prop · G003138 · 1976-12-31 00:00:00 — För att detta skall kunna ske måste antingen delar av detnya ADB-systemet tas 1978, eller också stora förändringar göras inuvarande system. Det sistnämnda kräver dessutom att avsevärda resurser drasbort från arbetet med att utveckla och ta i drift det nya systemet. Häravföljer att en avsiktiig senareläggning eller oavsiktiig försening i införandetav del nya ADB-systemet i praktiken också innebär en senareläggning av tidpunktenför taxeringsperiodens förlängning och fullständig övergång tiUtjänstemannagranskning. Det torde enligt min bedömning i och för sig varamöjligt att i allt väsentligt genomföra taxeringsreformen och ta i drift detnya ADB-systemet i berörda delar enligt gällande tidplan, dvs. till 1978 årstaxering. Ett starkt skäl för att genomföra reformen är också att ensenareläggning medför kostnader och minskade intäkter som inte är obetydliga. Skälen for att genomföra taxeringsreformen och ta idrift det nya ADB-systemet än planerat har emellertid en avsevärdtyngd. En senareläggning skulle innebära att man får mer lid till förfogandeför att rekrytera och utbilda granskningspersonal. Vidare kan man genomytterligare försöksverksamhet förbättra arbetsformerna i den nyaorganisationen. Även utredningen om länsdomstolarnas organisatoriskaställning, målområde m. m. (Kn 1977: 01), som har väsentiig betydelse förtaxeringsprocessen i andra instans, hinner slutföras under uppskovsåret. Detblir också mer tid för att förbereda de omfattande författningsändringar somkrävs vid taxeringsreformens genomförande. Även för arbetet med att utveckla ADB-systemet bören senareläggning med vara lill fördel. a. får man i RS-projektetmer tid för utredning av de säkerhets- och integritetsfrågor som det nyaADB-systemet för med sig eller som mer allmänt är förknippade med användningav ADB i administrativ verksamhet. Härigenom bör man i högre grad än annarsredan i utvecklingsarbetet kunna vidta eller förbereda de skyddsåtgärder sombehövs. Man får också möjlighet att i försöksverksamhet praktiskt pröva viktigafunktioner och arbetsrutiner i ADB-systemet. Dessutom bör fle;r funktioner hossystemet än som urspmngligen planerades kunna utnyttjas redan första året omsystemet tas 1979. Alla funktioner i datorstödet förtaxeringsarbetet behöver alltså inte nödvändigtvis senareläggas med ett heltår. För egen del har jag kommit till den slutsatsen attavgörande skäl talar för att reformen senareläggs med . Jag förordaralltså att den nya taxeringsorganisationen i första instans träder i kraft vid1979 års taxering i stället för som har beslutats vid 1978 årstaxe- Prop.1976/77:138 51 ring.Jag vill emellertid understryka vikten av att det ytteriigare a., som jag villanslå för att förbereda reformen grundligare, verkligen utnyttjas för detta.Härför krävs att de grundläggande förutsättningarna för fortsattaarbete får ligga fast. 6.2.2 Förutsättningarna för fortsatta arbete En fömtsättning för att reformen påtaxeringsområdet redan från början skall fungera väl är att rekryteringen avpersonal i huvudsak sker i planerad takt. Jag vill erinra om att behovet av mertid för utbildning är ett av de starkaste skälen för en senareläggning avreformen. Vidare bör vissa organisatoriska ochförfattningsmässiga ändringar vidtas fram till taxeringsreformensgenomförande. Jag avser att i det följande behandla dessa frågor närmare. Det är som jag har framhållit nödvändigt attbeslutet om ADB-systemets tekniska och organisatoriska uppbyggnad och den avriksdagen beslutade ambitionsnivån för datorstödet ligger fast. Det innebärall systemet skall bygga på en blandad regional och central registerföringenligt vad som beslöts . Det innebär vidare att de regionala datorerna isystemet de s. k. länsdatorerna i första hand skall vara avsedda föranvändning inom folkbokföring och beskattning men alt de i viss utsträckningskall vara utbyggbara med hänsyn till den regionala samhällsplaneringens behovav att använda dem. När fattade sitt beslut om