prop · G00390 · 1976-12-31 00:00:00 — Om semesterledighetens förläggning inte härreglerats i avtal, kollektivt eller enskilt, skall enligt förslagetarbetsgivaren lilcsöin bestämma tiden för semesterledigheten. Hänblir émfellertid skyldig ätt först samråda med arbetstagaren elleir dennesförétirädärfe. Bestämmelsen om samråd anges främst få betydelse föroorganiserade arbetstagare som ej faller under något avtal. Kommittén anför vidare att båda parter i iällmänhethar ett géihen-samt intresse av att tiden för semesterlédiglietén fästställs igöd tid. Detta sker också i stör utsträckning ihöm exempelvis industrin, därsemesterledigheten brukar bestänunas halvårsvis i förväg. Arbetstagarnabehöver också en täimligen lång varséltid för ätt ktinha planera semestern såatt den ger bästa utbyte i form av vila och avkoppling. Från den synpunktenanser kommittén att den nuvarande inihsta varseltiden är alltförkört. Eftersom seihestéi: i regel är éh intjänad anställningsförmån, bör enligtkommittén stoi: vikt fästas vid arbetstagarnas önskemål. Förslaget innebär att arbetsgivaren skällunderrätta öm semestertiden senast i förväg i de fall då han ensambestäihmér tidéh för semesterledigheten, om inte särskilda skäl hindrar det.Särskilda skäl kan t. ex. vara att arbetstagaren inte själv kan precisera sinasemesterönskemål i förväg eUer att det inte är praktiskt möjligtför arbetsgivaren att iaktta tremånadersfristen. 1976/77: 90 40 sammanmed produktionen utgör enligt kommittéförslaget endast undantagsvis särskildaskäl för arbetsgivaren att vänta med att bestämma semestertiden då faraföreligger för betydande produktionsstörningar eUer viktiga samhällsintressen.Underrättelse om tid för semesterledighet skall alltid lämnas minst en månadföre semesterledighetens början, om inte arbetstagaren medger kortare varsel. Kommittén behandlar vidare vissa särskilda frågorsom rör förläggning av obetald semesterledighet. Enligt förslaget kan, somredan framgått, en arbetstagare ha rätt till semesterledighet som inte täcks avsemesterlön. Detta kan inträffa om han inte har varit anställd helaintjänandeåret eller om han har varit frånvarande av skäl som inte ärsemestergrundande. Förläggningsreglema skall även tillämpas på sådan obetaldsemesterledighet. Arbetstagaren behöver emellertid endast utnyttja ledighetsom svarar mot intjänad, semesterlön. Kan arbetsgivaren inte erbjuda arbeteunder semesterstängning, skall enligt betänkandet den semesterledighet som intetäcks av intjänad semesterlön i princip betraktas som permittéring. Antalet betalda semesterdagar kan fastställas försti (jfr 10.1). Har varsel om semester skett t. ex. ifebruari månad, kan detta konuna att omfatta även obetald semesterledighet.Arbetstagarens rätt att inte utnyttja sådan ledighet, bör enligt kommitténgälla även sedan ledigheten har blivit utlagd. Hänsyn måste emellertid ocksåtas till arbetsgivarens behov av varsel om ett sådant avstående. Kommitténföreslår därför en varselskyldighet för arbetstagaren. Rätten att avstå fråntidigare bestämd ledighet torde enligt kommittén knappast medföra störreplaneringsproblem än de som uppkommer när en arbetstagare återvänder i förtidefter militärtjänst, föräldraledighet eller studieledighet. Med hänsyn främsttUl att semestervikarier kan behöva anställas har fristen i huvudfallet bestämtstill en månad. Har semesterledighet bestämts med en månads varsel, kortasfristen av . Iakttar arbetstagaren varseltidema men kan han inteerbjudas arbete, blir han permitterad. I fråga om uppdelniiig av semestern aivserkomniittén det vara naturligt att knyta an till de nuvarande bestämmelsernanär semestern förlängs med . Arbetstagaren får även enligt förslageträtt till fyra veckors sammanhängande semesterledighet, medan den femte veckanskall kunna tas ut mera fritt. Det ligger enligt kommittén också i linje medatt man kan vänta en ökad tendens till uppdelning av semesterledigheten, närden lagstadgade semestern förlängs . Genom särskildabestämmelser, som behandlas i det