prop · G003108 · 1976-12-31 00:00:00 — 1976/77:108 Regeringens proposition Regeringen föreslårriksdagen att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen presenteras ett samlat alkoholpolitiskt program. Missbruk avalkohol bedöms vara ett av våra största sociala problem. Propositioneninnehåller förslag till socialpolitiska insatser av skilda slag i syfte allsöka undanröja orsakerna lill alkoholmissbruk och motverka ett bruk av alkoholsom leder lill skador. 1 samma syfte föreslås att åtgärder vidtas medinriktning på en begränsning av den totala alkoholkonsumtionen. Samhälletsinsatser mol missbruk av alkohol föreslås bli samordnade med insatser motmissbruk av narkotika och andra liknande medel. Tyngdpunkten i förslaget läggspä insatser för ungdomen. Socialstyrelsentilldelas det centrala ansvaret för samhällets alkoholpolitik. Till styrelsenknyts en med bred förankring i samhällslivet.Riksskatteverkets hittillsvarande uppgifter på alkoholområdet överförs tillsocialstyrelsen. Ökaderesurser föreslås lill förebyggande åtgärder och upplysningsverksamhet. Samhälletskall kunna lämna ekonomiskt bidrag lill riksomfattande informationskampanjeroch till särskilda informationsprojekt t. ex. inom arbetslivet. En utvidgadundervisning om alkoholfrågor i skolan förordas liksom fortbildning av skolanspersonal. Försöksverksamhet med fritidsak-liviieler föresläs för grupper avmänniskor som är särskilt utsatta för risken att hamna i alkoholmissbruk.Samhällets stöd till nykterhetsorganisationer m. fl. föreslås utbyggt.Förslaget innehåller åtgärder för en utvidgad forskning kring alkohol. Dådel gäller försäljning av alkoholdrycker föresläs all restriktionerna begränsastill sädana som av en bred allmänhet kan uppfattas som meningsfulla. I gengäldbör man enligt förslaget salsa på all bättre än övervaka 1Riksdagen 1976/77. Prop.1976/77:108 2 attnykterhelspoliliska olägenheter inle uppkommer i samband med försäljning avalkoholdrycker. I detia syfte föreslås en betydande ökning av den personal hoslänsstyrelserna som sysslar med hithörande frågor. Del kommunala inflytandetvid försäljning av alkoholdrycker förstärks. En gemensam lag för handel meddrycker föreslås träda i stället för nuvarande skilda försäljningslagar. Lageninnebär förenklingar i förhållande till gällande regler och större enhetlighetvid handel med olika slag av alkoholdrycker. Ifråga om beskattning och prissättning på alkoholdrycker föreslås att gällandeordning behålls. Enligl förslaget bör beskattningen och därmed prissättningenpå alkoholdrycker användas som ell instrument i konsum-tionsbegränsande syfte.Detta innebär att priserna på alkoholdrycker även i fortsättningen kommer allsältas relativt högt och fortlöpande anpassas lill den allmännaprisutvecklingen. Dekostnader som förslaget medför innebär ell ökat medelsbehov för heltverksamhetsår om ca 13,8 milj.kr. Härtill kommerprojektmedel ur allmänna arvsfonden med ett beräknat belopp om 5 milj. kr. Förslagetär avsett att genomföras den , vissa förslag främst ifråga om nu utgående budgetanslag och förslaget om förstärkning av personalenhos länsstyrelserna, som bör genomföras . Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , Anionsson, Mogård, , , Åsling, Söder,, Mundebo, Krönmark, , , , . Föredragande:statsråden , , och . Statsrådenanmäler sina förslag i fråga om alkoholpolitiken. Anförandena och förslagenredovisas i underprotokollen för resp. departement. hemställer att regeringen i en gemensam proposition föreslårriksdagen allantaga de förslag som han och övriga statsråd har lagt fram. Regeringenansluter sig lill föredragandenas överväganden och beslutar alt genomproposition föreslå all antaga de förslag som föredragandena harlagt fram. Regeringenförordnar att de anföranden och förslag som redovisas i underprotokollen skallbifogas propositionen som bilagorna 1-4. 