enblandad regional och central registerföring i det nya ADB-systemet grundadesdet på en omfattande utvärdering och sammanvägning av en rad faktorer. Även omdet finns skäl som talar för en helt regional lösning är det enligt min meninginte rimligt att nu ändra beslutet om systemlösningen. Jag vill i sammanhangetunderstryka att den valda systemlösningen har ett starkt regionalt inslag, där21 län dvs. sju fler än får egna datorer. Dessa kommer att bli bådekraftfullare och modernare än dagens datorutrustning. Jag vill vidare erinra om skatteutskottetsuttalande (SkU 1975: 32 s. 7) att utvecklingsarbetet förutsätts bedrivas medutgångspunkt i att beslutanderätt och inflytande kommer att bevaras hos deregionala myndigheterna, eftersom avsikten är att länsstyrelserna i alltväsentiigt skall ha registeransvaret i datalagens mening. Jag viU i Ukhet medutskottet understryka vikten av att systemet läggs upp och anläggningarna dimensionerasså atl de regionala myndigheterna inte hindras i sitt arbete utari smidigt kankomma åt sina egna data. Även andra fördelar från regional synpunkt står attvinna med den beslutade systemlösningen. Således medför den ökadeADB-användningen också ökade krav på datakunnandet hos personalen påregionerna i förhållande till nuläget. beslut innebar att de regionaladatorerna skulle kunna byggas ut och kompletteras med hänsyn till betydelsenför den regionala 1976/77:138 52 utvecklingenav tillgång till data och databehandUngskapacitet. Sistnämnda fråga harnyligen behandlats av ADB-beredningsgruppen hos kommundepartementet ibetänkandet (Ds Kn 1976: 7) ADB i den regionala samhällsplaneringen. Påframställning av ADB-beredningsgruppen beslutade regeringen den 15 december1976 att de krav på utbyggbarhet som gruppen har ställt, inom vissa ekonomiskaramar skaU beaktas i upphandlingsarbetet avseende de nya länsdatorerna. Om man nu skulle besluta att gå över till en heltregional lösning skulle den tid, som behövs för ytterligare utredning,riksdagsbeslut och nytt systemutvecklingsarbele framtvinga en försening avtaxeringsreformen med minst två, troligen . Ytterligare ett problem meden försening är att de nuvarande länsdatorerna är tekniskt förslitna och genom att de tillhör en utgången maskinserie kan bli svåra att underhålla. Enlängre försening kan därför tvinga fram särskildaåtgärder, som också medför ökade kostnader. Jag vill i delta sammanhang också beröra desynpunkter på utformningen av ADB-systemet som landshövdingarna har framfört.De menar att man i har frångått de riktlinjer som statsmakternahar angivit för systemets uppbyggnad och förlagt en större del av datordriftentill den centrala datoranläggningen än vad som har avsetts. 1975: 57(s. 58) framgår dock att terminalerna i ADB-systemet för folkbokföring ochbeskattning skall kopplas till den centrala datorn. Detta behöver emellertidinte utesluta att terminaler för andra ändamål, exempelvis för den regionalasamhällsplaneringen, kan kopplas till de regionala datorerna. Den systemutformning som framgår av 1975 årsriksdagsbeslut och enligt vilken man arbetar i innebär attlänsstyrelsema får lika god tUlgång som f. n. till data om enskilda individer,företag och fastigheter i den egna regionen. Som har framgått av vad jagtidigare har sagt får länsstyrelserna dessutom tillgång via terminal till detcentrala skatteregistret och organisationsregistret. Jag vill betona att den förlängda tid som enligtmitt förslag anslås till förberedelsearbete inte skall användas för att utredaförutsättningarna för att använda de regionala datorerna i ADB-systemet förfolkbokföring och beskattning även för ADB-system inom andra verksamhetsområden,t. ex. exekutionsväsendet och fastighetsregistreringen. En sådan utredningskulle kräva avseväri: mer tid än som står tUl förfogande. Det finns dessutomnackdelar med att utnyttja samma datorutrustning för flera ADB-system, bl. a.