prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Därigenom försvann sannolikt en stor del av detefterfrågeöverskott som tidigare gäUt denna bostadskategori: Antalet påbörjadelägenheter har antagits uppgå tiU 58 000 lägenheter, varav 40 000 ismåhus. Antalet inflyttningsfärdiga lägenheter 1977 kan med denna igångsättninguppskattas till 56 000 lägenheter. Diagram 7: 3Medianbyggnadsttd i antal .månader för påbörjade lägenheter 19721977 x/Xr1' 1972 1973 1974 1976 1976 1977 1972 1973 1974 19751976 1977 Källor:Statistiska centralbyrån och . harde förutsatta byggnadstiderna successivt förlängts med hänsyn till att bristenpå byggnadsarbetare kan få en viss inverkan också på bostadsbyggandet undertidsperioden. Byggnadstidernas längd framgår av diagram 7:3. De skärpta bestämmelserna angående energihushållningensom träder i kraft har beräknats raedföra en ökning avbyggnads-kostnaderna för bostäder . Denna kostnadsökning har beaktats iinvesteringsberäkningarna fr. o. m. . Med ovan angivna förutsättningar angående igångsättning,byggnadstider etc. beräknas de totala bostadsinvesteringarna minska med 0,5 %i volym 19761977. Investeringarna i flerfamiljshus beräknas därvid öka , medan småhusinvesteringarna beräknas minska med 2 %.Ombyggnadsinvesteringarna uppskattas förbli oförändrade i volym 19761977. De beräkningar av den egentliga industrinsinvesteringsverksamhet som här redovisas grundar sig på statistiskacentralbyråns enkätundersökning . De lämnade uppgifterna för1976 bekräf- Diagram7:4 Investeringar i bostäder och egentlig industri 19701977 Index: 1967 = 100.1968 års priser. Egentlig industr - Totalt « ' ' ' ' ' -' 1970 72 74 76 J 'II'!' Källor:Statistiska centralbyrån och . Prop.1976/77:100 Bilagal Finansplanen 136 Tabell7: 4 Planerade och faktiska förändringar av den egentliga industrins totalainvesteringar Procentuellförändring från föregående är. Planerat i november året innan' 18 Faktiskt inträffad förändring 2 (-4) »Planerna är beräknade som kvoten mellanprognosärets rena enkätvärde och enkätärets utfall. För planförändringen19761977 har använts det preliminära utfallet . Anm.Uppgifterna inom parentes är prognoserade värden. tarintrycket från de tvä närmast föregående enkäterna att industriinvesteringarnaendast obetydligt överstiger nivå. För byggnadsinvesteringarna angerberäkningarna en minskning vilken uppvägs av en ökning fÖrmaskininvesteringarna. Totalt sett betyder det en ökning i volym19751976. Med hänsyn till det låga kapacitetsutnyttjandet ärdelta en påfallande gynnsam utveckling. Utformningen av den ekonomiskapolitiken har sannolikt medverkat till detta. harmaskininvesteringarna stimulerats av bl. a. ett investeringsavdrag på avanskaffningskostnaden. Det förhåUandevis goda utrymme som skapats på den inhemskakreditmarknaden samt tillgången till de utländska lånemarknaderna torde ävenha medverkat till att industrins investeringsverksamhet kunnat upprätthållas. Under loppet av kunde emellertid inomindustrin en aUt försiktigare hållning beträffande investeringsplanerna för1977 märkas. En i förhällande till produktionsnivån hög sysselsättningsnivåökade efter hand pressen på företagens likviditetssituation som försämradeskraftigt för de större företagen (jfr diagram 9:4). tydde delårsrapporterna över rörelseresultaten på en fortsatt stark vinstförsämring . Förväntningarna omen god tUlväxt i efterfrågan från ex-portmarknaderna tonades även successivtned. Företagen uppjusterar normalt sinainvesteringsplaner mellan pä varandra följande enkätundersökningar. Vidnärmast föregående perioder av uppåtriktad konjunkturutveckling haruppjusteringarna i genomsnitt legat i storleksordningen . nu aktuella enkäten har emellertid enkätnivån endast uppjusterats ytterstobetydligt , vilket får ses mot bakgrund av den angivna utvecklingen. Itabell 7: 4 redovisas företagens planer omräknade till Diagram 7: 5 Investeringar inom egentlig industri, totalt och uppdelat på branscher19701977 Index;1962 = 100. 