1976/77:108 4 Bilaga I Utdrag PROTOKOLL Anmälantill proposition om alkoholpolitiken 1954års nykterhetsreform innebar genomgripande ändringar i den tidigare alkohol-och nyklerhelspoliiiken. Tyngdpunkten ialkoholpolitiken lades på positiva åtgärder. Forskning, undervisning ochupplysning avsågs bli intensifierade. Genom reformen skulle den enskilde sälångt möjligt få större frihet under större ansvar. Man sökte göra reglernaenklare och efterlevnaden lättare all kontrollera. efter 1954 årsreform vidlogs ell flertal åtgärder av betydelse på alkohol-ochnykierheispolitikens område. De innebar framför allt justeringar i 1954 årsreform. Sedande principer, på vilka reform byggde, hade lillämpais , bedömdesalkoholfrågan alltjämt vara ett allvarligt samhällsproblem i vårt land.Åtskilliga frågor ansågs ännu stå olösta. Med anledning härav tillkallades ioktober 1965 sakkunniga med uppdrag all se över alkohol-ochnyklerhelspoliiiken. De sakkunniga, som antog namnet alkoholpoliliskautredningen (APU), avlämnade sill slutbetänkande (SOU1974:90-93) Alkoholpolitik. Betänkandet innehöll omfattande och detaljeradeförslag om den närmare utformningen av alkoholpolitiken. APU:sbelänkande blev föremål för en omfattande remissbehandling. Remissinstansernariktade i flera avseenden stark kritik mol utredningens förslag, somen rad nya förslag och synpunkter fördes fram. De vid remissbehandlingenframförda invändningarna mol APU:s förslag gällde bl.a. den grundläggandefrågan om den allmänna inriktningen av alkoholpolitiken. Vidregeringssammanträde framhöll dåvarande chefen försocialdepartementet all huvudansvaret för alkoholpolitiken bordeligga på . Handläggningen av beskaltningsfrågorna m. m.skulle dock behällas i och utbildnings- och forskningsfrågornam. m. skulle ligga kvar i ulbildningsdepartemeniel. Prop.1976/77:108 5 Medanledning av remissutfallet över APU:s förslag fann departementschefen delangelägel all snabbi kunna få till stånd en .samlad belysning av dealkoholpolitiska frågorna. Arbetet med all redovisa besluisunderiag förbedömning av de alkoholpoliliska frågorna borde bedrivas i en lill socialdepartementetknuten beredningsgrupp med representanter för andra berörda departement. Dessuppgift borde vara alt, på grundval av APU:s betänkande och remissbehandlingendärav, redovisa ell samlat underiag för regeringens ställningstagande lill dealkoholpolitiska frågorna. Frågor som gällde alkoholreklamen borde överiämnasför fortsatt behandling i to-baksreklamutredningen som prövade motsvarandefrågor avseende tobaks-varor. Departementschefenerhöll begärt bemyndigande och tillkallade en beredningsgrupp (S1976:02) för frågor avseende alkoholpolitiken'. Sammadag utvidgades lobaksreklamutredningens (H 1974:06) uppdrag lill alt ä*'engälla frågan om alkoholreklam. Undervåren 1976 fattade principbeslut (SkU 1975/76:64, rskr 1975/76:384)om all öl med högre alkoholhalt än 2,8 viktprocent inle skall få säljas iallmänna handeln efter , det s. k. mellanöls-förbudet. Iskalleutskollels av godkända betänkande uttalades bl. a. att denlagreglering och de övriga åtgärder som föranleddes av principbeslutet fickprövas i samband med den fortsalla beredningen av alkoholpolitiken. Vidareborde det få ankomma på den av chefen för tillsattaberedningsgruppen att överväga de åtgärder som erfordrades för alt kompenseradel skattebortfall som kunde bli följden av mellanölets slopande. Beredningsgruppenhar redovisat uppdraget i en rapport (Ds S 1977:1). 1 rapportenlämnas en ingående redogörelse för APU:s och remissinstansernasställningstaganden i olika frågor. Beredningsgruppens egna överväganden ochförslag bygger i väsentliga delar på dessa ställningstaganden. Efter del allförslagen i rapporten har övervägts i samråd med bl.a. särskilt utseddaföreträdare för de tre regeringspartierna avser jag nu all la upp de frågor somberör . Då det gäller frågornas tidigare behandlingkommerjag mot den härangivna bakgrunden i huvudsak all begränsa framställningentill beredningsgruppens förslag och hänvisar i fråga om närmare redogörelse förAPU:s förslag och remissyttrandena däröver till beredningsgruppens rapport.Beskaltningsfrågorna m. m. anmäls av chefen för budgetdepariementel. Frågor somberör utbildning, forskning m. m. anmäls av chefen för utbildningsdepartementetoch statsrådet . f n. i på grundval av tobaks- ochalkoholreklamulredningens betänkande (SOU 1976:63) Reklamen 'Rättschefen i socialdepanementel , ordförande, kanslirådetSven-Runo , kommundepartementel, depanemenlsrådel ,budgeldepar-temeniet, sekreteraren , statsrådsberedningen, (t. o.m. ), depanemenlsrådel , socialdepanemeniei,och depanemenlsrådel , . 