prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Den nya arbetsskadeförsäkringen finansieras -liksom nuvarande yrkesskadeförsäkring - hell genom arbetsgivaravgifter.Administrationen av ar-beisskadeförsäkringen decentraliseras fränriksförsäkringsverket till de allmänna försäkringskassorna. Yrkesskadeförsäkringskommiltén har under höstenavlämnat sitl slutbetänkande, vari föresläs bl.a. alt arbetsskadeförsäkringen skallutvidgas till att omfatta även egenföretagare och uppdragstagare. Vidareföreslås uppräkning av äldre livräntor saml en ny lagsiiftning om ersättningvid skador för värnpliktiga och intagna på anstalter m. fl. De nyabestämmelserna föresläs träda i kraft , som den nyaarbetsskadelagen. Betänkandet har remissbehandlats. På grundval av belänkandetoch remissbehandlingen kommer en proposition atl föreläggas . Ett utredningsförslag harockså lagts fram ombesvärsorganisationen inom socialförsäkringen. Förslagel innebär bl. a. attriksförsäkringsverkets besvärsavdelning och försäkringsrådet skall ersättas aven ny fristående mellan-instans uppdelad pä tre regionala enheter,försäkringsrätter. Den nya organisationen avses träda i kraft den 1 juli 1978.Betänkandet har remissbehandlats och prövas f n. inom . Prop.1976:77:100 Bilaga 8 7 Målet för familjepoliiiken är all genom ekonomisktstöd och social service skapa en god uppväxtmiljö för barnen och socialtrygghet för barnfamiljerna. Det ekonomiska stödel lill barnfamiljernaförbättras genom alt del allmänna barnbidraget föreslås höjt med . per barn och år från . Av kosinaderna för dennabidragshöjning, 540 milj. kr. , faller 270 milj. kr. Vidare förbereds inom en proposition omföräldraförsäkringen m. m. . Förberedelsearbetet avser förslagom utbyggnad av ersäti-ningsiiden från föräldraförsäkringen, som skall kunnatas ut antingen som ytteriigare hellidsledighet eller som förkortad arbetstid.I detta sammanhang utreds även frågan om utvidgad lagstadgad rätt lill ledighetför småbarnsföräldrar samt om införande av ett vårdnadsbidrag. Den nuvarande föräldraförsäkringen ger allaföräldrar ell ekonomiskt skydd i samband med barns födelse ochunder vid barns sjukdom. Föräldrapenning ulgår under denna lidmed av inkomsten per dag. I samband med barns födelse utgårföräldrapenningen med lägst . per dag (garantinivå). Den 1 januari 1977uividgas dessutom rätten tiil föriildrapenning vid vård av sjukt barn under 10års ålder till alt gälla även vid ledighel när barneis ordinarie vårdare ärsjuk eller i samband med all barnel skall besöka den förebyggande barnavärdenm. Antalet ersäitningsdagar per är ökar för familjer med ettbarn, för familjer med två barn och för familjer med tre ellerflera barn. 1 enlighet med lidigare riksdagsbeslut överförsadministrationen av bidragsförskotten frän kommunerna lillriksförsäkringsverket och försäkringskassorna. Genom bosältningslånen underiättas möjligheternaför familjerätt ordna sin bosättning. Från den gäller delvis nyaregler för långivningen. De innebär bl. a. ett ökal sociali hänsynstagande vidlångivningen och en vidgning av den personkrets som kan få lån. Vidare harlånets maximibelopp höjts lill . handläggning avbosältningslånen sker numera i samarbele med kommunens sociala organ. Enligl den nya lag om barnomsorg, som iräder ikraft den , blir barnomsorgen en lagfäsi uppgifi medskyldighel för kommunerna all svara fören planmässig utbyggnad av daghem ochfritidshem. har anslutit sig tillett utbyggnadsprogram för barnomsorgen, som innebäratl del under perioden1976-1980 skall börja byggas 100 000 nya platser i daghem och 50 000 nyaplatser i friiid.shem. Härutöver beräknas en ökning av plaisiillgången ifamiljedaghem. Kommunernas utbyggnadsplaner för de försia ivå åren av periodenomfattar ca 36 000 nya daghemsplatser och tyder alltså på alt de enskildakommunerna kommer atl lullfölja detla utbyggnadsprogram. 