följande, ges möjlighet att spara den femteveckan till en längre sammanhängande ledighet . Semestern skall enligt SemL om möjligt förläggastill sommaren. Kommittén anser att denna rekommendation i den gällande lagenbör skär- 1976/77: 90 41 Man föreslår därför att minst av semesterledighetenförläggs under juniaugusti, om inte särskilda skäl hindrar det. Vad som skallanses vara särskilda skäl i detta sammanhang får ytterst bero på en avvägningmellan arbetstagarens önskemål och intresset av att verksamheten hosarbetsgivaren kan fortgå utan allvarlig störning. Förslaget bygger på attsemesterns förläggning skall kiuma lösas i samförstånd mellan parterna påarbetsplatsen. Frågan om en arbetsgivare har särskilda skäl att göra avstegfrån lagens huvudregel antas därför mera sällan behöva ställas på sin spets.Eftersom semestern är en förmån som skall utnyttjas för vila och avkoppling,måste enligt förslaget stor vikt fästas vid arbetstagarens önskemål. Arbetsgivarenfår därför tåla vissa hinder i produktionen eller verksamheten för atttillmötesgå arbetstagarens önskemål. Hänsyn till säkerheten på arbetsplatsenoch viktiga samhällsintressen kan vara särskilda skäl att lägga semestern tillannan tid än juniaugusti. Kommittéförslaget innehåller vidare en särskildbestämmelse som rör förläggning av semesterledighet till uppsägningstid. EnUgtgällande rätt kan arbetsgivaren lägga ut semester som tjänatsin under föregående kvalifikationsår. Kommittén anför att syftet med uppsägningstidenär att ge arbetstagaren rådrum för att söka en ny anställning utan att behövaråka ut för inkomstminskning. Om semester förläggs till uppsägningstid,inskränks det skydd för anställningen som uppsägningstiden garanterar. Detgäller främst vid uppsägning från arbetsgivarens sida när samtidigtuppsägningstiden är kort. Semester under uppsägningstid minskar också i vissmån arbetstagarens möjlighet att utnyttja semestern för vila och avkoppling.Ett skydd för uppsägningstiden när det gäller semesterförläggningen får enligtkommittén ses som ett komplement till anställningsskyddet. Eftersom en arbetstagarei vissa fall kan ha intresse av att få ut semester under uppsägningstidföreslås inte något generellt förbud mot att förlägga semesterledighet tilluppsägningstid. Erforderligt skydd för uppsägningstiden kan enligt kommitténdäremot åstadkommas, om den del av uppsägningstiden som återstår när semesternbörjar förskjuts med det antal dagar som semesterledigheten omfattar. Det bliralltså fråga om ett avbrott i uppsägningstiden. Den tid av semesterledighetensom sammanfaller med uppsägningstid skall alltså enligt förslaget inte ansessom uppsägningstid, vilket innebär att reglerna i 1214 §§ lagen om anställningsskyddinte gäller under den tiden. Uppsägningslön skall alltså inte betalas ut församma tid som semesterlön utgår. Uppsägningslön skall heller inte utgå undersemesterledighet som är obetald, om den läggs ut under uppsägningstid. Vid längre uppsägningstider minskar behovet avskydd för semesterledighet. Kommittén föreslår därför att bestämmelsen skallgälla endast vid uppsägningstider upp t. o. m. . Bestämmelsen gällerendast vid uppsägning från arbetsgivarens sida. 1976/77: 90 42 7.3Skydd mot förläggning av semesterledigheten till Enligt 10 § andra stycket SertiL gäller,ätt öm semester förlagts till sjukdomstid eller till annan frånvarotid sona ärprivilegierad enligt 7 § andra stycket, arbetstagaren kän fordra ätt isådan tidavräknas från semestern. Tanken bakom dessa skyddsregler är ätt semestiernskall ge arbetstagaren vila och avkoppling från arbetet. Detta syftetillgodoses bara om arbetstagaren kan fritt förfoga över sin tid undersemésterii. Arbetstagare som vill att sjukdagar eller annan privilegieradfrånvarotid skall avräknas, skall utan dröjsmål begära det hos arbetsgivaren.Han är vidare skyldig att styrka sjukdomsfall med läkarintyg eller uppgift frånallmän försäkringskassa. Semesterdagar, som återstår sedan frän-räkning skett,skall läggas ut tUl en sammanhängande