prop · G00375 · 1976-12-31 00:00:00 — Prop.1976/77: 75 1976/77: 75 omändring i vallagen (1972:620); Regeringen föreslår att antaga detförslag som har upptagils i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. F. n. gäller att utlandssvensk, dvs. svenskmedborgare som inte är bosatt här i landet, är röstberättigad vid val tillriksdagen om han har varit ky rkobokförd här under de senastförflutna sju kalenderåren och i övrigt uppfyller de villkor som gäller förrösträtt. I propositionen föreslås att tidsgränsen avskaffas. Enligt förslagetblir det alltså likgiltigt när utlandssvensken var kyrkobokförd här. Prop1976/77:75 2 Lagom ändring i vallagen (1972:620) Härigenomföreskrives att 4 kap. 11 och 13 nn vallagen(1972:620)' skall ha nedan angivna lydelse. Svensk medborgare som ej är bosatt i riket har rösträtt vid val till , om han varit kyrkobokförd här och ej på grund av 3 kap. 2 s regeringsformen är utesluten från rösträtt. Svensk medborgare som ej ar bosatt i riket harrösträtt vid val till , om han varit kyrkobokförd här någon gångunder de senast Jbrjluina sju kalenderåren och ej på grund av 3 kap. 2 regeringsformen är utesluten från rösträtt. Svensk medborgare skall anses bosatt utom riket, omhan enligt länssty relsens personband ej är kyrkobokförd här. Ansökan att bli upplagen i särskild röstlängd göres skriftligen hos centrala valmyndigheten . Ansökan som göres för sent upptages ej till prövning. Ansökan att bli upptagen isärskild röstlängd göresskriftligen hos centrala valmyndigheten . / ansökninishandiingeii skall sökanden på heder och samvete försäkraalt hon är svensk medborgare. Ansökan som göres för sent eller saknarJörsäkran som har sagts nit upptages ej till prövning. Blanketter till ansökanskall fmnas tillgängliga hos centrala valmyndigheten samt hos svenskbeskickning och annan svensk utlandsmyndighet som centrala valmyndighetenbestämmer. Denna lag träder i krafl efter den dag,då lagen enligt uppgift på den har utkommit från trycket i Svenskförfattningssamling. 'Uigen omtryck! , ordförande, och statsråden , , ,, , , , Åsling, Söder, , Mundebo,Krönmark, Ullslen, , Proposition om ändring i vallagen (1972:620) 1 lade valtekniskautredning (VTU) fram sill slutbetänkande (SOU 1975:8) Utlandssvenskarnasrösträtt. I betänkandet föreslogs all den krets av utlandssvenskar som kandelta i val till skulle vidgas. De regler som då gällde innebar allrösträtt förutsatte kyrkobokföring i under något av . Förslaget innebar att kravet på kyrkobokföring behölls men föreskrivna lidsgränsen slopades. Vidare förordades vissalättnader för de röstberättigade vad angår förutsättningarna för all bliupplagen i röstlängd och att delta i val. Därefter föreladesriksdagen i prop. 1975/76:111 förslag till vissa ändringar i vallagen(1972:620, omtryckt 1976:404). Ändringarna innebar i huvudfrågan attfemårsgränsen ersattes med en sjuårsgräns. Inom konstiluiionsulskottel råddedelade meningarom förslaget i den delen (KU 1975/76:43). Majoriteten anslöt sigsålunda till propositionens förslag medan företrädare för de nuvaranderegeringspartierna i en reservation yrkade all skulle antautredningens förslag. Propositionsförslaget antogs av efter lottning(rskr 1975/76: 175, SFS 1976:99). En närmare redogörelse för gällande rätt, VTU:sbelänkande och remissbehandlingen av del finns i prop, 1975/76:111. Jag nöjermig här med all hänvisa till propositionens redogörelse i de nämnda delarna. Prop.1976/77:75 4 Efter många års utredningsarbete antog regler som öppnade viss möjlighet för utlandssvenskarna all delta iriksdagsval (prop. 1967:145, KU 1967:55, rskr 1967:379). Förutsättningen förrösträtt var enligt de nya reglerna att vederbörande hade varit kyrkobokförd iSverige under de senast förflutna fem kalenderåren och att han iövrigt uppfyllde gällande rösträllsvillkor, dvs. hade uppnått rösträttsåldern ochinte var omyndighelsförklarad. Vidare krävdes att han efter ansökan hade tagitsupp i särskild röstlängd, .ansökan skulle göras hos den centralavalmyndigheten, numera riksskalleverket. Sedan de nya reglerna infördes har företrädare förde nuvarande regeringspartierna i motioner till krävt attkretsen röstberättigade utlandssvenskar skall vidgas. Med anledning av sådanamotionskrav uttalade sig för en förutsättningslös prövning avmöjligheterna att vidga den krets av utlandssvenskar som kan delta i val tillriksdagen (KU 1970:10, rskr 1970:79). skrivelse överlämnades sammaår till VTU. Som jag nämnde inledningsvis avlämnade utredningen i början av år1975 sitt slutbetänkande (SOU 1975:8) Utlandssvenskarnas rösträtt. Utredningsförslaget innebären avsevärd vidgning avkretsen röstberättigade. Sålunda slopas den gällande tidsgränsen inom vilkenkyrkobokföring skall ha skett. Röstberättigad är den som har varitkyrkobokförd i landet. En ytterligare förutsättning skall fortfarande vara attden röstberättigade efter ansökan har tagits upp i särskild röstlängd. 