1976:77:100 Bilaga 8 8 Målet för utbyggnaden är att - uiöver den allmännaförskolan för sexåringar - bereda plats inom den kommunala barnomsorgen föralla barn i förskoleåldern till förvärvsarbetande eller studerande föräldrarsamt för barn med särskilda behov av stöd och stimulans så att efterfrågan påsådana platser kan lillgodoses. Avsikten är all denna målsäilning församhällets barnomsorg, som även innefattar fritidsverksamheten för barn iskolåldern, successivi skall uppnäs i alla kommuner inom den närmastetioårsperioden. En särskild arbetsgrupp har i uppdrag att pägrundval av de praktiska erfarenheterna förbättra del underlag som behövs förkommunernas ul-byggnadsplanering och beräkningar av platsbehovet inom barnomsorgenvid den fortlöpande uppföljningen av barnomsorgsplanerna. För alt få igång ett ökat byggande avnya daghem och fritidshem höjdes lillfälligl anordningsbidraget för byggandeav daghem och fritidshem från . per plats för periodenden - . Eftersom många kommuner på grund avpraktiska svårigheter inte kunnat starta planerat byggande före nämnda datumhar regeringen beslutat föriänga liden för byggstart lill den28 . Fr. o. m. detla datum slopas det särskilda anordningsbidraget.De ökade kapitaltjänstkosinaderna för nytillkommande platser har beaktats vidberäkningen av del nya driftbidrag som gäller från den . Driftbidragel lill daghem höjs från7 . per plats som tillkommit i nytillskott efter den Ijanuari 1976. Driftbidraget till fritidshem höjs frän . lill 7 000 kr.per plats som tillkommit i nytillskott efter . För dåbefintliga platser i daghem och fritidshem höjs driflbidragen successivt tillsamma nivå som för de nya platserna. För familjedaghemmen införs den ettnytt grundbelopp som utgår utöver nu gällande statsbidrag med 35 "ii avkommunens brul-lokostnauer för verksamheten. Grundbeloppet utgår för barn iförskoleåldern med I . för och med 2 000kr. fr. o. m. . För barn i skolåldern utgår grundbeloppet med hälften avdel belopp som nämnis för förskolebarn. Bidragen är värdebeständiga genom anknylning lilllöneutvecklingen för anslällda i offentlig tjänst. 1 de nya bidragsbeloppen harockså beaktats behovel av extra insatser för barn med behov av särskildastödåtgärder. Det statliga slödet lill kommunernas barnomsorg kan för näslabudgelår beräknas lill sammanlagt 1 855 milj. kr, vilket jämfört medinnevarande budgelår innebär en anslagsökning med 610 milj. kr. Härtill kommermedel som utgår i form av slatliga bostadslån till förskolor och fritidshemfrån bostadshuvudtiteln. Prop.1976/77:100 Bilagas 9 Det nya statsbidragssysiemei skall enliglriksdagens tidigare beslul finansieras genom en socialavgift frånarbetsgivarna. Den är för fastställd till I % av det avgiftsunderlagsom gäller för social försäkringsavgifterna. Avgiften föresläs för är 1978höjd till 1,. Förslag om ökad utbildning av förskollärare kommersenare all läggas fram från i särskild proposition omulbildning och forskning. På grundval av barnstugeulredningens betänkande (SOU1975:67) Utbildning i samspel kommer vidare atl isärskild proposition lägga fram förslag om förändringar i förskollärar- ochfritidspedagogutbildningarna. Frågan om personaltäthet och gruppstoriek inomförskolan kommer atl närmare prövas i samarbete med kommuner ochpersonalorganisationer. Från införs ett särskiltstatsbidrag till kommunerna för hemspråksträning för invandrarbarn i denallmänna förskolan. Bidraget utgår med . och barn som dellar ihemspråksiräning. Det totala medelsbehovet härför beräknas för nästa budgetårtill 8,5 milj. kr. bedriver en omfattande utvecklings-och försöksverksamhet inom förskoleområdet i anslutning till de reformer sombeslutats . Försöksverksamheten avser bl. a. ulformningen avverksamheten inom den allmänna förskolan och daghemmen, uppsökande verksamhetbland barn i förskoleåldern samt åtgärder för barn med särskilda behov av stödoch stimulans. Vidare görs försök med lekterapi för barn på sjukhus och medolika former av förskoleverksamhet för invandrarbarn. En omfattandeförsöksverksamhet har ocksä bedrivits när del gäller fritidsaktiviteter förbarn i åldern . Bl.a. pågår försök med s.k. utvidgade