period, om arbetstagaren inte medgerannat. Om arbetsgivaren med stöd av 14 § SemL har betalat hela semesterlönenvid semesterns början, har arbetstagaren inte under den nya semesterperiodennågon ratt till semesterlön utöver den som redan betalats ut. Kopplingen till reglerna om privilegierad fråirvätoi 7 § andra stycket i lagen innebär exempelvis att arbetstagaren inte har tättätt få avräkning från semestern av ledighet söm avser militär grundutbildningeller annan vämpliktstid som är längre än . HaVandeskäpsledighet ärinte heller skyddad sedan 90-dagarsgränsen här passerats. Vid ledighet pågrund av sjukdom gäller däréitiöt inte någon tidsbegränsning. Beträffande arbetstagare på fartyg finns ensärskild bestämmelse i 10 § sista stycket och 11 § andra stycket SemL.Fartygsäiiställd som önskar semester skall sålunda hos arbetsgivaren göra enskriftlig ansökan. Arbetsgivaren bestämmer när Semestern skäll utgå. Semesterfår inte utan arbetstagarens medgivande utgå annat än i svensk hamn. Omarbetstagaren har begärt semester men fartyget inte kommit till svensk hamnunder semesteråret, är han inte skyldig ätt ta ut semester. Överenskommelse kandå träffas om att semestern skall skjutas upp . Sker inte detta,skall arbetsgivaren i stället för semester betala ersättning till arbetstagarenmed belopp motsvarande semesterlönen. Kommittéförslaget ansluter i huvuddragen tillnuvarande ordning. Reglerna om skydd mot förläggning av semesterledighet tillviss tid knyter an till reglerna om semestergrundande frånvaro. Utan arbetstagarenssamtycke får semesterledighet inte sammanfalla med sådan frånvarotid som ärsemestergrundande. En arbetstagare som är eller blir sjuk under semestern kanbegära att sjukdagarna skall räknas av från den redan bestämda semestern. Hanhar då rätt att få ny semesterledighet . Rätten gällerall sjukdom, oavsett öm den har 1976/77:90 . börjatföre eller under semestern. Även insjuknandedagen skall från-räknas.Arbetstagaren har vanligen fått ut hela semesterlönen i samband med semestern.Blir han 5juk och avbryter semestern, är han iiite skyldig att betala tillbakasemesterlönen men ihar å andra sidan ingen rätt till ytterligare semesterlön,liär ersättningssemestem skall utgå. Enligt förslaget skall liksom den som vUlbyta ut sjukdagar under semestern mot nya semesterdagar begära det hosarbetsgivaren utan dröjsmål. Den nuvarande bestämmelsen att arbetsgivaren skallstyrka sjukdom på begäran av arbetsgivaren genom läkarintyg eller uppgift frånförsäkringskassa föreslås utgå. Vid tvist skall arbetstagaren styrka skälettill frånvaro, varvid några legala begränsningar av bevismedlen inte skallgälla. Särbestämmelserna för sjöfolk, vilka har varitoförändrade sedan 1938 års semesterlag, föreslås utgå. Som skäl anförs attsjöman numera enligt 29 § sjömanslagen (1973: 282) har rätt till fri hemresapå vissa villkor för att bl. a. fira semester på hemorten, varför bestämmelseni 10 § sista stycket SemL anses överflödig. Vidare framhålls att partema genomkollektivavtal kommit överens om vissa avlösningssystem, i vilka ävensemesterledighet läggs in. Bestämmelserna i sjömanslagen och kollektivavtalenför berörda grupper torde enligt kommittén numera ge ett tillfredsställande skyddför sjöfolkets semester. 8 Semesterlön 8.1 Gällande ordning SemL utgår som redan harnämnts från att semester är en rätt till ledighet från arbetet med bibehållenlön. Ut-gångspimkten för beräkning av semesterlön är därmed given. Arbetstagarenskall ha samma lön under semestern som när han arbetar. Principen är enkel atttillämpa för arbetstagare som enbart har fast tidlön (vecko-, månads- ellerårslön). De skall enligt 12 § första stycket ha sin vanliga lön undersemestern. För dem som inte har fast tidlön, beräknad för vecka eller längretidsenhet, är det inte lika enkelt att räkna ut semesterlönen. För dem skall,efter den ändring som genomfördes vid tillkomsten av den nuvarande lagen,semesterlönen motsvara av den sammanlagda arbetsinkomsten i anställningenunder kvalifikationsåret (12 § andra stycket). Löneformen vid semesterns början avgör om det enaeller andra beräkningssättet skall användas. Har en arbetstagare först hafttim- eller ackordslön och sedan fått månadslön, skall månadslönen utgå undersemestern, även om han haft tim- eller ackordslön under hela kvalifikationsåret.Detta torde gälla även om semesterlönen skulle bli lägre än om den hadeberäknats i procent av lönen under kvalifikationsåret. 