150 140 130 120 210 200 190 180 170 160 150 140 130 150 140 130 120 1970 71 72 73 74 75 76 77 !_J_ L_L 1970 71 72 73 74 75 76 77 Anm.De branschvisa prognoserna är något osäkrare än prognosen för totala industrin.Investeringarna i bilar är inkluderade. Källor: ochkonjunkturinstitutet. procentuellavolymförändringar samt planer och utfall för ett antal . Industrinsegna planer pekar i okorrigerat skick på en minskning 1977 . MönstretmeUan planer och utfall tyder på en uppjustering som dock varierar inomrelativt vida gränser. Inflytandet från ekonomisk-politiska åtgärder, obekantaför företagen vid rapporteringstUlfällena, förrycker i någon mån bilden ochdärmed möjligheterna att urskilja den variation i differenstalen som ärbetingad av en mer renodlad konjunkturpåverkan. Mot bakgrund av den utveckling avindustrikonjunkturen som förutses har det bedömts rimligt att låtauppjusteringen av företagens 1976/77:100 Bilagal Finansplanen 138 egnaplaner stanna vid . De totala industriinvesteringarnaprognoseras sålunda minska i volym 19761977. Enkätens uppgifterkorrigerade och fördelade på byggnads- resp. maskininvesteringar tyder på enminskning på maskinsidan medan minskningen på pyggnadssidan förutsesuppgå tUl . Den beslutade förjlängningen av det 25-procentigainvesteringsavdraget till att gälla även kan inågon mån medverka till en relativt sett mera positiv utveckling förmaskininyesfe-ringarna. Beträffande penningpoUtiken har här förutsatts attdenna endast kommer att;påverka industrUnvesteringarna i begränsad omfattning.Tanken hat därvid varit att den åtstramning söm successivt genomförts sedanvåren 1976 inte skall få inkräkta pä en: med hänsyn till långsiktiga måljnödvändig utbyggnad av. industrins'.produktionskapacitet. I diagram 7: 5 redovisas investeringsutvecklingenför de i inyeste-ringshänseende tyngst vägande branscherna. Branschuppgifternaför 1976 och 1977 har schablomnässigt korrigerats på samma satt som ovanangivits för industriri som helhet. En dyUk prognosmetod fångar endast grovt deenskilda branschernas utveckling. Inom järn- öch stålindustrin väntasuppgången tUI 1976 vända till en minskning 1977. Förverkstadsindustrim pekar planerna på en viss: ökning efter enminskning 1976. Investeringarnai massa- och pappersindustrin beräknas ha ökat betydligt 1976 och aktueUaplaner pekar kraftigt nedåt. För industrin i övrigt synesinvesteringarna ha minskat 1976 och förutses bU i stort sett oförändrade under1977. De totala investeringarna inom gruppen handel m.m.' ökade 'enligt preliminära beräkningar i volym från 1975 till 1976.Byggnadsinvesteringarna steg och maskininvesteringarna . Beräkningarna fÖr såväl 1976 som 1977 baserar sigdels på den enkätundersökning genomförde i november1976 över faktiska och planerade investeringar inom handels-, bank- ochförsäkringsföretag, dels på uppgifter om totala kostnader "och byggnadstiderför påbörjade, pågående och avslutade byggnadsprojekt inom gruppen privathandel. Företagensplaner för den enkättäckta delen av byggnadsinvesteringarna anger ettminskat byggande. Dessa planer överensstämmer i stort med de beräkningar somgjorts på basis äv uppgifter om pågående projekt och förutsedd igångsättning avprojekt under 1 Med investeringar inom gruppen handel m. m. avsesinvesteringar i varuhandel, bank- och försäkringsverksamhet, teatrar, hotell,restauranger, lagerbyggnader samt fastighetsförvaltning. Bil.1 Preliminär nationalbudget 139 1977.Som underlag för dessa beräkningar har även utnyttjats arbets-marknadssyrelsensstatistik över antalet bevUjade projekt och uppgifter om projekfreservensstorlek, uttryckta i summa byggnadskostnader för inneliggande ej avgjordaprojekt. Dessutom har den av gjordabyggnadsinventeringen använts. Med dessa uppgiftskällor sora bas harigångsättningen beräknats ligga kvar på en i volym oförändrad nivå jämförtmed 1976. Beräkningarna för hela den privata delen av handel m. m. anger då enminskning av investeringsvolymen 19761977. Inkluderas även denstatliga delen erhålls också en nedgång av byggnadsinvesteringarna . På maskinsidan anger enkäten en minskning av maskininköpenunder 1977. Med hänsyn till tidigare års systematiska avvikelser mellan planeroch UtfaU förefaller en uppkorrigering av dessa planer vara motiverad. Sålundahar maskininvesteringarna beräknats öka med i volym från 1976tUI 1977. Tillsamraantaget skulle därmed de totalainvesteringarna inom hela gmppen handel m. m. stiga i volym19761977. Investeringarna i handelsflottan, dvs. inköp avnybyggda fartyg från svenska och utländska varv minus nettoutförseln avbegagnade fartyg blev praktiskt taget nära noll 1976. Nettoutförseln avbegagnade fartyg steg nämligen kraftigt under detta år och blev i det närmasteav samma storlek som totala inköpen av nybyggda fartyg. Såväl inköp av svenskasom utländska fartyg minskade kraftigt 19751976. Beräknmgamaöver investeringarna i nybyggda fartyg baseras på två enkäter, entill svenska redare angående deras nyuiköp av utländska fartyg och en till desvenska varven. Med ledning av dessa enkäter beräknas investeringarna ihandelsflottan uppgå tiU närmare 2 050 milj. kr. i löpande priser.Leveranserna av utiändska fartyg beräknas då bli mer än dubbelt så stora som1976, medan inköpen av svenska fartyg kalkyleras bli ungefär lika stora som1976. väntas nettoutförseln av begagnade fartyg sjunka 1977. Detotala statliga investeringarna ökade enligt preliminära beräkningar med 4,5 %i volym . Investeringsökningar noterades för de statligaaffärsverken och de statliga företagen medan däremot de statiiga myndigheternaminskade sina investeringar. Byggnadsinvesteringarnaminskade totalt i volym 1976 De statliga företagens investeringar redovisas itabell 7:1 under Egentlig industri. Prop.1976/77:100 Bilaga 1 Finansplanen 140 jämförtmed 1975, medan däremot maskininvesteringarna ökade . Till underlag för beräkningarna över den statligainvesteringsverksamheten ligger enkäter från affärsverk, myndigheter ochföretag insamlade av kring månadsskiftetoktober/. De totala investeringarna inom affärsverkenberäknas ha ökat i volym 19751976. Byggnadsinvesteringarna minskademed vilket främst kan förklaras av en inte obetydUg nedgång i vattenfallsverketsbyggande. Denna nedgång motverkas i viss utsträckning av luftfartsverketsbyggande i samband med utbyggnaden av flygterminalerna i ochGöteborg. Maskininvesteringarna ökade vilket huvudsakUgen föranlettsav vattenfallsverkets, domänverkets och statens järnvägars ökade inköp under1976. minskade däremot sina inköp. För de statliga myndigheternas totala investeringarvisar beräkningarna på en muiskning i volym tUl 1976. Påbyggnadssidan fortsatte nedgången. Den har berälcnats till och var främstföranledd av en neddragning av det byggande som administreras avbyggnadsstyrelsen resp. statens vägverk. Maskininvesteringarna visade ennedgång raed . Prognoserna för den statligainvesteringsverksaraheten utgår från de ovan nämnda enkäterna. De beräknadeutfallen har därtill varierats med hänsyn till tre skildaprisutvecklingsalternativ för investeringarna. Dessa prisalternativ äravhängiga de beräkningsalternativ som i kapitel 6 framlagts för lönekostnademasutveckling . Det har antagits att investeringsvolymen kommer att påverkasav prisutvecklingen eftersom anslagsramarna i många fall kan länkas varatämligen fastlagda budgetårsvis i nominella belopp. Föraffärsverken beräknas enhgt mellanalternativet för kostnadsutvecklingen(alternativ II) totalt en nedgång i investeringama ivolym . På byggnadssidan har prognoserats en uppgång , främst till följd av den jämförelsevis kraftiga ökning av byggandet somstatens järnvägar avser genomföra. räknar med en raindre uppgång avsitt byggande. Beträffande vattenfallsverket tyder deras planer pä ettoförändrat byggande . Affärsverkens totala maskininköp förväntassjunka . Nedgången förklaras i första hand av vattenfaUsverkets ochteleverkets planer på en minskning av inköpen. Destatliga myndigheternas byggnadsinvesteringar beräknas minska i volyra19761977 raedan däremot raaskininvestermgarna förutses öka . Påbyggnadssidan