fritidshem i någrakommuner på grundval av barnstugeutredningens förslag. En särskild arbetsgrupp, barnomsorgsgruppen, harhaft i uppdrag att bl. a. närmare utreda formerna för den uppsökandeverksamheten och frågan om ansvaret för de handikappade barnensförskoleverksamhet. Arbetsgruppen har slutredovisai silluppdrag i denna del. Betänkandet remissbehandlas f n. Barnomsorgsgruppen har även i uppdrag all göra enövergripande utredning rörande föräldrautbildning. I beiänkandel (SOU 1975:87)presenterade barnomsorgsgruppen sina principiella förslag belräffandeföräldrautbildning. Betänkandet har remissbehandlats och remissvaren liggertill grund för arbetsgruppens fortsatta arbete. 1 anslulning lill detlautredningsarbete pågår praktiska försök inom vissa kommuner och landsting därfömisätt-ningarna prövas för den av barnomsorgsgruppen föreslagnaföräldrautbildningens innehåll, utformning och organisation.Försöksverksamheten stöds genom bidrag från allmänna arvsfonden och bedrivs ianslulning lill mödrahälsovård - BB - barnhälsovård, förskola och skola. 1976:77:100 Bilagas \0 Samhällets åtgärder för social service ochomvårdnad är av sior betydelse för de äldre. Det ökade antalet äldre ibefolkningen gör det angelägel med en fortsatt utbyggnad av denna verksamhet.Föratt underiätta utbyggnaden infördes fr. o. m. nyastatsbidragsregler för den sociala hemhjälpen. De innebär att slalsbidrag utgårmed av kommunernas bruitokoslnader för heinhjälpsverksamheten.Bidragsunderlaget utvidgades lill att gälla även för särskilda koslnader somavser hår- och fotvård, badservice, matdistribution, snöröjning ochhemhjälpsledare. Bidrag kan numera utgå även när serviceinsatser erbjuds äldreoch handikappade i dagcentraler eller . Härigenom uppnås en vissrationalisering av insatserna som man kan ta tillvara den gemenskapoch de möjligheter till aktiv verksamhet som dagcentraler och kanerbjuda. Statsbidrag utgår nu också för kommunernas kostnader för färdtjänstför handikappade. Under är 1977 beräknas den sociala hemhjälpenomfatta över 350 000 personer. Dessulom pågår en utbyggnad även äv andraåtgärder inom kommunernas öppna åldringsvård. Den kommunala färdljänsienomfattade 130 000 personer och hade byggts ut till drygt 190 000 ibörjan av är 1976. Siatsbidragsreglerna för hemhjälpen och färdtjänstenförutsätts medverka till en ytteriigare utbyggnad av samhällets socialaåtgärder för äldre och handikappade. Även upprustningen av de äldres bostäder med stödav förbättringslän ingår som ett viktigt led i samhällets insatser för atttillförsäkra de äldre goda levnadsförhållanden. Det pågår också en utbyggnad av vårdmöjligheiernainom långtidssjukvården. Genom all denna sektor ges förtur inom ramen förbyggnadsregleringen har det byggts över 50 sjukhem vilket- förutom modernare värd- och behandlingsmöjligheter- beräknas innebära ellnytillskott med över 3 000 vårdplatser. byggs ytteriigare ca 2000 nya värdplatser inom långtidssjukvärden. En fortsatt utbyggnad avlångtidssjukvården i form av sjukhem med god personlig omvårdnad och avhemsjukvärden är en angelägen uppgift och måste ges hög prioritet. Avsikien äralt en särskild arbetsgrupp skall ge en samlad bild av behovet av hälso- ochsjukvård för de äldre lör senare ställningstaganden. En särskild kartläggning av de äldres silualion dådet gäller social omvårdnad och andra levnadsbetingelser håller på altslutföras. Kartläggningen avses bilda underiag för den framtida utformningenoch inriktningen av samhällets insaiser för att underiätta övergängen ochanpassningen till livet som pensionär och atl ge de äldres tillvaro ell sådani innehållalt pen-sionsliden blir meningsfull och positiv. Undersökningen beräknas kunnaredovisas under försia . Prop.1976/77:100 Bilagas il Hälso-och sjiik\'ård Under de senasie decennierna har en belydandeutbyggnad skett av hälso-och sjukvården både kvantitativt och kvalitativt.Tyngdpunkten i denna utbyggnad har alltmer lagts på den öppna disirikisvårdenoch långtidssjukvården. har förebyggande åtgärder