprojekt i , . Tre svenskabanker-Skandinaviska Enskilda Banken, och Svenska Handelsbanken- har lämnat tre krediter på sammanlagt 105 milj. kr.till IDB i syfte att ge svenska företag leveransbehörighet till projekt somfinansieras av IDB. Refinansiering av dessa tre lån har skett genom AP-fonden. Från fiera medlemsländers sida har framförts kritikmot att en stor del av bankens utlåning gått till de rikare länderna iregionen. En minskning av dessa länders upplåning från banken skedde emellertid1974 och det kan nämnas att inte har tagit upp några lån i bankensedan 1973. 1 princip har upphandlingen varitbegränsad till de länder som är medlemmar i . Dock har upphandling tillprojekt som finansieras med stöd av det ordinarie kapitalet kunnat ske i ländersom har lämnat särskilda lån till IDB. Upphandlingen i vart och ett av dessaländer har dock inte fått överstiga summan av från respektive land lämnade lån. Nya regler för upphandling antogs av IDB:sdirektion och trädde i kraft i samband med denya icke-regionala ländernas inträde i banken. Enligt dessa reglerarupphandlingen numera begränsad till bankens medlemsländer. Det är sålunda inteheller längre möjligt att uppnå leveransbehörighet genom särskilda lån tillIDB. Upphandling under bankens specialfond kan likasåske enbart i lDB:s medlemsländer. Enligt de nya stadgarna kommer länder som deltar ien framtida påfyllnad att fa rätt att begränsa upphandlingen medpåfyllnadsmedel till de länder som deltar i resp. påfyllnad. kan dock intemed säkerhet sägas om och i vilken utsträckning leveransbehörighet verkligenkommer att göras avhängig av deltagande i kapitalpåfyllnader. Enligt det nämnda direktionsbeslutet skall bankensledning inte vidare söka fl ytterligare krediter från länder som inte harunderskrivit Madriddeklarationen i syfte att göra dessa länderupphandlingsbehöriga. Prop.1976/77:83 17 sägsvidare att bankens ledning till dessa länder skall framföra bankens önskan attde ansluter sig till deklarationen samt informera dem om de nyaupphandlingsregler som kommer att gälla. Tack vare den nämnda statliga krediten och de lånsom det svenska bankkonsortiet har lämnat till IDB har svenska företag kunnatdelta i anbudsgivningen på projekt finansierade av IDB inom ramen för detordinarie kapitalet. Totalt har upphandlingen i av IDB maximerats tillca 30 milj. dollar. Sedan detta tak nu har överskridits, är sedan den 1januari 1976 inte längre leveransbehörigt. föll av IDB:s totala utlåning påden särskilda fonden, varifrån svenska företag har varit utestängda förupphandling. IDB-proJektensbetydelse för svensk export till I promemorian framhålls att om svenska företag inteflr delta i upphandling till IDB-finansierade projekt innebär detta att man ipraktiken torde utestängas från en marknad omfattande inte bara av bankenbeviljade lån . utan även den betydande kompletterande lokala finansieringen.Som illustration till detta förhållande erinras om vad som har nämntsom att bankens sammanlagda låneportfölj 1975 belöpte sig till vilka resurser i sin tur hade mobiliserat kompletterande finansiering tillett belopp av ca 24 700 milj. dollar, är traditionellt en viktigexportmarknad för svenska företag. Många av de projekt som finansieras av IDBligger enligt promemorian inom sektorer där svenska företag har godamöjligheter att göra sig gällande. Det gäller särskilt industrier, gruvor,elkraft, transporter och kommunikationer (inkl. tele). Vid leverans till IDB-finansierade projekt erhållerföretagen - på samma sätt som vid leverans till projekt finansierade avVärldsbanken och andra multilaterala biståndsinstitutioner - kontant betalning.För att få andra motsvarande beställningar måste företagen erbjudakonkurrenskraftiga långa krediter . (Exempel på sådana affärerär Skånska Cementgju-teriets medverkan i i Pera - 250 milj. kr.,kredit -och det av en gmpp under ledning av Cementgjuterietkontrakterade kraftverksbygget till - ca 300 milj. kr., kredit. )Det anförs i promemorian att svenska företag har svårt att erbjudatillräckligt attraktiva kreditvillkor i jämförelse med de subventioneradeexportkrediter som bl. a. , , och lämnar. Av intresse är enligt promemorian också att stödjade svenska konsultföretagens verksamhet, eftersom konsultuppdrag ofta kanbidra till att beställningar av utrustning placeras hos svenska industrier. r* 1976/77. 