emanerar minskningen från en fortsatt nedgång av deticke-ordinära vägbyggandet. Denna del av vägbyggandet sker i form avberedskapsarbeten och är beroende av från Bil.1 Preliminär nafionalbudget 141 Nedgången uppvägs till stor del av en kraftig uppgång iförsvarets fastighetsfonds byggande samt en ökning i det av byggnadsstyrelsenadministrerade byggandet. På maskinsidan beror uppgången på den planerade ökningen av sådana inköp vartill medel anvisats pådriftsbudgeten. jämfört med harantagits en oförändrad volym för dessa inköp. De totala statliga byggnadsinvesteringarna inkl. destatUga företagen förväntas minska raed i volym . Påmaskinsidan förutses en nedgång . Sammantaget skulle de statliga investeringarnaenligt mellanalternativet för kostnadsutvecklingen inkl. de statiiga företagenminska i volym 19761977. Beräkningarna enligt det lägsta prisalternativet(alternativ I) resulterar i att minskningen begränsas till , medan dethögre alternativet (alternativ III) medför en nedgång . Kommunernas totala investeringar ökade ivolym 1975 1976. De uppvisar därmed en viss ökning sedan1972. Denna förklaras i första hand av att den minskning av byggnadsinvesteringarna,sora förelegat , nu i det närmaste har upphört. Förprimärkommunerna ökade byggnadsinvesteringarna i volym 19751976 medande för landstingen minskade . Maskininvesteringarna ökade förprimärkomraunerna och landstingen tillsammans i volym 19751976. Tillgrund för beräkningarna över investeringsutvecklingen och 1977 ligger denav från primärkommunerna och landstingen insamladeenkäten . Investeringsuppgifterna i novemberenkäten för detinnevarande året är i allmänhet tämligen tillförlitliga. En nedkorrigering av primärkommunernasmaskininvesteringar har dock bedömts nödvändig ,då primärkommunerna tenderar att i detta hänseende överskattaUtfaUet för det innevarande året. Uppgifterna för ärgenomgående mera osäkra. Kommunerna har dock norraalt i det närmaste slutförtsitt budgetarbete , varför uppgifterna måste anses varaavsevärt mera tillförlitiiga än de uppgifter som redovisades i augustienkäten.En reservation måste dock göras för att ett ovanligt stort bortfall denna gånghar medfört en speciell osäkerhet. Denkommunala investeringsaktiviteten 1977 har volymmässigt antagits vara beroendeav prisutvecklingen för investeringsvaror. Eftersom budgetramarna kan tänkasvara tämligen fastlagda budgetårsvis och anges i nominella belopp kanprisutvecklingen förmodas inverka på den 1976/77:100 Bilaga1 Finansplanen 142 investeringsvolymsom kommunema kan reaUsera. Tre prisförändrings-alternativ har raedtagits iberäkningarna. Dessa är avhängiga de i kapitel 6 gjorda antagandena omlönekostnadernas utveckUng 1977. I tabell 7:5 redovisas primärkoramunernas ochlandstingens investeringsplaner omräknade till procentuellavolymförändringar tiUsammans med planer och faktiska förändringar . Detta förfaringssätt att omräkna planerna innebär attbudgetramarna har betraktats som bestämda tiU sitt nomineUa belopp. AlternativI har beräknats utifrån den lägsta och altemativ III utifrån den högsta prisökningstakten. Av tabeU 7:5 framgår att kommunemas planer för 1977är mycket expansiva särskUt på byggnadssidan. Dessa planer torde grundas på enpositiv bedömning av komraunernas finansieUa utveckling . Dessutomkan byggnadsinvesteringarnas nedgång sedan 19,73 ha medfört att ett uppdämt utbyggnadsbehov föreligger hos kommunerna. Förlängningen av dethöjda anordningsbidraget till daghem och fritidshem tUl verkarockså i expansiv riktning. Som framgår av tabell 7:5 har kommunema under ettantal år nied avtagande investeringsaktivitet underskattat sinabyggnadsinvesteringar något i november året innan. Av olika orsaker har en vissnedjustering av de mycket höga planerna bedömts som nödvändig . Tabell7: 5 Planerade och faktiska förändringar av de borgerliga primärkommunernasoch landstingens Investeringar 19691977 Procentuellförändring från föregående år. Alt. I Alt. II Planerat i november året innan' 5 Faktiskt inträffad