ökade beroenden mellan olika verksamheter och därmed också risk förförseningar i genomförandet av samtliga berörda verksamheter och förstörningar och prioriteringsproblem i den löpande driften. Jag vill dockframhålla att vad jag här har sagt inte på något sätt utesluter enregionaliserad datordrift för andra ADB-system. Detta får dock i så fall ske påannan utrustning än de regionala datorerna i ADB-systemet för folkbokföring ochbeskattning. 1976/77:138 53 Det är däremot av stort värde att få bättre tid attstudera hur den regionala samhällsplaneringens ADB-behov skall tUlgodoses. Tvårapporter som behandlar denna fråga (Ds Kn 1976: 7 ADB i den regionalasamhällsplaneringen och förslag Den regionalstatistiskadatabasen) remissbehandlas f. n. och kan bli föremål för regeringensställningstagande tidigast . Först då finns underlag för ettställningstagande tUl i hur stor utsträckning de nya länsdatorerna skaUanvändas för samhällsplaneringens behov. 6.2.3Åtgärder inför taxeringsreformens genomförande Det är självfallet angeläget att man effektivtutnyttjar den ytteriigare tid för förberedelsearbete som senareläggningeninnebär. När det gäller rekrytering av personal vill jag efter samråd medchefen för kommundepartementet framhålla att den i huvudsak bör fortsättasom planerat. 1 den tredje utbyggnadsetappen, som omfattar 438 tjänster /78, bör granskningspersonal rekryteras i planerad utsträckning.De organisatoriska ändringarna inom länsstyrelserna och de lokalaskattemyndigheterna bör göras möjligt när personal har rekryterats itillräcklig omfattning. Riktpunkten i detta hänseende anser jag bör vara den 1januari 1978. Den definitiva tidpunkten får bestämmas av regeringen. Vad jag nu har sagt innebär att behovet att belastadet under femtonde huvudtiteln upptagna förslagsanslaget B 1. Länsstyrelsernaminskar jämfört med av anvisade medel för /78. Utbildning av granskningspersonalen bör inriktas påatt ge personalen mera djupgående och allsidiga kunskaper om de nya uppgiftersom väntar i den kommande organisationen. Det är också viktigt att granskningspersonalenkan utnyttjas effektivt i taxeringsarbetet redan vid taxering. Jagvill här till en början erinra om den försöksverksamhet medtjänstemannagranskning av deklarationer som har bedrivits inom RS-projektetsram . I flera län har man sålunda bl. a. prövat en utökadmedverkan av lokal skattemyndighet i det förberedande granskningsarbetet.Därvid har i viss utsträckning tillämpats de arbetsformer som avses gälla iden nya organisationen. a. har man prövat olika former förtaxeringsrevision som stöd för taxeringen i första instans (s. k.TN-revision). Det är enligt min mening angeläget att manfortsätter och utvidgar denna försöksverksamhet. Särskild uppmärksamhet bördärvid ägnas frågan om revisionsverksamhetens inriktning och omfattning. Därvidbör man beakta erfarenheterna av hittillsvarande försöksverksamhet och desynpunkter som har förts fram av remissinstanserna. Det är också lämpligt att man redan nu genomförsådana författningsändringar som behövs för att verksamheten vid 1978 årstaxering Prop.1976/77:138 54 skallkunna anpassas till arbetsformerna i den kommande organisationen. Som jag har nämnt i del föregående förutsätter enförlängning av taxeringsperioden att det nya ADB-systemet tas i drift redan år1978 eller att stora förändringar görs i nuvarande system. Jag anser därför atttaxeringsperioden bör förlängas först fr. o. m. En följd avdetta ställningstagande blir att även utvidgningen av taxeringsnämndernasbeslutsområde bör gäUa först fr. o. m. En sådan utvidgningförutsätter nämligen i princip att taxeringsperioden förlängs. Med hänsyn tiUvad jag nu har anfört lägger jag inte i delta sammanhang fram någraförfatlningsförslag i dessa delar. a. författningstekniska skäl är jaginte heller beredd att nu föreslå några ändringar av reglerna omtaxeringsrevision. Den försöksverksamhet som jag har förordat på området tordeinte kräva några författningsändringar. Däremot bör man redan nu geniomförfattningsändringar möjliggöra en bättre anpassning avgranskningsorganisationen till den nya ordningen. Jag tänker här bl. a. påindelningen i taxeringsdistrikt och taxeringsnämndernas verksamhetsområden. Taxeringsarbetet i första instans sker f. n. inomolika slags taxeringsdistrikl. 