av olika slagägnats ökat intresse. En allt större andel av de samlade resurserna har tagitsi anspråk för hälso- och sjukvård. Sålunda har denna sektors andel avbruttonaiio-nalprodukten ökat från ca' är 1966 till . Vi har i vårt land en väl utbyggd sjukhusvård,medan däremot den öppna vården utanför sjukhusen är otillräcklig.Del är därför viktigt att den pågående utbyggnaden av den offentligadisirikisvården fortsätter i syfte att tillgodose behovet av närhetsservice ifråga om hälso- och sjukvård. De värdsökandes berättigade krav på valfrihet ochkontinuitet i vården bör därvid sä längt som möjligl tillgodoses. Där kommerockså privatläkarvården in som en komponent. Över huvud laget är det angelägelatt fä lill stånd inte bara en utbyggnad av allmänläkarvården utan även endecentralisering av sädan specialistsjukvård som med fördel kan bedrivas vidvårdcentraler och andra läkarmottagningar. Målet bör vara en för allmänhetenlättillgänglig sjukvård och en rationell arbetsfördelning mellan olikavårdresurser. fanns sammanlagt 680 vårdcentraler ochläkarstationer i riket och för omfattar landstingens planer ettnettoiillskoti av ett 60-tal nya sådana anläggningar. Antalet läkarbesökutanför sjukhus beräknas öka totalt med 3,7 milj. mellan och är 1980 ellfermed i genomsnitt . Befolkningsutvecklingen med ett växande antalpersoner i högre åldrar ställer ökade krav pä sjukvården. En fortsatt utbyggnadav både den institutionella långtidssjukvården och hemsjukvården är därförangelägen. Som nämnts i det föregående är avsikten alt en särskild arbeisgruppskall ge en samlad bild av behovet av hälso- och sjukvård för dé äldre. Huvuduppgiften för vår sjukvård är all genom vårdoch behandling,bota sjukdomar och äierställa hälsa. Del har emellertid undersenare är framstått som alltmer angeläget - inte minst mot bakgrunden av desnabbt stigande sjukvårdskostnaderna - att la till stånd en offensivhälsopoliiik med syfte att lidigi spåra och undanröja medicinska och socialarisker. kommer alt redovisa en uiredning omhälsokontroller och andra förebyggande åtgärder och hur dessa skall inordnas iden allmänna hälso- och sjukvården. Bland de sjukdomsförebyggande åtgärderna fyllerhälsoupplysningen en viktig uppgifi. Inom handläggs dessafrågor av en särskild som har lill uppgift allplanera, leda och samordna hälsoupplysningsverksamhet och allverka för regional Prop, 1976/77:100 Bilagas Socialdeparlementef 12 ochlokal verksamhel på della område. Nämnden bedriver f n. sin verksamhet medtyngdpunkten på ire huvudområden, nämligen kosl och motion, tobak och andraberoendeframkallande medel saml sexual- och samlevnadsfrågor. Inom områdetsexual- och samlevnadsfrågor kommer en särskild information att lämnas lillblivande föräldrar i frågor som rör graviditet, föriossning och föräldraskap.Medel beräknas för lörtsatia insaiser på bl. a. dessa områden. Inom den förebyggande hälsovården har ocksåskyddsympningarna en ulomordeniligi slor beiydelse. Genomförandei av allmännavaccinationer mol l.ex. difteri och polio har så goli som hell utrotat dessasjukdomar i landet. Sedan smitikoppssjukdomen praktiskt taget har utrotats ivärlden har del blivii möjligl atl slopa de obligatoriska ympningarna av barnoch värnpliktiga. Frågan om att statens bakteriologiska laboratoriumi sin helhet skall stanna kvar i kommer atl prövas avregeringen. Den genomförda reformeringen av läkarutbildningenoch de fastställda läkarfördelningsprogrammen har syftat lill en prioriteringav den offentliga öppna läkarvården lillsammans med längiidssjukvärden ochpsykiatrin. Tillgången pä läkare kommer att öka starkt under resien av1970-talet. uppgick antalet läkare till ca 16 000. innebär alt vinu har en läkare på ca 500 invånare. Beräknat utifrån en i stort settoförändrad utbildningskapacitet kominer antalet läkare att öka till ca 21 000år 1980 och ca 26 1985. bör skapa föruisätiningar för en god tillgångpå läkare inom olika medicinska verksamhetsområden och geografiska delar avlandet. En pariameniariski