1976/77:108 6 föralkohol och tobak, som överlämnades till chefen förhandelsdepariemeniel. Socialstyrelsenhar med skrivelse överiämnai en rapport från styrelsensarbetsgrupp för åtgärder mot sniffning. a. omen tjänst för aktiv bevakning av sniffningsproblemen samt om medel förinformationsinsatser rörande sniffning och loren referensgrupp under styrelsenmed uppgift att bevaka frågor rörande sniffning och ge underlag för beslut isådana frågor. Jag vill i detta sammanhang beröra även nu nämnda frågor. 2Gällande rätt och utveckling av konsumtion och alkoholskador dominerades svensk alkoholpolitik av del s. k.Brattsyslemel. Syftet med delta var bl. a. att i huvudsak eliminera privataekonomiska intressen inom alkoholhanteringen och au genom motboks-systemetåstadkomma en individuell kontroll av uiminuteringen. Den reform sombeslutades och trädde i kraft avsäg all så långtmöjligt ge den enskilde större frihet men större ansvar. Många av detidigare specialreglerna och restriktionerna förenklades eller upphävdes. Dennuvarande alkohollagstiftningen bygger i huvudsak alkoholpoliliskareform. Regelsystemet för försäljning av maltdrycker reviderades emellertidgenom lagstiftning . trädde författningsändringar ikraft som möjliggjorde försäljning i allmänna handeln av mellanöl (alkoholhallhögst 3,6 viktprocent) under samma villkor som försäljning av den tidigaretillåtna s. k. pilsnern med högsta alkoholhalt 2,8 viktprocent. Lagstiftningenpä området finns i huvudsak i följande författningar. I lagen (1961:180) omtillverkning av sprit och vin (ändrad senast 1975:715) finns bestämmelser omtillverkning av sådana varor. Lagen innehåller även vissa bestämmelser medsyfte att motverka olaga dryckestillverkning. Beskattningen av dryckerregleras dels i lagen (1957:209) om skatt på sprit och vin (omtryckt 1975:140,ändrad senast 1975:1402), dels i lagen (1960:253) om tillverkning ochbeskattning av malt- och läskedrycker (omtryckt 1975:142, ändrad senast1975:1403). Den senare innehåller även bestämmelser om tillverkning avmalldrycker (starköl, öl och lättöl) och vissa alkoholfria drycker. Handelnmed spritdrycker, vin och starköl regleras i rus-drycksförsäljningslagen(1954:521, ändrad senast 1976:908), Rfl och handeln med öl, dvs. mellanöl ochpilsner i ölförsäljningslagen (1961:159, ändrad senast 1975:714), ÖH. Genomförordningen (1955:38) om försäljning av alkoholfria drycker (ändrad senast1963:223) regleras försäljningen av dessa drycker. I lagen(1961:l81)omförsäljning av teknisk sprit och alkoholhaltiga Prop.1976/77:108 " preparat(ändrad senast 1975:716) slutligen regleras handeln med sprii, vin och starkölsom används för tekniskt, industriellt, medicinskt, vetenskapligt och annatliknande ändamål. Förtillämpningen av nu nämnda lagstiftning har meddelats kompletterandebestämmelser i en rad författningar. 2.1.1 Tillverkningav sprit och vin Förtillverkning av sprit krävs särskilt tillstånd av regeringen. Detsamma gäller ifråga om tillverkning av vin för äterförsäljning. Genomriksdagsbeslut (prop. 1974:139, SkU 1974:52, rskr 1974:305)infördes skärpta bestämmelser i syfte all motverka olaga tillverkning av spritoch obehörig rening av denaturerad sprit. De nya bestämmelserna, som trädde ikraft , innebär i huvudsak alt destillationsapparater, dvs.apparater som kan användas för tillverkning av sprit, och delar till sådanaapparater inte får tillverkas, importeras, innehas eller överiålas ulantillstånd av . Frän lillståndsivånget gäller vissa undanlag. Riksskatteverketutövar kontroll över