prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Massa- och pappersindustrinförbrukade ca ' elektrisk energi och bränslen motsvarande ca 4,8milj. m ekvivalent olja (eo). , lutar och andra interaa bränslen svaradeför cirka hälften av den (terawattimme) = 1 miljard kilowattimmar. Prop.1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 177 Som framgår av sammanställningen skulle den årligaenergiförbrukningen inom massa- och pappersindustrin kunna minskas med totaltca 635 000 m eo. förulsälter alt de uppräknade besparingsålgärdemagenomförs inom samlliga fabriksenheler i branschen. Eftersom förelagen harbegränsad tillgång lill kapital för investeringar och viss utrustning har långteknisk-ekonomisk livslängd torde dock endast en del av de angivna besparingamavara praktiskl möjliga all uppnå på kort sikt. har bedömt åriiga bränsleförbrukningen inom massa- och pappersindustrin skulle kunnaminskas med ca 335 000 m-' eo av . Hämtöver beräknas delvara möjligl all minska den årliga elförbmkningen inom branschen med ca 0,5TWh genom införande av varvlalsreglering av pumpar och fläktar. Besparingarnamotsvarar av den totala energiförbrukningen inom massa- och pappersindustrinoch beräknas kräva investeringar på ca 500 milj. kr. förbrukades inom järn- ochstålindustrin kol, koks och olja motsvarande ca 2 milj. m eo. Dessulom användesca elektrisk energi. Den årliga energiförbrukningen inom branschenskulle enligt den genomförda inventeringen kunna minskas med totalt ca 400000m' eo, varav ca 100000 m eo avser minskad koksförbmkning och den resterandedelen övriga bränslen. De besparingar som skulle kunna uppnås under enfemårsperiod uppskattas av industriverket till ca 270000 m eo vilkel moisvararca av den totala energiförbrukningen inom branschen. ' Detta kräverinvesteringar på ca 600 milj. kr. Utnyttjandeav spillvärme från industriella processer I många industrier finns f.n. slora mängderspillvärme'. Avsevärda bränslebesparingar skulle kunna göras om denna kunde taslill vara. I viss utsträckning skulle spillvärme kunna användas inteml inomindustrin. Ytterligare möjligheter till energibesparingar uppkommer omöverskottsvärme från industrin dessutom levereras till kommunalafjärrvärmenät. har på uppdrag av industriverketundersökt i vilken omfattning industriell spillvärme skulle kunna tas tillvara och översiktligt sökt bedöma de ekonomiska förutsättningama för detta.Undersökningen har koncentrerats till de tre branscher - massa- ochpappersindustrin, jäm- och stålindustrin samt den kemiska industrin somsvarar för merparten av energiförbrukningen inom industrin. För atl spillvärme från en industri skall kunnautnyttjas med godtagbar ekonomi för t. ex. bosladsuppvärmning krävs atl detinom rimligt avstånd finns en tätort som är lämplig för fjärrvärmeutbyggnadeller som redan har fjärrvärmenät. undersökning avsertätorter med fler än 2000 invånare. Vid beräkningen av värmebehovet harförutsatts bl.a. ' Med spillvärme avses här sådan energi som, i etteller flera steg, utnyttiats i en process och därefler inte kan tas lill vara iprocessen men har tillräckligt hög temperatur för att kunna utnyttjas föruppvärmningsändamål. \2-Riksdagen 1976177. 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 178 att70% av bebyggelsen ansluts till fjärrvärmenätet. Det har vidare antagits attkonventionell fjärrvärmeteknik skall utnyttjas vilket innebär atl spillvärmenmåste hålla en temperatur av i regel minsl C. bedömer alt energimängdermotsvarande ca 200000 m' olja skulle kunna utnyttjas för leveranser avvärme från anläggningar inom de undersökta branschema lill kommunalafjärrvärmenäl. Detla kräver investeringar inom industrierna saml iöverföringsledningar om sammanlagt 225 ä 300 milj. kr. Härtill kommerinvesteringar i fjärrvärmenät i de fall där sådana ännu inle finns. De undersökta spillvärmeprojeklens lönsamhetvarierar kraftigt. Genomsnittligt sett är de ekonomiska fömtsättningama förvärmeleveranser till fjärrvärmenäl gynnsammast inom massa- ochpappersindustrin. Eftersom fjärrvärmenät saknas eller inle är fulllutbyggda i många tätorter är endast en del av de undersöktaspillvärmeprojekten möjliga atl genomföra på korl sikl. Tillvaratagande avspillvärme är i övriga faU beroende av fortsatt fjärrvärmeutbyggnad. Spillvärme skulle i vissa fall även kunnanyttiggöras internt inom jära-och stålindustrin samt inom massa- ochpappersindustrin. Delta har beaktats i de lidigare redovisade beräkningaraa avmöjliga energibesparingar inom dessa båda branscher. Den totalt installerade kapaciteten för produktionav elkraft i mottrycksanläggningar inom industrin uppgick tiU ca 750MW', varav ca 650 MW inom massa- och pappersindustrin. Industrins produktion avmottryckskraft uppgick lill ca . 