1 varje län skall sålunda finnas lokalataxeringsdistrikl och särskilda taxeringsdislrikt. För varje lokalt distriktfinns del en lokal taxeringsnämnd som verkställer taxering av tiertaletskattskyldiga inom distriktet. I varje fögderi skall det rinnas minst etl särskilttaxeringsdistrikt, inom vilket särskild taxeringsnämnd (s. k. rörelsenämnd)laxerar fysiska personer, dödsbon och familjestiftelser med mer invecklade inkomstförhållanden.Till denna kategori hör bl. a. enskilda rörelseidkare och flertaletjordbrukare. 1 varje län skall det dessutom finnas ett ellerflera särskilda taxeringsdistrikt där särskild taxeringsnämnd (s. k.bolagsnämnd) verkställer taxering av bl. a. aktiebolag och föreningar. Tillsådant distrikt skall om det kan ske också hänföras bl. a. delägare ifåmansbolag. Indelningeni taxeringsdistrikt beslutas av . föreslår (delrapport : 1 och 1977:1) i enlighet med principbeslut att den kategori deklarationer somskall behandlas av särskUd nämnd skall minska jämfört med f. n. Dedeklarationer som f. n. behandlas av bolagsnämnderna föreslås dock även ifortsättningen skola föras till särskild nämnd. Däremot skall enligl RS-projektethuvuddelen av de deklarationer som f. n. behandlas av rörelsenämnd ifortsättningen behandlas av lokal nämnd. Endast de mest komplicerade av dessadeklarationer bör överlämnas till särskild nämnd. a. mot denna bakgrundanser utredningen att det nuvarande systemet med uppdelning av de särskUdanämnderna på rörelsenämnd resp. bolagsnämnd bör slopas. Prop.1976/77:138 55 Enligt förslaget skall det finnas endast en typ avsärskild taxeringsnämnd som skall taxera dels aktiebolag, föreningar m. fl.juridiska personer, dels fysiska personer, dödsbon och familjestiftelservilkas inkomstförhållanden är av "särskilt" invecklad beskaffenhet.Fåmans-bolagsdelägare och dennes familjemedlemmar föreslås i princip bli taxeradeav samma nämnd som taxerar företaget. Enligt beräkningar i innebärdessa fördelningsprinciper att i varje fall drygt 500J300 deklarationerbehandlas i särskild n. ca 1 miljon. Samtliga remissinstanser som har yttrat sig ifrågan tillstyrker förslaget. Däremot motsätter sig det helt övervägandeantalet av dessa instanser förslaget att endast deklarationer av"särskUt" invecklad beskaffenhet skall kunna hänföras till särskUdnämnd. En sådan ordning skulle enligt många remissinstansers uppfattningutesluta möjligheten att inrätta särskild deklarationer somskall granskas av lokal skattemyndighet. För egen del får jag anföra följande. Förslagen idenna del bör som flera remissinstanser har påpekat ses mot bakgrund av hurgranskningsarbetel fördelas mellan länsstyrelse och lokal skattemyndighet iden nya organisationen. Jag vill här erinra om beslut idenna fråga (prop. 1976/77: 100 bil. 18, CU 1976/77: 13, rskr 1976/77: 164).Enligt beslutet skall deklarationer från aktiebolag, föreningar m. fl.skattskyldiga i de s. k. B- och C-längderna, delägare i fåmansbolag och derasfamiljer saml högst 75 000 övriga svårkontrollerade deklarationer granskas regionalt.Detta innebär att drygt en halv miljon deklarationer skall granskas hoslänsstyrelserna medan övriga skall granskas hos de lokala skattemyndigheterna. I fråga om indelningen i nämnder ansluter jag migtill uttalandet i prop. 1975: 87 (s. 132) att särskilda taxeringsnämnder börbehållas för de svårare deklarationerna liksom att de lokala nämnderna vid ettgenomförande av reformen bör kunna avgöra en del av de löntagar-, jordbruks-och rörelsedeklarationer som handläggs i särskild nämnd. Antalet särskildanämnder bör därför kunna minska något. Jag biträder även förslaget att endasten lyp av särskild nämnd skaU finnas. Jag delar vidare remissinstansernas uppfattning attsärskilda nämnder bör kunna inrättas för deklarationer som granskas hos lokalskattemyndighet. En viss specialisering av