prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — i , som tillstyrker förslaget,anser att tidsperioden för återflyttning bör utsträckas till . SAF ochIndusiriförbundei anser atl bidraget bör prövas under en försökstid mednoggrann uppföljning. LRF anser att villkoret all bidraget skall sökas inomett år bör tas bort vilket också gäller villkoret att man som arbetslöserhållit flytlningsbidrag till nuvarande bostadsorl. /SR är tveksam till atllidsgränsen vid dagliga resor sänks från och menar altdet innebär att barn kan tvingas byta skola under pågående termin.Länsstyrelsen i län tillstyrker förslaget om tillträdesresa vidpraktik- eller feriearbete. Länsstyrelserna i ochJämtlands län lillslyrker förslaget atl arbetsförmedlingen på inflyttningsortenskall svara för handläggning av och beslut i flyttningsstödsärenden. Riksrevisionsverkei anser att begreppet familjeförsörjareär mindre lyckat och frågar sig vem som är familjeförsörjare i en familj därbägge makarna heltidsarbetar. Bidragsbestämmelserna härvidlag bör enligt verketses över. i anser all även deltidsanställdasom vill flytta bör omfattas av flyttningsbidragsbestämmel-serna. anser att bidragsbeloppen bör sättas såatl de täcker de verkliga kostnaderna för flyttningen. Länsstyrelserna i Stockholmsoch menar atl de föreslagna höjningarna av bidragen ärotillräckliga. Statskontoret ställer sig tveksamt till de bidrag som rör småbelopp, eftersom dessa bidrag är skattepliktiga och det reella stödet förmottagaren härigenom blir obetydligt. Prop.1976/77:100 Bilaga 15 70 finner det otillfredsställandeatt taxeringsnämnderna inte följer någon enhetlig linje vid bedömningen avflyttningsbidragens skatteplikt. Statskontoret, i Norrbottenslän och TCO påtalar att bidragen lätt ger upphov till kvarskatt varför visstskatteavdrag borde ske vid utbetalningen av bidragen. Utgifterna för verksamhetenuppgick under /76 till 64,6 milj. kr., vilket innebär en ökningmed 4,3 milj. kr. jämfört med föregående budgetår. Under budgetåret har antaletbeviljade bidrag legat på samma nivå som /75. Utgifternafördelade sig på de olika bidragsformerna på sätt som framgår av följandetabell. 1 OOO-tal kr. per bidrag i kr. Härutöver har bidrag och lån till återvändandeutlandssvenskar lämnats med . Starthjälpen höjdes fr. o. m. till3 . för familjeförsörjare och till . De högrebidragen och en väntad ökad efterfrågan på arbetskraft under budgetåret1976/77 gör atl verksamheten förutses öka något jämfört med /76. AMS har vidare lagt fram förslag om ändringar ibidragsformerna i enlighet med vad utredningen om den geografiska rörlighetenoch flyttningsbidragen föreslagit och beräknat kostnaderna härför. Därvid harAMS antagit att ytterligare ca 4 000 arbetslösa kommer att erhållafiyttningsbidrag, att antalet icke arbetslösa som erhåller flyttnings-bidragblir ca 3 000 , att andelen familjeförsörjare bland de arbelslösabidragsflyttarna blir oförändrat (), att andelen familjeförsörjare bland deicke arbetslösa bidragsflyttarna antas bli något högre (), att andelenfamiljeförsörjare som utnyttjar möjligheten till traktamente vid dubbelbosättning ökar från ca 35 till , och att den genomsnittligatraktamentstiden beräknas vara oförändrad eller ca , samt attresekostnader och flyttningskostnader beräknas enligt genomsnittet /7. Prop.1976/77:100 Bilaga 15 71 Mot bakgrund härav beräknar AMS antalet bidrag ochkostnader enligl följande. Kostnad milj. kr. Traktamente vid dubbel bosättning Inlösen av egna hem m. m. Under /76inlöstes tre egnahem medan två fastigheter och en bostadsrätt såldes. AMS bedömeratt endast ett mindre antal egnahem kommer att inlösas under budgetåret1977/78. Medelsbehovet under /78 för delprogrammet beräknastill . Medelsbehovet under programmetArbetsmarknadsinformation avser som framgår av AMS anslagsberäkninghuvudsakligen programmets andel av de för programmen gemensammaförvaltningskostnaderna. Förvaltningskostnadema beslår till övervägande delenav löner och andra koslnader för