1976/77:83 18 konsultföretagenhar lyckats etablera sig på den latinamerikanskamarknaden och en ökad möjlighet att genom IDB få kontantaffärer skulle avsevärtstärka deras allmänna konkurrensförmåga och ställning i . Deprojekt som finansieras av IDB och är i allmänhet mera seriösa ochsunda än projekt för vilka ingen sådan finansiering har kunnat erhållas, varförde förstnämnda projekten även från denna synpunkt är mera attraktiva förföretagen än de . För företagen har enligt promemorian medverkan iett IDB-projekt oftaett stort referensvärde och kan medföra beställningar tilläven andra projekt i samma land. På grund av IDB-projektens dominerandeställning inom många sektorer i åtskilliga latinamerikanska länder är detvanligt att den utrustning som inköps till av IDB finansierade projekt såsomkraftverk eller teleanläggningar blir standardbildande och alt utrustning avsamma fabrikat därför också inköps till icke IDB-finansierade projekt. EnligtIDB:s upphandlingsregler skall utrustning som ingår i av banken finansieradeprojekt ha ursprung i medlemsländer. De fiesta svenska dotterbolag iLatinamerika är enbart försäljningsbolag och de få som har egen tillverkningproducerar bara en mindre del av moderbolagets totala sortiment. 1 promemoriananförs att möjligheterna att från dotterbolag i sådana industriländer som ärmedlemmar i banken sälja till IDB-projekt också är begränsade. En ytterligaresvårighet vid försäljning från dotterbolag föreligger i de fall då del vidinköp till IDB-projekt föreskrivs att leverantörens huvudkontor skall varabeläget i ett medlemsland. Denna bestämmelse, som har förekommit vidett par upphandlingar i , syftar till att utesluta alladotterbolagsleveranser. I promemorian anförs att inställning tillIDB inte har prövats från exportfrämjandesynpunkt utan i ställetgrundats på i huvudsak biståndspolitiska överväganden. Dessa har också letttill att har ställt sig avvisande till ett medlemskap ochockså avstått från alt underteckna Madrid-deklarationen. Skälen härför har bl.a, varit att bankens utlåningspolitik och beslutsstruktur på ett flertalpunkter avviker frän viktiga svenska biständspolitiska mål. har t. ex.under 70-talet en stor del () av bankens utlåning koncentrerats till detre rikaste länderna i , Utlåningen till projekt inom socialinfrastruktur (utbildning, bostäder, vattenförsöriningjharsjunkit stadigt.Vidare harSverige haft starka invändningar mot det för en internationellorganisation unika förhållandet att ett enda i-land, , även efterutvidgningen av medlemskretsen, ensamt kan utöva vetorätt över beslut omutlåning från specialfonden. Med hänsyn till de verkningar som ett beslut attinte söka medlemskap torde fa för svensk exportindustri är det nu enligtpromemorian befogal att Prop.1976/77:83 19 prövafrågan om medlemskap från även andra än biståndspolitiska synpunkter. Vad gäller frågan om storieken av del bidrag Sverigesom medlem skulle få erlägga till banken är denna avhängig av utgången av deförhandlingar i frågan med banken som måste föregå ett medlemskap, Ipromemorian framhålles därför att det nu inte kan sägas något med säkerhetdärom. Såsom exempel på storieksordningen av vissa andraicke-regionala medlemsländers totala bidrag till banken kan nämnas att Belgienbidrar med sammanlagt ca 110 milj, kr., Nederiänderna med ca 82,6 milj. kr.,med ca 47,4 milj. kr. och med ca 44 milj. kr. Av dessa belopputgör hälften bidrag till det ordinarie kapitalet och hälften bidrag tillspecialfonden. Vad gäller det ordinarie kapitalel skall observeras att endasten del därav behöver inbetalas till banken. Exempelvis skall avdel ordinarie kapitalel till banken inbetala ca 6,6 milj. kr. medan 34,7 milj.kr. skall utgöra garantikapital. Det förutsätts enligt bankens stadgar attbidraget erläggs i respektive medlemslands egen valuta. Garantidelen av detordinarie kapitalet skall enbart stå som säkerhet för IDB.s upplåning. Ett eventuellt svenskt bidrag skulle troligenerläggas i lika rater fördelade , men av variedelbetalning skulle behöva eriäggas kontant. Resterande skulle eriäggas iform av "promissory noles". Tidsschemat för inlösningen av dessa"notes" har ännu inte fastställts av bankens styrelse. Del äremellertid inte osannolikt att inlösningen skulle komma att fördelas över enperiod . Som medlem skulle i bankens styrelserepresenteras av en guvernör och en biträdande guvernör. I