taxeringsnämnderna även i fråga omsådana rörelseidkare m. fl. som skall granskas på lokal nivå är sålunda enUgtmin mening lämplig. Jag anser att länsstyrelserna inom ramen för de allmännafördelningsprinciper som jag har förordat bör ges rätt fria händer attfördela det ifrågavarande deklarationsmaterialet mellan lokala och särskildanämnder. De närmare föreskrifter som behövs bör tas in i taxeringskungörelsen(1957: 513). Avsikten är att regleringen skall ge länsstyrelserna möjlighetatt ta hänsyn tUl speciella förhållanden inom länet. Det är därvid inte baradeklarationsmaterialets 1976/77:138 56 strukturoch organisationen av granskningen som kan behöva beaktas. Även möjligheternaatt rekrytera liimpliga taxeringsnämndsordförande kommer här att spela in. Ifråga om taxeringsnämnder som handlägger komplicerade deklarationer av mångaolika slag är det erfarenhetsmässigt svårt att få ordförande med tillriickligakunskaper inom granskningsområdet. Som flera remissinstanser har påpekat tordedärför en viss specialisering av arbetsuppgifterna underlätta rekryteringen avordförande. Den anpassning av organisationen som enligt minmening alltså bör göras fr. o. m. taxering förutsätter ändringar itaxeringslagen (1956: 623, omtryckt 1971: 399, ändrad : 1101), TL. Iavvaktan på den mera genomgripande omarbetningen av TL bör nu minsta möjligaingrepp göras i lagen. Jag föreslår därför att en föreskrift tas in i 4 § TLom att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får föreskrivaom indelning i taxeringsdistrikt och om taxeringsnämnds verksamhetsområde medavvikelse från nu gällande regler. Den närmare reglering på området som kanbehövas års taxering kan ske genom ändring i taxeringskungörelsen. När det gäller frågan om att ge länsstyrelser ochlokala skattemyn digheter ökade möjligheter att sätta in personal för att biträda taxe ringsnämnderna vill jag anföra följande. F. n. skall förordna ett, två ellertre kronoombud att biträda lokal taxeringsnämnd (6 § 1 mom. TL). förordnar en eller flera taxeringsinspektörer (6§ 2 mom. TL). Uppdraget att vara kronoombud är i princip ett fritidsuppdrag.Taxeringsinspektör är tjänsiteman vid . Kronoombud ooh taxeringsinspektör är alltså f. n.knutna till viss taxeringsnämnd. I likhet med ochremissinstanserna anser jag att det biträde som länsstyrelserna och de lokalaskattemyndigheterna skall lämna taxeringsnämnderna i den nya organisationeninte bör låsas på detta sätt. De tjänstemän som skall biträdataxeringsnämnderna avses i stor utsträckning arbeta i granskningsgrupper. Jagdelar uppfattning alt varje sådan grupp skall kunna biträda flerataxeringsnämnder och fördela sin medverkan på det sätt som visar siglämpligast. Något särskilt förordnande att utföra granskning eller varaföredragande bör inte krävas. Dessa arbetsuppgifter följer med tjänsten hoslänsstyrelse eller lokal skattemyndighet. I vilken utsträckning och åt vilkeneller vilka taxeringsnämnder tjänstemannen i det särskilda fallet skall lämnasitt biträde är en organisationsfråga som får lösas i administrativ ordning. För att den granskningspersonal som flnns hoslänsstyrelserna och de lokala skattemyndigheterna skall kunna tas i anspråk påhär angivet sätt vid taxeringsarbete, bör redan nu i TL tas inuttrycklig bestämmelse om att länsstyrelse och lokal skattemyndighet skall med- 1976/77:138 57 verkai taxeringsnämnds arbete. Vidare bör anges att sådan medverkan skall ske ienlighet med föreskrifter som meddelas av regeringen eller myndighet somregeringen bestämmer. Jag föreslår att regler av denna innebörd tas in i 16 § 1mom. De föreskrifter om lokal skattemyndighet som finns i detta momentbör utgå. De kan lämpligen samordnas med de föreskrifter som enligt vad jagnyss har sagt skall utfärdas av regeringen eller myndighet som regeringenbestämmer. Jag föreslår vidare alt 6 § 1 och 2 mom. TL kompletteras medbestämmelser om att kronoombud eller taxeringsinspektör inte behöver utses närtjänsteman hos länsstyrelse eller lokal skattemyndighet är