arbetsförmedlingen. Jag har redovisatmina förslag till förstärkning av arbetsförmedlingens personal. Jag vill i detta sammanhang beröra de försök medintensifierad arbetsförmedling för kvinnor och för ungdom som har pågått undernågra år. har ca 100 arbetsförmedlare försöksvis arbetatsärskilt med kvirmliga arbetssökande. Dessa försök tillkom på förslag avdelegationen för jämställdhet mellan män och kvinnor. Avsikten var att dessaarbetsförmedlare skulle utveckla verksamheten med aktivering av hemarbeiandekvinnor. Tjänstema skulle inordnas i den reguljära förmedlingsorganisationen.Sedan år 1975 har vidare bedrivits försök med särskilda förmedlingsinsatser förungdomar. Dessa försök påbörjades på initiativ av sysselsättningsutredningen.De har senare utvidgats och omfattade 24 kontor, därca 70 erfarna förmedlare helt eller delvis avdelats för ungdomsfrågor. För attdessa försök skulle kunna fortsätta till ulgången av har regeringen bemyndigatAMS att överskrida de i förra årets budgetproposition beräknade lönemedlen medett belopp som motsvarar sex månaders tidigareläggning av nyanställning av ca100 aspiranter. Försöken har gett en rad värdefulla praktiskaerfarenheter. Nya arbetsmetoder har utvecklats. Det är viktigt att dessaerfarenheter las till vara och läggs till grund för de särskilda insatser somäven Prop.1976/77:100 Bilaga 15 72 behövsi den reguljära förmedlingsverksamheten för dessa båda grupper avarbetssökande. Försöken som sådana får nu anses avslutade. Det ankommer på AMSall avgöra i vad mån sådana särskilda insatser i förmedlingsverksamheten somjag här åsyftar även i fortsättningen på vissa orter skall helt eller delvisankomma på för ändamålet särskilt avdelad personal. I och har under innevarande budgelårpåbörjats försök med allmän platsanmälan i enlighet med beslut(prop. 1975/76: 84, InU 1975/76: 28, rskr 1975/76: 222). Försöken skall utvärderasfortlöpande. Resultaten skall läggas lill grund för bedömningen av i vilkentakt och form en utbyggnad av systemet lämpligen bör ske. AMS vänlas längrefram kunna redovisa preliminära erfarenheter som underlag förregeringens ställningslagande till försöken under /78. I minmedelsberäkning i det följande för dagliga platslistor har jag förutsatt attallmän platsanmälan under nästa budgetår i första hand utvidgas till attomfatta även . För de verksamheter som programmet i övrigiomfattar har för innevarande budgetår beräknals 85 milj. kr. Av den beräknademedelsåtgången avser 30 milj. kr. framställning av platslistor med hjälp avADB, 12,5 milj. kr. utredningsarbete och praktiska prov med , 24,2 milj. kr. psykologiska konsultinsatser samt 10,8 milj.kr. informalion till allmänheten. Det pågående arbetet med alt utveckla behandlades under föregående efter anmälan iprop. 1975/76: 84. Vid ulgången av innevarande budgetår kommer dagligaplatslistor som framställs med ADB att ha införts i hela utom de femnordligaste länen. Jag förordar att utbyggnaden av system för dagligaplatslistor fortsätter planenligt så att sådana listor kan föreligga för helalandet vid utgången av nästa budgetår. Dessa listor har visat sig vara avmycket stort värde för förmedlingsarbetet. Framför allt kan listorna med hjälpav ADB-teknik framställas mycket snabbare än som var möjligt med tidigareproduktionsmetoder. De ger vidare en överblick över tillgången på platser somtidigare saknades. Del nya systemet med allmän platsanmälan, som prövas iSkåne och , hade inte varit praktiskt möjligt att genomföra utanplatslistor framställda med hjälp av ADB-teknik. Under försöken med platslistorhar AMS stegvis förbättrat rutinerna för inrapportering av uppgifter om varjeledig plats. Jag har vidare beräknat medel för fylligare beskrivningar avplatserna. Kostnaderna för platslisloma är förhållandevis stora. Större delenav kosinaderna avser tryckning och pappersålgång. Det är därför nödvändigt attAMS undersöker möjligheterna att göra besparingar i dessa avseenden. Under /77 påbörjas vid sex kontor försökmed ADB-system för sökning av lediga platser som passar enskilda arbetssökande. 