1 de energipolitiska beslul som fattades avriksdagen fömtsätts atl produktionen av mottryckskraft inom industrin skallöka till ca . uppdrag har innefattat att undersökaförutsättningama för en sådan ökning av motlrycksproduktionen saml alt angevilka åtgärder som kan behöva vidtas för att den fömtsatta ökningen skallkomma till stånd. Möjlighetemaalt bygga ut produktionen av mottryckskraft inom massa-och pappersindustrin harutretts av ().Industriverket har under sitt utredningsarbete haft tUlgång tiU material frånSPCI:s rapport i massa- och pappersindustrin, vilkenfärdigstäUdes ijuni 1976. Möjlighetema att öka produktionen av mottryckskraftinom andra branscher än massa- och pappersindustrin har undersökts avNäringslivets energiforskningssliflelse på uppdrag av industriverket. EnligtSPCLs undersökning skulle det vara teoretiskt möjligt atl installeraytterligare 700 MW mottryckskraft inom massa- och pappersindustrin till år1980. Detla fömtsätter atl samtiiga äldre ånganläggningar ersätts eller byggsom för optimala ångtryck. Eftersom flera anläggningar med lågt ' 1MW (megawatt) = . 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 179 trycki dag är fullt funktionsdugliga lorde del i praktiken ta 15 till innansamlliga har ersatts. Indusiriverkei bedömer all en utbyggnad med ca 280 MW börkunna genomföras förutsatt alt stimulansåtgärder vidtas.Ytterligare ca 100 MW bör kunna byggas ultill . Den installerademoltryckskapacitelen inom massa- och pappersinudstrin skulle således kunna ökamed totalt 380 MW från ca 650 MW till ca 1 030 MW . Den maximalt möjliga utbyggnaden av industrielltmollryck inom övriga branscher beräknas till ca 330 MW, varav ca 175 MW anlaskunna installeras lill . Moltryckskapacitelen utanför massa- ochpappersindustrin skulle härigenom kunna öka från ca 100 MW lill lolallca 275 MW . Denangivna ökningen av moltryckskapacitelen skulle enligl industriverketsbedömning möjliggöra en elproduktion från mottrycksanläggningar inom industrinav 8 ä . Ett flertal styrmedel t.ex. bidrag, lån, skatteroch administrativa ålgärder kan utnyttjas i syfte all stimulera energisparandeoch främja produktion av mottryckskraft inom industrin. Användningen avskaller och avgifter som energipolitiska styrmedel ulreds f n. Industriverkethar därför inle närmare berört användningen av dessa medel. Enligtindustriverkels mening har även utformningen av ellaxoma samband medskalteraas utformning. Taxefrågor behandlas därför endasl översiktligt irapporten. Verket har begränsat sin diskussion även i vissa andra avseenden.Sålunda har beredskaps- och miljöskyddsfrågor i huvudsak lämnats utanförundersökningen. Utbildnings- och informationsfrågor behandlas i särskildordning inom industriverket och har därför berörts endast i begränsadomfattning. Avgränsningama innebär sammanfattningsvis att det huvudsakligen ärstimulansåtgärder som har övervägts av industriverket. Effekternaav olika åtgärder har bedömts frän energihushållningssyn-punkt. Eftersom delfrämsl är stimulansåtgärder som har studerats har risken för negativaåterverkningar utanför energiområdet bedömts vara så liten atl det varitmöjligt att bortse från den. Vilkaålgärder som bedöms ändamålsenliga för atl påverka energihushållningen inomindustrin är beroende av bl.a. vad som antas om den framlida utvecklingen avenergiprisema och om fömtsättningama för ätt bygga ul produktionskapacitetenför elkraft. 1. altprisei på oljeprodukter är oförändrat i fasl penningvärde , 2. alt prisei på kol inte sjunkerså myckel i förhållande till prisei på olja atl förbmkningen av kol jämfört medolja väsentligt ändras, 3. atl priset på kärnbränsle ökari fast penningvärde, 4. att anläggningskostnadema förkraftverk ökar i fast penningvärde. 