tillverkningen av sprit och vin. Enligtlagen om tillverkning och beskattning av malt- och läskedrycker indelasmaltdryckerna efter alkoholhallen i tre huvudtyper, nämligen lättöl(alkoholhall högst 1,8 viktprocent), öl (alkoholhall över 1,8 men ej över 3,6viktprocent), och starköl (alkoholhalt över 3,6 viktprocent). Öl indelasdessutom i typ A (pilsner) och typ B (mellanöl). Till typ A hänförs öl med enalkoholhalt av högst 2,8 viktprocent, medan lill typ B räknas öl med enalkoholhalt däröver. Tillverkning för försäljning av starköl med en alkoholhaltöver 4,5 viktprocent får ske endast för export och för vissa särskilda, bl. Öloch starköl för eget behov får var och en tillverka i hemmet ulan tillstånd.För tillverkning av öl och starköl för försäljning fordras däremot tillstånd avriksskatteverket, som också utövar kontroll över tillverkningen. EnligtRfl indelas försäljningen av spritdrycker, vin och starköl (rusdrycker) ipartihandel och detaljhandel. Till detaljhandel hänförs både utminu-tering ochutskänkning (servering). Partihandelär förbehållen AB Vin- & Spritcentralen (i fortsättningen kalladSprilcenlralen) och detaljhandeln i form av utminuiering (Systembolaget). Spritcentralen har också monopol på import av rusdrycker. Prop.1976/77:108 8 Förall få ulskänka rusdrycker krävs särskilt tillstånd. Såvälulminutering som utskänkning skall ordnas och handhas pä sådant sätl alt såringa skada som möjligt uppkommer. Systembutikfår inrättas endast i tätort med minst 5 000 invånare. Dispens för inrättandeav systembutik i mindre ort kan lämnas av regeringen. För all distribuera varortill köpare på orter som inle har någon systembutik kan bolaget inrätta s. k.utlämningssiällen, där kunderna kan lämna in rekvisitioner på drycker. Kund påort som saknar både systembutik och ui-lämningsställe kan få beställa varor somlevereras ulan särskild kostnad lill närmaste post- eller järnvägsstation. Vid1954 års alkoholpolitiska reform saltes åldern för inköp i systembutik lika medmyndighetsåldern, som då var . 1 samband med att myndighetsåldern den 1juli 1969 sänktes från 21 till 20 är sänktes också inköpsåldern till , enåldersgräns som fortfarande gäller. När myndighetsåldern senare sänktesytteriigare lill , fick nämligen inköpsåldern kvarstå oförändrad i avbidanpå APU:s ställningstagande. Densom inte har uppnått saknar således rätt alt köpa spritdrycker,vin och starköl i systembutik. Inköp skall också vägras den som är synbariigenberörd av alkohol eller annat berusningsmedel eller är upptagen pä s. k.spärriisia. Detsamma gäller när anledning till misstanke föreligger alt varanär avsedd att olovligen tillhandahållas någon. Länsnykterhelsnämndeller i vissa fall nykterhelsnämnd kan hos begära attviss person skall uppföras på spärriisia. På spärriisia skall också bl. a.uppföras person som genom lagakraftägande dom har befunnits skyldig tillolovlig försäljning. Detsamma gäller den som vid mer än ell tillfälle inom ettår har befunnits skyldig till rattfylleri eller rattonykterhet. Föreden skulle även den som hade gjort sig skyldig lill upprepatfylleri föras upp på spärriisia. Sedan fylleriet har avkriminaliserais skerinte längre spärrning av denna anledning. Utminuieringav rusdrycker får bedrivas vardagar mellan kl. 9.00 och . Dag föresön- och helgdag får utminuiering dock inte pågå längre än lill . Förutskänkning av rusdrycker krävs tillstånd. Detta meddelas av idel län där restaurangen är belägen. skall inhämta yttrandenfrån länsnykterheisnämnden och från polismyndigheten och fullmäktige i denkommun där uiskänkningen skall ske. För alt lillslånd skallmeddelas måste sökanden uppfylla vissa krav på personlig lämplighet. I formellthänseende krävs bl. a. alt han skall vara myndig och inle vara försatt ikonkurs. Tillstånd kan även utfärdas för juridisk person. I sådant fall skallföreståndare för rörelsen utses. 