1976/77:100 Bilaga 15 73 Systemetavses också kunna användas för sammankoppling (matchning) av alla registreradedata om arbetssökande och lediga platser. AMS föreslår att försöken med sökningoch matchning under nästa budgetår skall bedrivas vid sammanlagt tolv kontor.Avsikten är att försöken vid åtta av dessa kontor skall ingå i AMSansträngningar att förbättra förmedlingstjänsterna till dem som önskar arbeiepå annan ort än hemorten. Eftersom platslisloma måste ha ett hanterligt omfångär det inte rimligt atl sprida listor med hela landets lediga platsertill alla kontor. Detta skulle också bli ytterst kostsamt. Det är därförsärskilt värdefulll om de som söker arbete på annan ort kan få motsvarandeupplysningar på en bildskärm med förbindelse till dalaregister överplatsmaterialet. Jag förordar att försöken med sökning och matchning fårbedrivas i huvudsak som AMS har föreslagit under nästa budgetår. Jag villframhålla att det ännu är för tidigt att avgöra i vad mån della eller liknandesystem bör införas. Försöken bör ha begränsad omfattning och syfta till attutveckla arbetsformer som kan öka förmedlingsarbetets effektivitet inom ramenför givna tillgångar. Försöken bör utvärderas fortlöpande. Jag avser attuppdra åt AMS att lämna förslag om den fortsatta användningenav ADB i förmed-lingsarbetel. Jag beräknar för /78 eU medelsbehovpå 68,3 milj. kr. (-1-25,8 milj. för ADB i förmedUngsarbetel. Därav avser51,8 milj. kr. framställning av dagliga platslistor, 7,3 milj. kr. försök medsökning och matchning, 5,5 milj. kr. kostnader för projektgruppen samt 3,7milj. personalutbildning och upplysning om ADB-verksamheten samt utvecklingskostnaderi samband med försöken med allmän platsanmälan. Av ökningen av kostnaderna fördagliga platslistor kan 2 milj. kr. hänföras till utvidgningen av försöken medallmän platsanmälan. Beträffande övriga poster inom programmetArbetsmarknadsinformation räknar jag inte med några nämnvärdakostnadsförändringar jämfört med innevarande budgetår utöver prisomräkning.För psykologiska konsultinsatser beräknar jag oförändrat 24,2 milj. kr.Medelsbehovet för sådana platslistor som görs utan hjälp av ADB minskar med 3,3milj. Det sammanlagda medelsbehovet för programmetArbetsmarknadsinformation, bortsett från förvaltningskostnaderna, beräknar jaglill 108,6 milj. kr. (-1-23,6 milj. Jag går över till frågan om flyttningsbidragenoch vad som därmed sammanhänger. Befolkningens flyttningar har länge varilförhållandevis väl kartlagda. Det har bl. a. varit allmänt känt att vi harhaft och alltjämt har en hög bruttorörlighet i landet medan nettoeffekterna,regionalt sett, är förhållandevis små. Befolkningsrörelsernas geografiskafördelning är också väl kända. Prop.1976/77:100 Bilaga 15 74 Informationen om arbetskraftens geografiskarörlighet har i flera avseenden varit mer begränsad. Den av AMS överlämnade uiredningen omflyttningsrörelserna ger som också flertalet remissinstanser har framhållit värdefulla kunskaper om arbetskraftens geografiska rörlighet. Antaletflyttningar av förvärvsarbetande personer som flyttar av egna eller anhörigasarbetsmarknadsskäl beräknas ligga runt 100 000 . Riktigheten av dennaberäkning har bekräftats av undersökningar som ERU har gjort. I förhållandetill de grupper som får flyttningsbidrag betyder detta att samhället i nulägetstödjer ungefär var femte flyttning på arbetsmarknaden. Utredningen har vidare sökt kartlägga skillnader iflyttningsintensitet och flyttningsbenägenhet mellan olika grupper liksom deskillnader som föreligger mellan olika kategorier vad gäller fömtsättningamaatt klara de stora omställningar som en flyttning innebär. Detta är ettväsentligt underlag för utformning av de nödvändiga arbetsmarknadspolitiska medlen. Jag delar utredningens grundsyn att man trotsfortsatta regionalpolitiska insatser inte helt eliminerar behovet avgeografisk rörlighet. Jag vill också peka på utredningens referat av tidigareforskningsresultat