1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet ävenom kostnadsökningen inte blir lika snabb som under de senasie åren. Industriförelag har normalt höga avkastningskrav påinvesteringar som inte är direkt nödvändiga för produktionen. Flertaletinvesteringar i energibesparande åtgärder är enligl industriverket av dennatyp och bedöms därför inte komma lill stånd ulan alt särskildastimulansåtgärder vidtas. Enligt verkets mening bör stöd lämnas i form avinvesteringsbidrag. Härigenom förbättras de energibesparande projektenslönsamhet och de blir därmed mer attraktiva för företagen. Särskilda lånemöjligheter för investeringar ienergibesparande åtgärder har övervägts som ell alternativ lillinvesteringsbidrag. I den mån ökad upplåning för energibesparande ändamålpåverkar förelagens lånemöjligheter i övrigt ärdei emellertid iveksanl om denönskade stimulanseffekten uppnås. Enligl industriverkets bedöinning tordefinansieringen av energibesparande investeringar i allmänhet inte hellererbjuda sådana svårigheter alt dessa i sig ulgör elt avgörande hirder för atlprojekten genomförs. Den årliga bränsleförbrukningen inom massa- ochpappersindustrin skulle enligt indusiriverkei kunna minskas med ca 335000 m' eoinom . Dessulom skulle elförbrukningen cunna minskas med ca . Detlakräver investeringar i energibesparande åtgärder på ca 500 milj. kr. Inom järn-och stålindustrin beräknas den årliga energiförbrukningen kunna minskas med ca270000 m' eo mecan investeringskostnaderna uppskattas tiU ca 600 milj. kr. har, med utgångspunkt i deerfarenheter verkei gjorl i samband med nuvarande bidragsgivning förenergibesparande ändamål, beräknat att bidrag om sammanlagt 300 milj. kr. måsteutgå för alt de angivna investeringama i energibesparande ålgärder inom debåda branscherna skall komma till stånd. Verkei föreslår all bidragen skalllämnas på i aUt väsentligt samma villkor som gäller för nuvarande bidrag tillenergibesparande ålgärder inom näringslivet. Bidrag skall således kunna utgåmed högst av investeringskostnaden för demonslrationsanläggningar och medhögst av kostnaden för övriga energibesparande investeringar. Syftet med den föreslagna bidragsgivningen ärenligt indusiriverkei atl underlätta företagens omställning lill en högreenergiprisnivå. Bidragen bör därför enligt verket begränsas till befintiigaanläggningar. Nya anläggningar projekteras mot nu gällande energipriser ochverkei finner det inle motiverat atl utsträcka slödet lill sådanaanläggningar. Särskilda regler föreslås dock för bidrag till utbyggnad avmottryckskraft inom industrin. föreslår all bidragen tiUenergibesparande ålgärder inom järn- och stålindustrin och massa- ochpappersindustrin fastställs genom en bidragsram som skall gälla för tre år.Denna skall om så bedöms önskvärt kunna utökas med ytterligare två år.Därefter föreslås bidragen upphöra. Bidrag om 70 milj. kr. Industriverketsförslag omfattar även stöd till prototyper och 1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 181 demonslrationsanläggningar.Syftei med sådant stöd är att underlätta framtagandet av ny teknik vilkel påsikl bedöms ge stora besparingsmöjligheter. Även för denna typ av stöd bedömsnuvarande regler vara i allt väsentligt ändamålsenliga. Bidragen tilldemonstrationsanläggningar föreslås få mer långsiktig karaktär än bidragen tiUenergibesparande åtgärder i anslutning tiU industrieUa processer. Det totalabidragsbehovet inom jäm- och stålindustrin saml massa- och pappersindustrinuppskattas till ca 100 milj. kr. Bidrag om sammanlagt 20 milj. kr. per årföreslås utgå . Projekt, som bygger på samarbete mellan företag ochkommuner om tillvaratagande av spillvärme från industriella processer, skulleenligt industriverket kunna ge en oljebesparing som moisvarar närmare200000 m förutsatt att investeringar om 225 å 300 milj. kr. genomförs.De angivna investeringskostnadema innefattar inte eventueUa kostnader förutbyggnad av flärrvärmenät. Eftersom spillvärmeprojekt i många fall kangenomföras endast om fjärrvärmenät byggs ut bör elt program för utnyttjande avspillvärme göras mer långsiktigt än program som gäller övriga