1976/77: 90 44 Hararbetstagaren i stället gått över från månadslön till tim- eller ackordslön,skall semesterlönen beräknas enligt procentregeln. I vissa fall tillämpas båda metoderna samtidigt.Detta sker om arbetstagaren vid tiden för semestern har ackord, premielön,provision eller annan rörlig lön vid sidan av en fast vecko- eller månadslön.Arbetstagaren skall i sådana fall först ha sin vanliga vecko- eller månadslönunder semestem. Därutöver skall han ha ett tillägg av den rörliga lönen(kombinationsmetoden). Enligt 12 § tredje stycket SemL skall vidtillämpning av procentregeln inte i arbetsinkomsten för kvalifikationsåreträknas in semesterlön, sjuklön eller övertidstillägg. Att semesterlönen inteskall medräknas hänger samman med att den redan har beaktats vid bestämmandet' av nioprocentsfaktom. Har arbetstagaren under kvalifikationsåret varitfrånvarande på grund av sjukdom havandeskap, viss militärtjänst m. m. som avsesi 7 § andra stycket b)e) (privilegierad frånvaro), beräknas semesterlönen försådan dag enligt en särskild regel. För varje frånvarodag som ger rätt tillsemester läggs till den faktiska arbetsinkomsten under kvalifikationsåret ettbelopp som svarar mot den genomsnittliga dagsinkomsten i anställningen underdet året. Vid långvarig sjukdom kan det hända att en arbetstagare skallha.semesterlön , då han inte alls har arbetat åt arbetsgivaren. I ettsådant faU kan genomsnittsregeln inte tillämpas. Semesterlönen skall då istället räknas ut med hänsyn till arbetstagarens genomsnittliga dagsinkomstunder det kvalifikationsår, då han senast var i arbete hos arbetsgivaren. Vid beräkning av semesterlön skall enligt 12 §fjärde stycket bortses från förmån av fri bostad och ersättning för särskildakostnader. Detta gäller för alla arbetstagare. Har arbetstagaren rätt till frikost, skall skälig kostersättning utgå för de semesterdagar då förmånen intekan utnyttjas (13 §). Partema har möjlighet att träffa avtal om avstegfrån lagens regler om beräkning av semesterlön. Sådant avtal får träffas förarbetstagare, vars semesterlön helt eller delvis skall beräknas enligtprocentregeln. Överenskommelsen skall ha form av kollektivavtal, som på arbetstagarsidanhar slutits eller godkänts av huvudorganisation. Avtalsfriheten är inteobegränsad. Av 2 § i lagen följer att avtal ej får försämra arbetstagarensförmåner enligt lagen. Beträffande frågan vilken frånvaro som ärprivilegierad enligt SemL hänvisas till 5.1.3. Det förslag som kommittén bar lagt fram innebär attsemesterlönen delas upp i två delar, nämligen semesterlön för avlönad tid ochsemesterlön för semestergrundande frånvaro. Arbetsgivarenskall svara för den semesterlön som tjänas in under av- 1976/77: 90 45 Till avlönad tid hänförs även tid då arbete inte har utförts men avlöninghar utgått.. Med avlönad tid jämställs semesterledighet vare sig betalning harutgått eller ej. Semestergrundande frånvaro skall emellertid aldrig räknas somavlönad tid, även om ersättning, t. ex. sjuklön, har utgått för . Den semesterlön som tjänas in vid semestergrundandefrånvaro kallas i betänkandet som nämnts särskild semesterlön. Den beräknas ochbetalas ut av enligt bestämmelserna i en föreslagensärskild lag. Särskild semesterlön kan endast beräknas för fem veckorssemester. Har arbetstagaren längre semesterledighet än enligtavtal, får arbetsgivaren svara för den semesterlön som tjänas in vidsemestergmndande frånvaro såvitt avser de överskjutande semesterdagarna. Detförutsätts att parterna träffar avtal om beräkningen av semesterlönen i dendelen. Arbetsgivaren skall också svara för