1 lillstånds-ärendei inhämtar länsstyrelsenupplysning bl. a. om serveringslokalernas läge och beskaffenhet, vilkenomfattning serveringen skall få och till vem serveringen riktar sig. Prop.1976/77:108 9 1fråga om uiskänkningen har kommunerna tillerkänts ett långtgående inflytande iform av den s. k. kommunala vetorätten. Denna ger kommun möjlighet au förhindraall begärd ulskänkningsrätlighei beviljas. Kommunen kan dessutom ställa uppvissa bindande delaljvillkor för serveringens bedrivande. Den kommunalaveloräiien omfattar dock inte utskänkning som skall äga rum vid enstakatillfälle till slutet sällskap, s. k. sluten utskänkning, och inte hellerirafikutskänkning. Regeringen kan trots kommunalt avstyrkande medge tillståndlill s. k. luristutskänkning på ort som är betydelsefull för turistnäringen. Länsstyrelsenhar all la ställning lill om rättighet i det enskilda fallet skall omfallarusdrycker av alla slag eller begränsas till vissa slag av dessa drycker. Förlillslånd lill utskänkning inom område som är tillgängligt för allmänheten somnöjes- eller idrottsplats krävs särskilda skäl. Tillståndlill utskänkning som skall bedrivas året runt eller åriigen under viss periodskall avse en tidrymd om fyra är(oklrojperiod), som är gemensam för allautskänkningsställen. Den nuvarande oktrojperioden löper från 30 september 1977. Systemet med okirojperioder har tillkommit för all delskall kunna ske en återkommande samtidig prövning av alla ulskänkningstillsiåndpå en ort. Vid t. ex. nyetablering kan dock prövning ske och tillstånd lämnasunder löpande oktrojperiod. Tillstånd ges då regelmässigt för återstoden avoktrojperioden. Om gällande bestämmelser för uiskänkningen inle iakttas ellerom den bedrivna rörelsen inte uppfyller kraven på ordning, nykterhet ochtrevnad, har möjlighet alt ålägga innehavaren all vidta rättelse(varning), all återkalla tillståndet eller att meddela särskilda föreskrifterför verksamhetens bedrivande. I förarbetena till nuvarande alkohollagstiftningunderstryks att tyngdpunkten i samhällskonlrollen skall ligga på verksamhetensallmänna karaktär, dvs. att kraven på nykterhet, ordning och trevnad uppfylls. Prissättningenpå rusdrycker vid utskänkning är i princip fri. De enda begränsningar somgäller är all prissättningen inle får främja förtäring av de starkarealkoholdryckerna och alt ulskänkningspriserna inle får sältas lägre änutminuteringspriserna. Utskänkningav rusdrycker får inte ske till gäst som är eller är synbart berördav alkohol eller annat berusningsmedel och inte heller till person somveterligen missbrukar alkohol. Rusdryckerfår inte ulskänkas före på vardagar och på sön- ochhelgdagar. Servering till allmänheten skall avslutas senast kl. 22.00.Länsstyrelsen får dock, när särskilda förhållanden påkallar det, föreskrivatidigare tidpunkt för ulskänkningens avslutande. Om det föreliggerstadigvarande behov av utskänkning efter , kan lämnamedgivande härtill. För särskilt tillfälle kan polismyndighet ge dispens. Utövervad som redan upptagits innehåller Rfl ett flertal bestämmelser som reglerarformerna för uiskänkningen. Densom bedriver olovlig försäljning av rusdrycker kan dömas lill böter 1976/77:108 10 För grovt bron är siraffmaximum fängelse . I ringa fall skall del inle dömas lill ansvar. Rfl innehåller ocksåstrafföestämmelser för andra förfaranden som strider mot lagen eller motföreskrifter som har meddelats med stöd av denna. Det åligger länsstyrelse,länsnykterhelsnämnd och nykterhetsnämnd alt övervaka efterievnaden avRfl. skall se lill all ordning råder på ställe därdetaljhandel med rusdrycker förekommer. meddelar anvisningarför tillsynen. Verket har dessutom . rätt all i vissa avseenden utfärda närmareföreskrifter på området. 2.1.4 Handel med öl Partihandelmed öl får utövas dels av den som har tillstånd till ulminutering av öl, delsav den som yrkesmässigt bedriver partihandel med matvaror eller yrkesmässigtinför öl till rikel. Förutminuiering av öl fordras lillslånd av polismyndigheten. Tillstånd skall efteransökan som regel meddelas den som yrkesmässigt säljer matvaror tillallmänheten, den som yrkesmässigt tillverkar öl, lättöl eller läskedrycker ochs. k. allmännyttiga maltdrycksförelag. Ävenför utskänkning av öl fordras i regel särskilt lillslånd. Detta kan avseantingen årsuiskänkning (dvs. utskänkning året rum eller åriigen under visslidsperiod) eller tillfällig utskänkning. Tillstånd meddelas vid tillfälligutskänkning av polismyndigheten på orten och vid årsuiskänkning avlänsstyrelsen i det län, där uiskänkningen är avsedd att bedrivas. 