sammansatt uiredning arbelar meden ny lagstiftning för hälso- och sjukvärden. Avsikien är alt utredningsarbetetmed utgångspunkt i en övergripande målsättning för hälso- ochsjukvårdspolitiken skall leda fram lill en ramlagstiftning för hälso- och.sjukvården i dess helhel. Målsättningen för utredningens arbete är en socialhelhetssyn pä hälso- och sjukvården, som även innefattar förebyggande åtgärder.En annan viktig uppgifi för utredningen är all undanröja sådan detaljregleringi lagstiftningen som inte längre behövs. En särskild kommitté kommer också atttillsättas föratt uireda sjukvårdens inre organisation. Kommittén skallbehandla frågor som rör arbetsorganisation och personalstruktur och bl. a.syfta till en mer personlig omvårdnad av patienterna. En parlamentarisk kommitté lillsäiis för all uiredaorganisationen av sjukvården i krig m. m. Försöksverksamhet med nya arbetsformer församverkan mellan .socialvård, arbetsvärd och hälso- och sjukvård pågår påflera håll i landei. Utgångspunkten lör detla arbeie är en helhetssyn på denenskilda människan i hennes livsmiljö. Tandvårdsförsäkringen har lett till en kraftigtökad efterfrågan pä tandvård. antal personer än lidigare har ocksäfått möjlighet till tandvård. Prop.1976/77:100 Bilaga 8 13 led i den pågående och planerade utbyggnaden av folkiandvården harsocialstyrelsen meddelat regler för tandläkarresursernas fördelning inomfolkiandvården för all åstadkomma en jämnare fördelning i olika delar avlandei. Vid fördelningen har bl. a. beaklais befolkningsunderlaget inom olikaåldersgrupper och utbyggnadsgraden i förhållande lill vårdansvaret förbarn-tandvården. Ett utredningsförslag avseende bl. a. en omläggningav tandläkarutbildningen och införande av en ettårig allmäntjänstgöring förtandläkare övervägs. Konsumtionen av läkemedel har under de senasteårtiondena ökal. Information till allmänheten och läkarkåren har siorbetydelse när del gäller alt påverka förskrivning och användning av läkemedel.En kommitté kommer att tillsättas med uppgift atl se över läkemedelsinformationenlill bäde sjukvården och allmänheten. Med hänsyn lill de snabbi stigandeläkemedelskostnaderna är del angeläget med en effektiv prisövervakning.Regeringen kommer att se över formerna för statens prisövervakning avläkemedelsområdet. I del pågående utvecklingsarbetet på hälso- ochsjukvårdens och socialvårdens område har vikliga uppgifler.Med hänsyn härtill pågår inom en översyn av slyrelsensverksamhetsformer och organisation för all bl. a. analysera och precisera demera långsiktiga målen för styrelsens verksamhet. Förhandlingar pågår om nya läkarutbildningsavtalsom skall gälla på de olika undervisningsorterna fr. o. m. den I januari 1977och om nya överenskommelser rörande del fortsatta samarbetet beträffandekarolinska sjukhuset och akademiska sjukhuset i . Nya avtal ochöverenskommelser i frågan avses bli redovisade i särskild proposition tillriksdagen under /77. Vid sjukhuset skall fortsatt upprustningav lokalerna genomföras. Direktionen för sjukhuset har lagt fram förslag omframlida dimensionering och inriktning av sjukhusets slutna vård, sominnebären successiv minskning av antalet vårdplatser. a. denna bakgrundavses en utredning om personalsituationen, särskilt i fräga omadministrationen vid sjukhuset, komma till stånd. För akademiska sjukhuset föreslås vissapersonalförstärkningar. läns landstingskommuns vårdyrkesskola harpåbörjat utbildning av sjukgymnaster fr. o. m. . För erforderiigainsaiser i utbildningen föreslås åtta nya läkartjänster. Den investeringsram för sjukvärden som fastställtsi samband med byggnadsregleringen omfattar igångsättning av byggnadsföretagunder med en total byggnadskosinad av 1 300 milj. kr. Inom dennainvesteringsram prioriteras byggnadsförelag som avser vårdcentraler ochläkarstationer för den öppna hälso- och sjukvården saml sjukhem och klinikerför långlids-sjukvård. 