energibesparandeåtgärder inom förelag. föreslår att bidrag skall kunna lämnasliU spiUvär-meprojekt av . Bidragsbehovet bedöms till15 milj. kr. bedömer att produktionen avmottryckskraft inom industrin kan uppgå till fömtsatt atl någonform av stöd lämnas så alt installationer av mottrycksanläggningar blirlönsamma eller all åtgärder av annat slag vidlas så alt potentiella projektgenomförs. framhåller alt moltryckskraflenslönsamhet påverkas av bl. a. kostnaderna för inköp av råkraft och avutformningen av energibeskattningen. Skattefrågorna utreds f. n. Industriverketföreslår att statsbidrag t. v. bör kunna lämnas till utbyggnad avmottryckskraft inom industrin men all en långsiktig lösning bör anslå lillsfrågan om energiskatternas utformning har avförts. Verket menar att stöd börkunna utgå till alla moltrycksinslallationer, dvs. även till sådanainstallationer som görs i samband med nyanläggningar och utbyggnader inomföretagen eftersom gränsdragningen i annat fall enligt verkels erfarenhei blirmyckel svår. Bidragen bör lämnas med beaklande av de möjligheter till särskildasamarbetsavtal mellan företag och kraftbolag som föreligger, de krav som harställts eller kan fömtses vid prövning enligl 136 a § byggnadslagen och de andra förhåUanden som påverkar projektens lönsamhet. Bidragsbehovel förhela industrin bedöms liU 25 milj. kr. för den utbyggnad som kan bliaktueU . 1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 182 Flertalet remissinslanser menar alt industriverketsrapport ger värdefull informalion om energianvändningen och om möjlighetema atlspara energi inom de undersökta områdena. Centrala driftledningen, statens vattenfallsverkoch statens planverk ansluter sig i stort till de förslag som har framförts avindustriverket. Centrala driftledningen och anservidare att det är angeläget att villkoren för industrins finansiering avinvesteringar i såväl energiproduktion som energibesparande åtgärder på siktgörs jämförbara med dem som gäller för kraftindustrins finansiering av sinainvesteringar. Först härigenom kan en samhällsekonomiskt optimal utbyggnaduppnås. framhåller att behovet avstimulansåtgärder för all främja energibesparande investeringar är beroende avbl.a utvecklingen av relativpriserna för energi. Om dessa priser skulle stigakraftigt skulle betydligl fler energibesparande ålgärder än vad industriverkethar räknal med bli företagsekonomiskt lönsamma. Betydande strukturförändringarkan vidare förväntas inom jäm- och stålindustrin. Önskvärdheten av all snabbigenomföra energibesparande ålgärder inom befintliga industrianläggningar måsteenligt riksrevisionsverkei bedömas mot bl. a. denna bakgrund. bedömning av möjligaenergibesparingar och koslnader för energibesparande investeringar inom järn-och stålindustrin samt inom massa- och pappersindustrin stöds av resp.Jernkontoret och Svenska cellulosa- och pappersbruksföreningen.Branschorganisationerna understryker att förutsättningarna för all genomföraolika åtgärder i syfle att spara energi dock kan variera kraftigt från företagtill förelag på grund av skillnader i teknik och produktionsinriktning. Ivissa anläggningar kan exempelvis värmeekonomin redan vara så god atlenergihushållningen inte nämnvärt kan förbättras genom en viss ålgärd. Utöverde energibesparande ålgärder som har diskuterats av industriverket kan detvidare i enskilda fall finnas andra möjligheter att spara energi som är minstlika viktiga från energihushållningssynpunkt. Tekniska högskolan i menar allindustriverket har bedömt möjligheterna atl spara energi inom industrin alltförförsiktigt. En mer genomgripande förändring av industrins processer än vad somhar förutsatts i rapporten skulle enligl högskolan möjliggöra ytterligarebetydande energibesparingar. Vissa av de processändringar som åsyftas tordeinte kunna införas förrän efler . Andra bör dock enligt högskolans meningkunna komma till stånd . Delegationen för energiforskningkonstaterar all investeringskostnaden per sparad enhet energi synes vara Prop.1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 183 väsentligtlägre inom de studerade industribranscherna än inom bostadssektorn. Enligldelegationens uppfattning vore det därför