förändring 4 (9,5) (9) (-2,5) (-.2) (-2) investeringar Planerat i november året innan' 11 Faktiskt inträffad förändring 1 (12) (11) (-8) (-8) (-8) ' Planerna är beräknade som kvoten mellanprognosårets rena enkätvärde och enkätärets utfall. För planförändringen19761977 har använts det preliminära utfallet . Anm.Uppgifterna inom parentes är prognoserade.. Bil.1 Preliminär nationalbudget 143 tveksamtom den kommunala planermgen tiU fuUo är anpassad till en så kraftig expansionsom kommunernas planuppgifter ger uttryck för. Dessutom torde bristen påyrkesutbUdade byggnadsarbetare verka dämpande på kommunernas möjligheter attrealisera sina planer. Primärkoramunernas och landstingens planer påbyggnadssidan sådana dessa ter sig efter ovan angivna omräkning med hänsyntill de oUka prisalternativen har nedkorrigerats ialtemativ II och III. För alternativ I har det bedömts varanödvändigt att nedkorrigera planerna med ytterligare 1/2 procentenhet.Därigenom beaktas, om än ofullständigt, de restriktioner på kommunemas handlandesom kan tänkas emanera från en ansträngd byggarbefsraarknad. Sålunda harprimärkommunernas och landstingens byggnadsmvesteringar beräknats öka (aUernativ I), (alternativ II)och (alternativ III) i volym19761977. På maskinsidan har priraärkoramu-nernas och landstingens planernedkorrigerats emedan kommunerna tenderar attöverskatta utfallet för . Samma korrigeringsfaktor har använtstill samtliga investeringsalternativ, vilket lett fram till en prognoseradökning på (alternativ I), (alternativ II) och (alternativ UI) i volym 19761977. De kommunala byggnadsinvesteringarna (inkl.kommunala bolag m. beräknas öka raed 9, 8 och i volym 19761977 ialternativ 1, II resp. III. På maskinsidan beräknas de kommunalainvesteringarna (inkl. kommunala bolag m. i de olika altemativen öka med11; 10 resp. . Totalt beräknas de kommunala investeringarna öka ivolym 19761977 enhgt mellanaltemativet. Motsvarande ökningstal för alternativI och III har beräknats till 9 resp. . Lagerinvesteringarna 1975 inom samtUganäringsgrenar beräknas ha uppgått till ca 4,4 mUjarder kr. priserraot ca 3,5 mUjarder 1974 och drygt 4 miljarder . Lagemtvecklmgen 19741975svarade för av den totala inhemska efterfrågetillväxten påknappt . Den fortsatt starka lagemppbyggnaden hänförde sig i förstahand till industrin. Lagren ökade även inom skogsbmket men detta tiUskottbalanserades i stort sett av en mmskning i handelns lager. Lagerinvesteringarna inom industrin nådde upp' tUl samma höga nivå som (se diagram 7:4). I motsats tUl 1970 bibehölls lagemppbyggnadstakten i stort settoförändrad meUan halvåren. Det var främst färdigvamlagren som byggdes uppkraftigt . Fär-digvamlagren nådde en toppnivå somkraftigt över- Prop.1976/77:100 Bilagal Finansplanen 144 Efter hand fick den starka lageruppbyggnadenalltmer karaktär av ofrivillig lagertillväxt att döma av företagens bedömningari konjunkturbarometern. Produktionsanpassningen nedåt kimde inte ske i taktmed de sjunkande exportleveranserna. Medan den inhemska efterfråganutvecklades relativt väl, minskade exportefterfrågan utomordentiigt kraftigt.Exporten av industriprodukter exkl. fartyg föU sålunda i volym19741975. Lageruppbyggnaden inom industrin blev mycket stor. Den dämpning i lagertillväxten som kunderegistreras, var relativt liten särskilt i jämförelse med utvecklingen19701971 då lagerinvesteringarna bromsades kraftigt efter kulminationenförsta . Främst inom järn- och stålverk noterades osedvanligtmassiva lagerinvesteringar för såväl färdigvaror som varor i arbete ochinsatsvaror. Även inom verkstadssektorn blev lageruppbyggnaden förhållandevisstor som produktionsnedgången där var stark. Även massaindustrinnoterade en liknande utveckling. Det statliga lagerstödet torde i icke obetydliggrad ha bidragit till att hålla kvar lagerinvesteringarna på en raycket högnivå ännu . PreUminärt godkända beslut om statsbidrag tUllagerökning hade meddelats för en lageruppbyggnad påsammanlagt , varav huvudparten avsåg lagerökning /76. Förutom