som tyder på att samhällets vinster av rörligheten ärbetydligt större än individens. Dessa erfarenheter har också medfört attflyttningsbidragen har höjts . Jag anser i likhet med utredningen och flertaletremissinstanser att de rörlighetsinriklade stödåtgärdernas främsta syfte inleskall vara att stimulera till ökad total rörlighet på arbetsmarknaden utan attundanröja ekonomiska hinder för en fiytlning. Det är angeläget atl en större del av de ekonomiskauppoffringar de flyttande måste göra i samband med flyttningar täcks avflyttningsbidragen. Högre bidrag och generösare regler kan öka den andel av rörlighetensom stöds av samhället. Genom att arbetsförmedlingens personal och framför allttekniska hjälpmedel nu byggs ut kraftigt erhålls bättre förutsättningar föratt öka antalet väl underbyggda flyttningsbeslut. Jag ansluter mig således tillutredningens uppfattning att arbetsförmedlingen har en mycket viktig funktionvid förberedelserna för och även uppföljningen av de enskildaflyttningsbesluten. Det är vidare angelägel all flyltningsstödet i såstor utsträckning som möjligt kanaliseras till de grupper som har de störstaförutsättningarna alt klara den omställning som en flyttning kan innebära.Enligt min mening ligger utredningens förslag i linje med den grundsynen. Genom att minska de ekonomiska restriktionemaskapas förutsättningar för kortare arbetslöshetstider för de enskildamänniskorna. AMS har i anslutning till den överlämnadeutredningen också lagt fram förslag till förändringar i flyttningsbidragen samttill höjningar av Prop.1976/77:100 Bilaga 15 75 bidragsbeloppen.Innan jag redovisar mina ställningstaganden till AMS förslag vill jag kortredogöra för tillkomsten och utvecklingen av dessa bidrag. Flyttningsbidrag som ett arbetsmarknadspolitisktmedel tillkom i slutet av 1950-talel. Först in kom deatt spela en mera framträdande roll. Bidragen avsåg att främsl täcka de direktakoslnader som en flyttning gav upphov till och utgick till den som var arbetslöseller beräknades bli arbetslös samt inle kunde få arbetepå hemorten men väl kimde erhålla stadigvarande anställning på annan ort.Flyttningen skulle vara föranledd av arbels-marknadsskäl och arbetsförmedlingenpå inflyttningsorten skulle bedöma om det förelåg något behov av inflyttadarbetskraft. Fr. o. m. (prop. 1966: 52, SU 1966: 107, rskr1966: 251, SFS 1966: 368) omfattades även personer som hade arbete, dvs.ombytessökande, av flyttningsbidragsbeslämmelserna. Förutsättningen för attbidrag skulle utgå till dessa personer var att de var bosatta i områden medsärskill hög eller långvarig arbetslöshet och tillhörde yrkesområde med vikandesysselsättning. Genom att stödja en sådan flyttning skulle de lokalt bundnaarbelslösa kunna beredas ökade möjligheter till arbete på hemorten. Del påpekadesockså atl det gällde att gå försiktigt fram vid beviljande av flyttningsbidragi sådana fall så att inte företag fick personalbrist på grund avutflyttningen. I detla sammanhang infördes också bestämmelsen om alt arbeteskulle sökas genom arbetsförmedlingen för alt bidrag skulle kunna utgå. För denytilllrädande på arbetsmarknaden infördes förhållandevis restriktivabestämmelser som har mjukats upp. Dessutom har bidragssystemetkompletterats med nya bidragsformer som ändringar av bidragsbeloppenoch andra bidragsvillkor har ägt rum. AMS förslag avser såväl ändringar i bidragssystemetsom höjningar av bidragsbeloppen. Förslagen utgår från den grundsyn ifråga ombidragets syfte som varit vägledande både vid den ursprungliga konstruktionenav bidragssystemet och vid senare beslutade ändringar. Remissinstanserna har ihuvudsak tillstyrkt förslagel. För egen del kan jag i princip ansluta mig tillAMS förslag. När jag har studerat förslaget i dess olika delar och remissyttrandenahar jag emellertid funnit det möjligt att nå ytteriigare förenklingar utan attdärför i någon väsentlig mån ändra systemets uppbyggnad. När del gäller deolika bidragsbeloppen är jag inte beredd att förorda fullt så