1motiveringen till förslaget uttalade utredningen bl. a. att rösträtt börförutsätta viss anknytning till . Ett minimikrav bör vara kyrkobokföringi landet . Den ytterligare avgränsning som behövs uppnås enligtutredningen genom ansökningsförfarandet. Två av utredningens ledamöter harreserverat sig och motsatt sig varje vidgning av kretsen röstberättigade. Vidremissbehandlingen har förslaget fått ett blandat mottagande. Ungefär hälftenav remissinstanserna har tillstyrkt förslaget medan de övriga har ställt sigavvisande. Från valteknisk synpunkt har förslaget i huvudsak gått fritt fråninvändningar. Som jag redan har nämnt innebar prop. 1975/76:111att utredningens förslag till vidgning av kretsen röstberättigade inte följdes.Kravet på kyrkobokföring inom viss begränsad tid behölls. Femårsgränsenföreslogs emellertid ersatt med en sjuårsgrähs (4 kap. 115;). 1 övrigt upptogsi propositionen i nära anslutning till VTU:s betänkande förslag till lättnaderi fråga om bl. a. ansökningsförfarandet. Ett av dessa förslag innebar att detdittills gällande kravet på intyg rörande innehav av giltigt svenskt pass fickutgå (4 kap. 13 >j). Det förutsattes att sökandens svenska medborgarskap istället skulle prövas mot centrala passregister. Ett annatav förslagen innebar att ansökan att bli upptagen i särskild röstlängd intelängre skulle behövas . Den som efter ansökan ordinarie valår hadetagits upp iden särskilda röstlängden skulle utan särskild ansökan tas upp i röstlängden detvå följande åren, förutsatt att rösträttsvillkoren då fortfarande varuppfyllda (4 kap. 12 S). Vid riksdagsbehandlingen av propositionen uppnåddesinte enighet i frågan om kretsen röstberättigade. Medan KU:s majoritet godtogpropositionens förslag yrkade företrädare för de nuvarande regeringspartiernai reservation till utskottsbetänkandet (KU 1975/76:43) att skulleanta en lösning i linje med VTU:s förslag. Rösträtt borde således tillkommavarje svensk medborgare som hade varit kyrkobokförd i landet.Riksdagen antog propositionens förslag i denna fråga efter lottning (rskr1975/76:175, SFS 1976:99). De nya reglerna tillämpades första gången vid 1976års riksdagsval. De års val gällande reglerna omutlandssvenskarnas rösträtt tillämpades vid tre val, andrakammarvalsamt 1970 och val till enkammarriksdagen. Antalet röstandeutlandssvenskar var därvid 1 540, 1 461 och 3 414.1 fråga om motsvarande antalvid val föreligger ännu inga säkra siffror. Man har dock anledning attförmoda att antalet var betydligt högre än vid tidigare val. Antalet i särskildröstlängd upptagna utlandssvenskar uppgick nämligen då till omkring 7 100. Som reservanterna i framhöllvid riksdagsbehandling framstår det, i som i så hög gradpräglas av internationellt samarbete och ökad rörlighet över gränserna, somsjälvklart att svenska medborgare som i skilda sammanhang verkar utomlands ochsom i stor utsträckning tillvaratar svenska intressen skall tillerkännas sammarätt som övriga svenska medborgare att rösta i riksdagsval i hemlandet. Ytterströr det sig om en medborgerlig rättighet av grundläggande demokratiskbetydelse. Som en allmän utgångspunktbördärförenligt min mening gälla attskillnader mellan utlandssvenskar och andra svenska medborgare i fråga omrösträttsvillkoren bör godtas bara om starka skäl kan åberopas. När frågan i vilken utsträckning utlandssvenskarnaskal) ha rösträtt vid riksdagsvalen diskuterades i VTU rådde enighet om attrösträtt borde förutsätta viss anknytning till utöver medborgarskapet.Man ansåg sålunda att en första förutsättning för rösträtt borde vara attutlandssvensken hade varit kyrkobokförd här i landet.Remissinstanserna har med något undantag godtagit utredningens ståndpunkt idessa hänseenden. Även jag delar utredningens uppfattning. Inom utredningen rådde vidare enighet om att någonanknytning utöver kyrkobokföring borde krävas. Majoritetennöjde sig med den avgränsning som det nuvarande röstlängdsförfarandet innebär.Tanken var därvid att utlandssvensken genom att medverka i förfarandet visar ensådan anknytning till att han bör behällas vid sin