semesterlön som hänför sig tillsjukdomstid för det fallet, att arbetstagaren inte är eller skall varainskriven i allmän försäkringskassa vid tiden för sjukdomen. Vad gäller semesterlön för avlönad tid byggerförslaget på den nuvarande uppdelningen mellan arbetstagare som har tidlön förvecka eller och arbetstagare med timlön, daglön eller rörlig lön.Den som har vecko- eller månadslön skall i regel ha samma lön undersemestertiden som när han är i arbete (sammalöneregeln). I övriga fall skallprocentregeln tillämpas. Sammalöneregeln kompletteras med en bestämmelse om attprocentregeln skall tillämpas på all rörlig lön som har utgått vid sidan av denfasta tidlönen under intjänandeåret (kombinationsmetoden). Här avses t. ex.ersättning för skift-, beredskaps- och övertidsarbete. Vidare föreslås bestämmelser, enligt vilkaprocentregeln i vissa fall skall användas även på arbetstagare med månadslön o.d. De tar främst sikte på fall, då arbetstagaren har gått över från heltids-till deltidsarbete i samma anställning eller då arbetstagarens fasta tidlön avannat skäl är lägre under semesteråret än motsvarande lön under intjänandeåret.Procentregeln skall tillämpas om den fasta tidlönen vid semesterledighetensbörjan är lägre än arbetstagarens fasta tidlön under intjänandeåret. Även i ettannat fall skall enligt förslaget procentregeln tillämpas på vecko- ellermånadsavlönade eller därmed jämställd personal. Det gäller om en arbetstagarehar fått ändrad löneform och gått över från en rörlig lön under intjänandeårettill en fast tidlön under semesteråret. Om procentregeln i ett sådant fallleder till högre semesterlön, skall den tillämpas i stället försammalöneregeln. 8.3'Vecko- eller månadsavlönade Arbetstagare med vecko- eller månadslön skall somhar nämnts enligt förslaget ha sin vanliga lön under semestertiden.Löneökningen under 1976/77: 90 46 semesteråretger för dessa arbetstagare direkt utslag på- semesterlönen. Det är löneformenvid början av semestertiden som avgör om semesterlönen skall beräknas enligtsammalöneregeln. Har arbetstagaren t. ex. varit tim- eller ackordsavlönad underhela intjänandeåret men fått veckolön under semesteråret, skall alltsåveckolönen i regel utgå . Som har nämnts skall dockprocentregeln tillämpas i ett sådant fall, om detta leder till attsemesterlönen blir högre. Sammalöneregeln gäller för fast tidlön som beräknasför. Sättet för utbetalningen av lönen saknarbetydelse. Sammalöneregeln tillämpas enligt praxis även på vissa former avprovision, tantiem och annan ersättning som utgår oberoende av attarbetstagaren har semester. Sammalöneregeln innebär i princip att semesterlönenskall motsvara full lön för ordinarie arbetstid. Det är lönen närsemesterledigheten utgår som är avgörande. Detta gäller också om lönen harändrats under intjänandeåret eller semesteråret. Vid övergång frånhalvtidstjänst till' heltidstjänst skall semesterlönen alltså grundas på: lönenför heltidstjänsten. En övergång från heltid till deltid blir enligtsammalöneprin-cipen i semesterhänseende till nackdel föir arbetstagaren. Av detskälet har kommittén föreslagit att procentregeln skall tillämpas i det fallet. Ett villkor för att en arbetstagare skall få smvanliga lön under hela semesterledigheten är enligt förslaget att han.harhaft.lön i anställningen under hela intjänandeåret. Har han haft lön endastunder en del av intjänandeåret, skall semesterlönen beräknas i förhållande tillden tiden. Anställningstiden skall beräknas pä dagen när. Semesterlönenintjänas enligt förslaget arbetstagaren fåi: lön avarbetsgivaren, oavsett om arbetstagaren-har utfört arbete åt, arbetsgivaren,eller varit permitterad eller ledig för utbildning e. d. Semesterledighet medeller utan lön och semesterpermittering jämställs med avlönad tid: Den tid.' dåen arbetstagare har varit frånvarande utan lön (tjänstledighet för enskildaangelägenheter, olovlig utevaro o. d;) skall: däremot' alltid dras av frånanställningstiden vid beräkningen-av. semesterlönen för månadsavlönade. Förutomfull