1regel skall yttranden över ansökan om tillstånd till årsuiskänkning inhämtasfrån polismyndigheten och kommunfullmäktige i den kommun där uiskänkningen äravsedd all bedrivas. avstyrker årsuiskänkning fårtillstånd inle meddelas. I samband med ulskänkningstillsiånd kan det meddelasnärmare föreskrifter för ulskänkningens bedrivande. Enligl Ön skall var och ensom har befallning med försäljning av öl verka för all nykterhet och ordningfrämjas. Ölfår inte ulskänkas eller utminuteras lill den som kan antas vara under 18 år.Öl får inle heller utlämnas lill den som är synbart berörd av alkoholhaltigadrycker eller annat berusningsmedel. Del är vidare förbjudet au utlämna öl omdel föreligger särskild anledning lill misstanke au varan skall användas iberusningssyfte eller för olovlig försäljning. Utminuieringav öl får bedrivas på vardagar mellan kl. 8.00 och ,00. Möjlighet finnsdock all medge föriängd utminuleringslid. Utskänkning av öl får inle börja förekl. 7.00 och skall avslutas , om inle lillslåndsmyndighelen harföreskrivit tidigare eller medgeu senare tidpunkt för ulskänkningensavslutande. , polismyndighet och nykterhetsnämnd att övervakaatt Öfl och de föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen iakttas.Åsidosätts bestämmelserna, kan lillslåndsmyndighelen, efter 1976/77:108 " hörandeav kommunens nykterhelsnämnd meddela ölförsäljaren varning. Sker inle rälielseeller anses del inte vara lillräckligt med en varning, kan myndighetenåterkalla lillsländet eller helt eller delvis förbjuda försäljningen för visslid eller tills vidare. Tillstånd till utminuiering skall dessutom återkallasav polismyndighet då förutsättningarna for rätt att utminutera öl inte längreföreligger. När del anses nödvändigt förordningens upprätthållande, kanlänsstyrelsen eller polismyndigheten för visst tillfälle förbjuda utminuieringoch utskänkning av öl eller föreskriva inskränkningar i rätten till sådanförsäljning. Olovligförsäljning och tillhandagäende med öl i strid moi lagens bestämmelserstraffas, om brottet är grovt, med dagsböter eller fängelse i högsl sexmånader, och eljest i annat än ringa fall med dagsböter. Riksskatteverketutövar tillsyn över tillämpningen av Öfl och meddelar de föreskrifter ochanvisningar som behövs. 2.1.5 Handelmed alkoholfria drycker Somalkoholfri dryck anses förutom lättöl varje annan dryck som är fri från alkoholeller innehåller högst 2,25 volymprocent alkohol. Handeln med dessa drycker fåri princip ske under samma villkor som gäller för drivande av hände) ia/lmänhei. Vissa begränsningar finns dock. Utskänkning av dessa drycker fårinte utan polismyndighetens medgivande bedrivas efter . a. all polismyndighet eller länsstyrelse har rätt att, ommissförhållanden har förekommit, förbjuda försäljningen eller meddelainskränkande föreskrifter för denna. 2.1.6 Teknisksprit m. m. Ilagen om försäljning av teknisk sprit och alkoholhaltiga preparat förslås medteknisk sprit sådan sprit som är avsedd att användas för tekniskt,industriellt, medicinskt, vetenskapligt eller annat likartat ändamål och som ärhänföriig lill vissa tulliaxenummer. Bestämmelserna om teknisk sprii gälleräven vin och starköl för tekniska och andra särskilda ändamål. Teknisk sprit,som har denaiurerais så alt förtäring därav kan anses utesluten, kallasstarkdenaturerad sprit. Medalkoholhaltigt preparat menas vara som innehåller mer än 2,25 volymprocenteller, såvitt gäller icke flytande vara, 1,8 viktprocent elylalkohol, och sominte är hänföriig lill vissa tulliaxenummer och inle heller är läkemedelenligt läkemedelsförordningen (1962:701, ändrad senast 1975:763).