kraftigahöjningar som förslaget innebär. Vad först gäller de allmänna villkoren förflyttningsbidrag vill jag erinra om att flytlningsbidrag nu utgår till den somär eller löper risk att bli arbetslös. Vidare gäller att han inte kan få arbetepå hemorten samt genom arbetsförmedlingen söker arbete där det är särskiltsvårt atl Prop.1976/77:100 Bilaga 15 76 fåarbetskraft i del yrke som anställningen avser. AMS föreslår att sistnämndabåda villkor skall utgå. Flertalet remissinslanser tillstyrker eller har intetatt erinra mot förslaget. Eftersom bidragets syfte är alt underlätta sådanflyttning som betingas av arbetsmarknadsförhållandena har jag inle blivitövertygad om att ett villkor om prövning av dessa förhållanden påinflyttningsorten helt kan undvaras. Däremot vill jag förorda en uppmjukning avregeln. Det bör sålunda vara tillräckligt att en person får sladigvarandeanställning på en ort där det allmänt sett finns behov av arbetskraft för attflyttningsbidrag skall kunna utgå. Prövningen av sistnämnda villkor bör ske avarbetsförmedlingen på hemorten efter samråd med arbetsförmedlingen påinflyttningsorten, som dessutom bör engageras i förmedlingsärendel genom attframförallt informera om arbetsförhållanden, arbetskrav m. m. på inflyttningsorten.Inle minst bör förmedlingen på inflyttningsorten underlätta och bistå deninflyttade till en god anpassning på den nya orten. Jag anser det också rimligtatt, som bl. a. i varit inne på, behålla villkoretom att den sökande inte kan beredas arbete på hemorten. Förslaget om att alla nytillträdande påarbetsmarknaden oberoende av utbildningsbakgrund bör betraktas lika iflyttningsbidragshänseende tillstyrks framför allt av TCO och /SR. I daggäller att flyttningsbidrag till nyutbildade med eftergymnasial utbildningutgår endast om utbildning har skett för yrke i vilket påtaglig arbetslöshetbland nyutbildade råder under längre lid efter utbildningens slut. Denna regelgällde före för alla nytillträdande på arbetsmarknadenoberoende av utbildningsbakgrund. Efter förslag i prop. 1973: 1 bil. 13,mjukades detta upp. De som hade utbildat sig på högst gymnasieskolnivå skullekunna få bidrag om arbete inte kunde erbjudas vare sig i hemorten eller, omutbildningen bedrivits i annan ort, i utbildningsorten. Denna uppmjukningmotiverades bl. a. med atl arbetslösheten bland ungdomar ökat och attflyttningsbidrag i många fall kunde vara ett värdefullt medel att underlätta enflyttning för ungdomar som bl. a. av ekonomiska skäl hade svårt att ta ettsådant steg. Eftersom arbetssituationen för nyutbildade med eftergymnasialutbildning inte nämnvärt skiljer sig från vad som gäller för andra gmpper avnyutbildade är det enligt min mening inte motiverat att ha mindre förmånligabestämmelser för de förra. Jag tillstyrker alltså utredningens förslag atl allanyutbildade oberoende av utbildningsbakgrund behandlas lika i flyttningsbidragshänseende. I fråga om icke arbetslösa arbetssökande,ombytessökande, gäller att flyttningsbidrag kan utgå om den arbetssökandebor inom område med särskilt hög och långvarig arbetslöshet samt tillhör yrkemed vikande sysselsättning och förutsatt att han får stadigvarande anställningi annan ort. AMS föreslår att en ombytessökande på en ort där det före- Prop.1976/77: 100 Bilaga 15 77 liggersvårigheter för lokall bundna atl få arbete skall kunna få flyttningsbidrag omden uppkomna vakansen kan besättas med en lokalt bunden arbetslös. Fleraremissinstanser fillslyrker förslagel medan andra är tveksamma och menar attkvalificerade nyckelpersoner inte direkt kan ersättas med lokalt bundenarbetslös utan viss omskolning med därmed ökade kostnader för företagel. Jag tolkar inte AMS förslag så att frågan omflyttningsbidrag i ett enskilt fall lill en ombytessökande skall göras beroendeav om just den plats som han lämnar kan besättas med en av arbetsförmedlingenanvisad arbetslös. En regel av denna innebörd skulle uppenbarligen kunna få konsekvensersom för den ombytessökande måste framstå som orimliga