rösträtt.Minoriteten förordade därutöver att man behåller kravet all utlandssvenskenvarit kyrkobokförd här under något av . Prop.1916/17:75 6 kravville man förbehålla rösträtten åt de utlandssvenskar som avsåg att återvändatill inomen inte alltför avlägsen framtid Qfr prop. 1967:145 s. 51).Som jag har nämnt är remissopinionen delad i denna fråga så att varderameningsriktningen har stöd av ungefär lika många remissinstanser. Även jag anser att det för rösträtt vid riksdagsvalför den som är bosatt utomlands bör krävas något mer än att vederbörande någongång har varit kyrkobokförd här i landet. Som utredningen har förordat börrösträtt förutsätta också ett positivt intresse hos utlandssvensken för detpolitiska livet i hemlandet. Utredningen har funnit att utlandssvenskarnasintresse för att delta i svenska val kvarstår på en i stort sett oförändradnivå också när utlandsvistelsen har varat väsentligt mer än fem år.Intressenivån är enligt utredningen inte bara tämligen oförändrad utan ocksåförhållandevis hög. Intresset torde i regel bero på en avsikt att förrellersenare återvända till . Mot denna bakgrund anser jag att den nuvarandeavgränsningsme-toden med en tidsgräns, f n. , inte ärtillfredsställande. Den avgränsning som redan kravet på kyrkobokföring ochmedverkan i röstlängs-förfarandet innebär torde leda till ett betydligtrimligare resultat. I och för sig ger en tidsgräns viss garanti för attde röstande verkligen uppfyller rösträttsvillkoren. 1 regel får nämligen desvenska myndigheterna inte besked om sådana omständigheter av betydelse förrösträtten som inträffat sedan utlandssvensken lämnat , t. ex. förlustav medborgarskap. Vidare kan äldre kyrkobokföringsförhållanden förorsakasvårigheter, om gällande tidsgräns slopas. kan kontrollen av sådanaförhållanden vara förenad med vissa svårigheter. Vid sin kontroll harriksskatteverket visserligen tillgång till ett register över bl. a. de svenskamedborgare som har flyttat ur landet och därefter. Registret äremellertid behäftat med en del brister. 1 viss utsträckning krävs därförkompletterande undersökningar hos lokala kyrkobokföringsmyndigheter. Även om alltså vissa komplikationer skulle kunnauppstå om tidsgränsen tas bort skall denna risk inte överdrivas. Utredningenhar för sin del uttalat att några rent valtekniska skäl inte kan åberopas motatt tidsgränsen avskaffas. Jag är av samma uppfattning. Även med en ordningutan tidsgräns kommer sannolikt del stora flertalet av de utlandssvenskar somansöker om alt bli upptagna i allmän röstlängd alt återfinnas bland dem som harvarit bosatta i ullandel under en förhållandevis begränsad lid. Vidare börbeaktas den möjlighet som finns att av sökanden få uppgifter till ledning förkontrollarbetet. Jagansluter mig alltså till utredningens förslag att svensk medborgare som ärbosatt utomlands skall vara röstberättigad vid val till om han någongång - likgiltigt när - har varit kyrkobokförd i . Vidare förordar jag ilikhet med utredningen all en ytterligare förutsättning för rösträtt liksom nubör vara att han efter ansökan har tagits upp i särskild röstlängd. Den nyaordningen föranleder ändring i 4 kap. 11 5; vallagen. Prop.1976/77:75 1 1 fråga om ansökningsförfarandet föreslogutredningen att den skriftliga ansökningshandling som sökanden har all ge in omhan vill bli upplagen i särskild röstlängd skall innehålla en försäkran all hanfortfarande är svensk medborgare. Denna försäkran skulle avges på heder ochsamvete. Ansökan som saknade sådan förklaring skulle inte las upp tillprövning. Förslaget godtogs allmänt under remissbehandlingen. Det togs dockinte upp proposition. I motiveringen hänvisades till denförhållandevis begränsade vidgning av kret.sen röstberättigade som föreslogs(prop. 1975/76:111 s. 42). Medden betydligt mer genomgripande ändring som föreslås här kan utredningensförslag om en försäkran angående medborgarskapet få ett större praktiskt värdeän med de reglersom gäller . Jag förordar därför all förslaget genomförs.Detta bör ske genom att 4 kap. 13 § vallagen ändras. Andringarna bör träda i kraft i sådan tid att denya förutsättningarna för rösträtt kommer att gälla då de särskildaröstlängderna upprättas innevarande år. Med hänvisning till vad jag nu har anförthemställer jag att regeringen föreslår att antaga inom upprättatförslag till lag om ändring i vallagen (1972:620). Regeringen ansluter sig till föredragandensöverväganden och beslutar att genom proposition föreslå alt antagadel förslag som föredraganden har lagt fram.