lagerstödet torde även mer institutionelltbetingade ändringar av företagens sj'sselsättningsppUtik, Uksom en iförhåUande till förväntningarna svag utveckling av den intemationellaefterfrågan, ha bidragit till den fortsatta lagertillväxten första halvåret1976. Preliminäraberäkningar av lagerutvecklingen pekar på en kraftiguppbromsning av lageruppbyggnadslakten inom industrin och en fortsatt dämpningkan påräknas ha ägt rum även fjärde kvartalet. Ett viktigt undantag förefallerha varit verkstadsindustrin. Trögheten i investeringskonjunkturen har medverkattill en uppbromsning av verkstadssektorns exportvolym och trots enförhållandevis stark produktionsneddragning synes lagerinvesteringarna inomdenna sektor ha blivit större andra än . Totalt förindustrin (inkl. varven) decimerades dock lagerinvesteringarna kraftigt . Exkl. en stark nedgång i varvens varor i arbete beräknaslageruppbyggnaden då ha uppgått till ca 500 milj. kr. beräknas industrinslagerinvesteringar ha uppgått tUI ca . priser mot ca4,4 mUjarder kr. Lageruppbyggnadenfortsatte inom skogsbruket i något dämpad takt och en viss uppgångregistrerades även inom jordbruket. Handelns lager vände totalt sett från enminskning tUI en ökning som helt förklaras av en massiv uppbyggnad avdetaljhandelns lager. Industrinslagerstockar torde ligga på en hög nivå . Avmattningen ilagertUlväxten förutses övergå till enlagerawecklmg 1977 som dock först under' beräknas bli betydande.En förhåUandevis stark reducering av färdigvamlagren inom järn- och stålverkensamt massaindustrin föratses då komma tUI stånd som lagerawecklingeninleds inom verkstadsindustrin. förutses (vidmellanalternativet för lönekostnaderna) lagerreduceringen inom industrin somhelhet bli ca 540 milj. kr. För varor i arbete liksom förfärdigvaror fömtses en reducering raed närmare 3,00 milj, kr, medaninsatsvaralagren beräknas förbli ungefär oförändrade. Haiidelns lager förutsesöka även 1977 men tUl följd av en lagerökning i partihandeln.Detaljhandelns lager väntas undergå en viss reducering. Samraantaget för alla näringsgrenar beräknas lagren1977 ramska med drygt 300 raUj. i i968 års priser. Vid det lägre resp. högre lönekostnadsalternativetberäknas efterfrågan på den svenska industrins produkter 1977 bU något högreresp. något lägre än vid mellanalternativet. I lagerprognosen 1977 förindustrin har förutsatts att lageranpassningen kan fortgå i en något snabbaretakt vid lågalternativet för lönekostnaderna med dess högre tillväxt i efterfråganoch omvänt vid högalternativet. Vid lågalternativet förutses därför lagreninom industrin komma att ytterligare reduceras med ett hundratal mUj. medanvid högalternativet lagerminskningen skulle bli ett hundratal milj. kr. mmdreän i raellanalternativet (priser). Tabell7: 6 Lagervolymföräudringar totalt och efter näringsgrenar 19731977 Milj.kr., priser Industri (inkl. el-, gas-, värme- och vattenverk) därav: verkstadsindustri exkl. varv Detaljhandel (inkl. bilar) ' Enligt det lägre lönekostnadsalternativet ärlagerprognosen 410 milj. kr. och enligt det högre altemativet220 milj. kr. 10 1976177.1 saml 100. Prop.1976/77:100 Bilaga 1 Finansplanen Diagram 7: 6 Totala industrins lagervolymförändring196419771 1964 1966 1968 1970 1972 1974 1 Exkl. varvens lagervolymförändringar av varoni arbete. Anm. Fr. o. m. första kvartalet1972 redovisas lagerinvesteringrna enligt en ny melod, vilket stör jämförelsermed tidigare perioder i obestämd omfattning. Bil.1 Preliminär nationalbudget I47 Verksamheten inom den offentiiga sektorn diskuterasi detta kapitel med utgångspunkt från inkomst- och utgiftsöversikter fördelsektorerna staten, kommunerna öch socialförsäkringssektorn samt för denoffentliga sektorn i dess helhet. Statliga affärsverk och aktiebolag, t. ex.SJ och , samt kommunala bolag, t. ex. , räknas inte tiU den offentiiga sektorn så som den definieras i detta sammanhang. Översikterna över inkomster och utgifter ger enviss, om än partiell, belysning av den offentliga sektorns inverkan påsamhällsekonomin.