1976/77:100 Bilagas 14 Socialuiredningen häller nu på med alt slutföraarbetet med ullbrmningen av en ny socialvårdslag med utgångspunkt i denhelhetssyn som angetts i uiredningens lidigare principbetänkande. Utredningensförslag väntas komma . De frågor som gäller ändrat huvudmannaskapför institutionsvården behandlas i särskild ordning inom socialdepartementet.Ett underlag för förhandlingar har arbetats fram. Förhandlingar medkommun-förbunden beräknas kunna påbörjas . Inför den viktiga socialvårdsreform som förestårnär förslaget till ny socialvårdslagstiftning föreligger bedrivs f n. enomfattande försöksverksam-hel i och . Syftei är atlfå praktiska erfarenheter för det kommande reformarbetet. I försöksverksamhetendeltar elva kommuner samt Råby yrkesskola i , Ryagårdens yrkesskola ochÖstra Spångs skolhem i samt erkända värdanstalterna för alkohol-missbrukare BJörslorp i och Holma-Karlsvik i . De nya vårdformersom prövas är bl. a. konlrakterade familjehem, kommunala familjehem,stödfamiljer och hemma-hos-verksamhet. Vid ungdomsvårdsskolorna prövasfrivillig intagning och familjebehandling. Försöksverksamheten föresläsfortsätta under nästa budgetår. Förutom de inslitutionsresurser som ställs tillförfogande beräknas för ändamålet 3,7 milj. kr. Vid ungdomsvårdsskolorna pågår i övrigt enomfattande försöksverksamhet med syfle att förbättra behandlingsmetoderna. Bl.a. pågår försök med ökat personligt stöd till eleverna i samband med placeringav eleverna utom skola och med föriängd yrkesutbildning. Vidare pågår försökmed en intensiv social träning före utplaceringen av eleverna. Försök medfrivillig värd -numera även för s. k. överåriga elever - pågår vid nio skolor.Försök med alternativa behandlingsformer för svårmotiverade elever vidungdomsvårdsskola planeras kunna starta under innevarande budgetår i samarbetemed stiftelsen . Den försöksverksamhet med olika åtgärder för attförbättra främsl den teoretiska undervisningen och möjligheterna tillarbetsträning och arbets-prövning som påbörjats vid ungdomsvårdsskolorna harutfallit väl. Dessa försök bör fortsätta även nästa budgetär. Utbyggnaden av den öppna vården har medfört attungdomsvårdsskoleorganisationen har kunnal minskas . Anialetinskrivna elever vid ungdomsvårdsskolorna har minskat förau stabiliseras och är 1976. Mol bakgrund av den redovisadeetierfrågan på platser och den kraftiga minskning av plalsantalei .som skett år1975 föreslås nu inte någon'ytterligare reducering av ungdomsvårdsskoleorganisationenunder /78. Prop.1976/77:100 Bilagas 15 Anslaget för ungdomsvårdsskolorna beräknas förnäsla budgelår till 133 milj. kr. Under della avsnitt i socialhuvudliieln föreslåsocksä en ulvidgning av försöksverksamheten med särskilda sociala insaiser förzigenare. Vården och behandlingen av alkohol- ochnarkotikamissbrukare inriktas alltmer på alt söka lösa de bakomliggande socialaproblemen. Denna helhetssyn medför behov av ett flexibelt utnyttjande av såvälde sociala institutionernas som den öppna socialvårdens toiala resurser. Envidgad verksamhet i syfte att utveckla alternativa behandlingsmodeller ochutpröva olika former för samverkan bl. a. mellan sjukvård och socialvård pågåroch planeras pä flera håll i landei. Den lörsöksverk.samhet inom socialvården,som pågår i , siktar till au finna nya lösningar av dessa frågor.Erfarenheterna av olika försöksverksamheter lar ligga till grund för övervägandenainför socialvärdsreformen. Sambandei mellan de sociala vårdinsatserna ochalkoholpolitiken tas ocksä upp. Den alkoholpolitiska bered- ningsgruppen presenterar ettöverarbetat beslutsunderlag på grundval av alkoholpolitiska utredningensbelänkande (SOU 1974:90-93) och remissvaren. Avsikten äratt en särskildproposition i ämnet skall läggas fram . Fyllerislraffet avskaffas den 1 januari 1977.Försöksverksamhet med samordnat medicinskt och socialt omhändertagande avberusade personer beräknas starta i . Iverksamheten ingår bl. a. en avgiftningsenhel och cn efiervårdsenhet ianslutning diiriill. Överläggningar skall inledas med vederbörande huvudmän omen ulvidgad. försöksverksamhet på ytteriigare några orter.