lön för. ordinarie arbetstid skall för, nu berörda arbetstagare undersemesterledigheten utgå också sådan särskild fast löhedel som är knuten tillviss befattning eller individj. såsom: ansvarstillägg, avlöningsförstärkning,kallortstillägg, uppdragstillägg o. d. Ersättning för särskilda kostnader ochförmånen av fri bostad påverkar däremot inte semesterlönens stoxlék..Kostersättning utgår i förekommande, fall.. Sammalöneregeln omfattar inteövertidsersättning, eller andra.rörliga lönedelar av typen ackord, timpenning,provision, skiftersättnihg, jour-och beredskapsersättnmg o. d. Arbetstagarenskall, när sådana lönedelar förekommer, enligt förslaget ha ut dels sinvanliga fasta lön och dels tillägg enligt procentregeln förrörliga lönedélar som har utgått under intjänandeåret. Lagfästandet avkombinationsprincipen innebär : en utvidgning av desstillämpning. 1976/77: 90 47 gällerdetta beträffande övertidsersättningen, bl. a. därför att övertidsarbeteenligt SemL inte påverkar semesterlönen för vecko- och månadsavlönade. Vid beräkning av semesterlön enligt sammalöneregelnskall enligt' förslaget semestergmndande frånvaro alltid räknas som oavlönadtid, även om sjuklön eller annan ersättning har utgått för frånvarotiden. Försådan tid utgår i stället särskild semesterlön enligt den föreslagna lagen omsemesterlönefond. Sammalöneprincipen sägs i betänkandet inte medföranågra problem, om lönen betalas ut som vanligt under semestern och lönen harvarit jämn och stabil under intjänandeåret. Vissa svårigheter uppstår däremotvid beräkning av semesterlönen, när arbetstagaren inte har rätt till fullsemesterlön, exempelvis därför att han inte har varit anställd under helaintjänandeåret eller har haft semestergrundande frånvaro. Enligt förslaget harman att utgå från anställningstidens längd och i; förekommande fall göraavdrag för de dagar av ett intjänandeår, då arbetstagaren har varitfrånvarande och semesterlön inte skall räknas för frånvarodagarna. Antaltbetalda semesterdagar erhålls genom formeln antaletanställningsdagar x 25 anställningsmånader X 25 -------------------------------- :-------- eller .i---------- ------------------ Om bmtet tal uppstår vid beräkningen, skall detenligt förslaget höjas till närmast högre heltal. Hänsyn måste emellertid tastill den särskilda semesterlönen för semestergrundande frånvaro. Utgår ävensärskild semesterlön, får höjning inte ske om det skulle leda till attsemesterlön sammantaget kommer att utgå under sammasemesterår. I fråga om övergång från heltids- tilldeltidstjänst samt ändrad löneform har kommittén som nämnts föreslagitsärskilda bestämmelser för att förhindra förlust av semesterlön. TUl en börjanskall semesterlönen räknas ut enligt procentregeln, om den fasta tidlönen ärlägre vid semesterledighetens början än motsvarande' lön under intjänandeåret.Vid tillämpning av procentregeln på en fast tidlön minskas lönen med densemesterlön som utbetalats under intjänandeåret, eftersom den redan är beaktadvid bestämmandet av procenttalet. Likaså skall sjuklön och arman ersättning somhar utgått vid semestergmndande frånvaro hållas utanför beräkningen. Allaformer av minskad sysselsättningsgrad skall enligt förslaget beaktas och intebara övergång från heltid till deltid. Det enda avgörande är att den fastatidlönen.sänkts. Bestämmelsen skall även tillämpas om ändringen isysselsättningsgraden sker under intjänandeåret. Av betydelse är endast attden fasta lönen har sänkts genom ändringen så att den vid semestertillfället ärlägre än genomsnittet av den fasta lönen per tidsenhet under intjänandeåret.Vidare föreslås bestämmelsen gälla om den fasta.tidlönen av annat skäl än.minskad sys- 1976/77: 90 48 selsättningsgradhar sänkts från intjänandeåret och fram till semestertillfället. Jämförelsen skall göras mellan den fasta tidlönenunder intjänandeåret och motsvarande lön vid semestertillfället. Även sådanafasta tillägg av typen kallortstillägg, uppdragstillägg m. fl. som skall utgåograverade tas med vid jämförelsen.