föredragande itaxeringsnämnden med stöd av 16 § 1 mom. De ytteriigare författningsändringarsom behövs i samband med att man inför ökad tjänstemannamedverkan vidtaxeringen avser jag att behandla vid den kommande mer genomgripandeförfattningsregleringen. Med hänsyn till att taxeringsperioden vid 1978 årstaxering liksom f. n. avses skola sluta måste också övervägas hurpersonalen skall tas i anspråk . Helt allmänt vill jaghär säga att skattechefen bör ha stor frihet att med hänsyn till de särskildaförhållanden inom länet sätta in den personal som är avsedd för den nyagranskningsorganisationen på de uppgifter som är mest angelägna. Jag har tidigare pekat på det storautbildningsbehov som föreligger. Jag utgår därför från att viss del av periodeni fråga kommer att tas i anspråk för utbildning. Personalen bör också kunnamedverka i förberedelserna för arbetet i den nya organisationen. Till deuppgifter som här blir aktuella hör arbetet med all planera verksamheten i deolika granskningsgrupperna ooh med alt få fram underlag för den kommandekontrollverksamheten. Det kan också vara lämpligt att pröva att i ökadutsträckning bedriva kontrollverksamhet i samband med taxerings-nämndsarbetel. Genom sådana åtgärder som jag här har förordatflnns det goda förutsättningar för att senareläggningen av taxeringsreformenfår den positiva effekten alt den nya organisationen vid genomförandet kanfungera effektivare och smidigare än vad som hade varit möjligt om man skulleha genomfört den enligt den ursprungliga tidplanen. Det är enligt min mening också naturiigt altgranskningspersonalen sätts in på andra näraliggandeuppgifter. Jag avser bl. a. medverkan vid utredning och processföring beträffandemål i länsskatterätt. Det skulle sålunda vara till fördel för skatteadministrationensom helhet om en del av personalresurserna kunde användas för att arbeta av debalanser i fråga om besvär till länsskatterätterna som finns på de nuvarandetaxeringsenheterna. För denna uppgift bör självfallet endasl mera erfarenpersonal användas. Jag vill också peka på behovet av att resursersätts in på arbetet med kontroll av källskatt och arbetsgivaravgifter. Prop.1976/77:138 58 tensområde är det angeläget med ökade kontrollinsatser. Det kan vidare varalämpligt från utbildningssynpunkt alt granskningspersonalen får medverka ihandläggningen av ärenden om skattetillägg och förseningsavgift vid lokalskattemyndighet. Det bör i första hand ankomma på berörda myndigheter attefter samråd avgöra hur personalresurserna lämpligen bör användas. 6.2.4Utveckling och införande av ADB-systemet Jag vill nu kortfattat beröra det fortsatta arbetetmed att utveckla och ta i drift det nya ADB-systemet samt de effekter somsenareläggningen får i det hänseendet. Jag har redan i det föregående angivitde förutsättningar som bör gälla för systemets utformning. Jag vill här erinraom att ADB-systemet enligt gällande planer skall införas successivt under åren19771981. Även den lekniska utrustningen skaU installeras successivt fr. o. m.våren 1977 då den centrala datoranläggningen hos RSV i installeras t. o.m. , då den sista av de regionala datorerna installeras. En senareläggning av taxeringsreformen i väsentligadelar medför som jag har konstaterat att ADB-systemet för beskattningeninte bör tas i drift förrän till taxering. Denna fördröjning lederlill att även andra delar av ADB-systemet måste senareläggas, dock inte alltidmed . Genomi att ytterligare tid anslås till förberedelser bör detvara möjligt att låta genomförandet ske än enligt gällandelidplanering. I en del fall det gäller bl. a. datorstödet för taxering börockså flera funktioner än planerat kunna tas i drift redan från början. Det ärockså möjligt att vissa förändringar kan göras i nuvarande ADB-system för attunderlätta en del arbetsmoment och för atl förenkla övergången till det nyasystemet. Arbete pågår f. n. inom med att utarbeta alternativaplaner för hur arbetet med det nya ADB-systemet bör bedrivas omtaxeringsreformen senareläggs.