bankens direktionskulle företrädas av någon av de två exekutivdirektörer som utses förde ickeregionala medlemmarna, kommer inte att ha möjlighet tillenskild röstning i bankens direktion då exekutivdirektörerna endast kan röstaför de länder de företräder som en enhet (s. k. block voting). Såväl den mycketbegränsade röststyrka som får som formen för representation i bankensdirektion medför att inflytande över bankens utlåningspolitik kommeratt vara obetydligt, I promemorian framhålles emellertid att ett svensktmedlemskap skulle ge svenska exportföretag en möjlighet att delta i upphandlingpå sammanlagt över 1 000 milj. dollar . Genom att den nuvarandeosäkerheten om leveransbehörighei skulle försvinna skulle företagen sannolikt iväsentligt ökad utsträckning lämna offerter på IDB-projekt. Eftersom bankensmedlemsländer har tillgång till rnera och tidigare informationer om projekt skulledessutom de svenska företagens konkurrenssituation avsevärt förbättras.Kommersiell bevakning av bankens projekt kan ombesörjas av projekt-centralenvid ambassaden i samt beskickningarna i ochhandelssekreterarkontoret i , Det får enligt promemorian anses sannolikt attupphandling i skulle ske till betydande belopp, särskilt som upphandling till projekt Prop.1976/77:83 20 finansieradeur specialfonden då även skulle kunna ske i . IDB:s upphandling iSverige uppgick (ill ca 30 milj, kr. och det bör då noteras att ramen förupphandling var begränsad och att den avsåg projekt enbart finansierade medmedel från det ordinarie kapitalet. oom redan har nämnts har ett svenskt deltagande ilDB:s verksamhet inte tidigare prövats från exportfrämjandesynpunkt. Trots attSverige inte tagit del i bankens angelägenheter har svenska företag ändå medviss framgång kunnat delta i upphandlingen till projekt, som har finansieratsav IDB. Med hänsyn till bankens nya upphandlingssystem kommer dock de svenskaföretagen att för framtiden vara utestängda från alla sådana upphandlingsmöjligheter.Härtill kommer att till följd av Madrid-deklarationens undertecknande detstora flertalet i-länder blir medlemmar i banken med de konkurrensfördelardetta kommer att ge exportföretagen i dessa länder i förhållande tillkonkurrenterna i icke-medlemsländer. En samlad prövning av frågan om svensktmedlemskap i - och särskilt med beaktande av de exportfrämjande aspektersom förut har berörts - leder enligt promemorian till slutsatsen att ett sådantmedlemskap ter sig nödvändigt. 2.8Överväganden om samarbetsavtal med I promemorian anförs att den svenskahandelspolitiken efier har varit inriktad på en multilateralliberalisering av handeln. Vi har velat undvika steg som kunde ses som enåtergång till bilateralism. Det har förelegat utomordentligt starka skäl fördenna hållning. Med statshandelsländerna i och Östasienhar dock förbindelserna fortsatt att utvecklas på bilateral basis även om deinte kan betecknas som strikt bilaterala. Det har sin grund i dessa ländersekonomiska system, i en centraliserad beslutsprocess och institutionellaförhållanden. Utvecklingen haremellertid lett till en allt starkare central styrning av ekonomin ochutrikeshandeln också i fiera av . Detta förhållande var och är enligtpromemorian av vikt vid bedömningen av frågan om att ingå samarbetsavtal. De energipolitiska och export främjande motiv somvar vägledande när ingick samarbetsöverenskommelser med , ,och kvarstår. Ipromemorian anförs vidare att en någorlunda säker bedömning av effekten avberörda överenskommelser ännu inte kan göras. De bör dock från svensk synpunktha haft en allmän good-will-förstärkande effekt. De har underiättat kontakter,initierat arbetsgrupper och med upprättandet av blandade kommissioner skapatett institut där uppkomna problem och önskemål kan diskuteras. 1976/77:83 21 Dock förordas både från myndigheter och näringslivatt försiktighet iakttas i frågan om att ingå nya avtal. Vår industri behövertid för successiv marknadsanpassning, det finns en risk för att inte kunnauppfylla de förväntningar som ställs, öm kretsen av avtalsländer vidgas krävsökade administrativa resurser. När det gäller länder med marknadsekonomi, därregeringarna i regel inte påverkar beslut angående enskilda projekt, börhuvudregeln vara att undvika allmänna avtal, 1 förhållande till länder med enstarkt centraliserad ekonomi och utrikeshandel ställer sig avtalsfråganannorlunda.