och leda till attflyttningen inte kommer till stånd, nämligen i fall då arbetsförmedlingenmisslyckas i sitl försök alt få besätta den lediga platsen. Jag ansluter migtill förslaget om vidgade möjligheter alt ge flyttningsbidrag tillombytessökande. Av skäl som jag har anfört bör principen vara atlflyttningsbidrag till en person som har arbete bör ulgå om det skäligen kanantas att flyttningen är ägnad att förbättra arbetsförmedlingens möjligheteralt bereda arbeie åt lokalt bunden arbetskraft. Nämnda princip bör endast avseorter där det på grund av vikande sysselsättning är särskill svårt förarbetslösa som är lokalt bundna att få arbete. Enligl förslagel skall dennaverksamhet utgöra en försöksverksamhet. Jag anser i likhet med utredningen altverksamheten bör ske på försök. Den bör utvärderas i samråd medarbetsmarknadens parter. Det har blivit allt vanligare attpersoner med gymnasial eller eftergymnasial utbildning inte kan fåanställning i linje med den utbildning de genomgått. AMS föreslår att sådanapersoner som i avvaktan på ett arbete som motsvarar utbildningen tar etttillfälligt arbeie skall kunna erhålla flyttningsbidrag då han senare genomden offentliga arbetsförmedlingen får sådan anställning i annan ort sommotsvarar utbildningen. Förslaget tillstyrks eller lämnas utan erinran avflertalet remissinstanser. Även jag tillstyrker förslaget. Flyttningsbidrag i samband med arbetsmarknadsutbildningbeslutas av AMS som första instans. AMS föreslår att bidrag i sådant falli fortsättningen får beslutas av den sökandes hemortsförmedling efter hörandeav förmedlingen i utbildningslänet. AMS föreslår vidare att ansökning om flytlningsstödenligt kungörelsen (1970: 180), om statligt regionalpolitiskt stöd (omtryckt1976: 379), i fortsättningen skall prövas av arbetsförmedlingen påinflyttningsorten och inte som av arbetsförmedlingen på utflytlningsorten.Jag ställer mig positiv lill dessa förslag och avser att, efter samråd medchefen för industridepartementet, senare föreslå regeringen att hilhörandebestämmelser ändras. AMSföreslår att sökande som erhållit praktik- eller feriearbete på 1976/77:100 Bilaga 15 78 annanort än hemorten/studieorten bör kunna erhålla ersättning för resa för atttillträda arbetet, om reseavståndet överstiger och anställningenberäknas vara minst . Jag kan biträda förslaget med den begränsningenatt resekostnadsersättning bör utgå endast till dem som har avslutat ellerbedriver en utbildning på högst gymnasieskolenivå och därpraktiktjänstgöringen inte ingår som ett integrerat led i en utbildning. Mintillstyrkan på denna punkt skall ses mot bakgrund av önskemålet all ge ungdomararbetslivserfarenhet. Som har framgått av vad jag har sagt ärflyttningsbidragens syfte att underlätta en flyttning som är föranledd avarbetsmarknadsskäl. De skall alltså inte uppfattas som en stimulans till ökadrörlighet. Jag kan därför inte biträda förslaget om ett särskiltstimulansbidrag vid särskilt angelägna flyttningar i samband med olikastrukturförändringar eller konjunktursituationer. I fråga om de olika formerna av bidrag i övrigt ochstorleken av dessa har AMS föreslagit följande. Den nuvarande starthjälpenföreslås kvarstå och ulgå vid tillträde av en anställning med . tillsåväl familjeförsörjare som övriga. Den reducerade starthjälpen som utgår vidkortare anställningar än föreslås höjd och ulgå vid anställningarsom beräknas vara . I stället för det nuvarandehyrestillskottet och utrustningsbidraget föreslås ett nytt bidrag,elableringsbidraget, som skall utgå vid flyttningstillfället med . förfamiljeförsörjare med tillägg av . för varje medflyttande familjemedlem,dock med sammanlagt högst . I stället för bortavistelsebidrag ochsärskilt familjebidrag vid säsongarbetslöshet föreslås ett traktamente viddubbel bosättning med belopp motsvarande vad som utgår till den som genomgårarbetsmarknadsutbildning, f. n. Sådanttraktamente föreslås utgå under högsl med möjlighel tillförlängning med högst när särskilda skäl föreligger.