värdefulll atl söka bedöma hurmycket energi som kan sparas inom de aktuella branscherna om slörreinvesteringar än vad som har förutsatts i industriverkels rapport skullegenomföras. Styrelsen för leknisk utveckling framhåller altvissa av de energibesparande investeringar som har undersökts avindusiriverkei lorde ha avskrivningslider som överstiger . I dessa fallkan ny energibesparande teknik komma atl ulvecklas innan investeringarna harhunnit skrivas av. Styrelsen menar att det i sådana fall kan vara tveksamt omde angivna energibesparande åtgärderna bör genomföras. Det kan vara lämpligtatt i stället avvakla resultatet av pågående utvecklingsarbete som syftar tillatl ta fram ny teknik och som innebär mer genomgripande förändringar avindustrins processer. Flera remissinstanser framhåller all möjligheteratl spara energi på ett område kan vara beroende av vilka ålgärder som vidtaspå andra områden. framhåUer att exempelvis tillvaratagandeav spillvärme från en industrianläggning kan innebära atl underiagel förproduktion av mottryckskraft i anläggningen minskar. Införande av nyaenergibesparande processer kan i vissa fall leda till alt mängden spillvärmeminskar. Vid bedömningen av olika energibesparingsprojekt är det därför nödvändigtatl beakta hur de tilltänkta ålgärderna påverkar energihushållningen i hela detsyslem som berörs. Flertalet remissinstanser delar industriverketsuppfattning att det är samhällsekonomiskt motiverat atl stimulera investeringarsom har lill syfte att minska energiålgången i befintliga anläggningar.Belräffande valet av styrmedel för att främja investeringar i energibesparandeålgärder inom industrin finns dock skilda uppfattningar. Många remissinstanserdäribland energisparkommittén, och Svenska pappers- och cellulosaföreningendelar industriverkets åsikt att investeringsbidrag är den mest effektiva formenav stöd. Enligl vissa av dessa remissinslanser bör dock bidragen under vissaomsländigheler kunna kombineras med andra stödåtgärder. menarsåledes att bidrag kan behöva kompletteras med lån lill förmånsränta och medstatlig kreditgaranti för att vissa slora projekt skall kunna genomföras. Omförelagen till följd av kreditrestriklio-ner eller andra anledningar har svårtatl ta upp lån för att finansiera sina investeringar kan det enligtenergisparkommitténs mening finnas risk för all energibesparande åtgärderförsenas eller begränsas även om bidrag kan utgå. Ett investeringsbidragtäcker endast en del av kosinaden för en energibesparande investering och detär inte säkert atl företaget har möjlighet all finansiera den återstående delenmed egna medel. Även energibesparande investeringar som är alltför lönsamma föratt vara bidragsberättigade kan Prop.1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 184 anser mot denna bakgrund allförutsällningarna för alt stödja energibesparande åtgärder genom atl lämna låni kombination med bidrag bör undersökas. Bidragets storlek i förhållande liUlånet förutsätts kunna variera från faU till fall och bl. a. göras beroende avlånevillkoren. förulsälter vidare alt lånen utformas såall de inle belastar förelagens reguljära lånemöjligheter. Liknande synpunkleranförs av . Vissa remissinslanser menar alt del bör varamöjligt att stimulera investeringar i energibesparande åtgärder utan att lämnabidrag till företagen i samma utsträckning som förutses av industriverket.AUmänna pensionsfonden (första, andra och Iredje fondstyrelserna) anser sålundamot bakgrund av de lönsamhetskalkyler för energibesparande investeringar somhar redovisais av industriverket alt det inte är nödvändigt all direkt subventionerasådana investeringar. En utvidgad kapitaltillförsel till företagen skullesannolikl stimulera investeringar i energibesparande ålgärder i lika hög gradsom direkta bidrag. Statliga kreditgarantier skulle härvid kunna övervägas medel att främja kapitallillförseln. Liknande synpunkter anförs avTjänstemännens centralorganisation. Även riksrevisionsverkei förordar attsärskilda lånemöjligheler för energibesparande investeringar inom industrinövervägs som ett altemativ till investeringsbidrag. Särskill bör möjligheternaall lämna statliga kreditgarantier närmare prövas. Enligt riksrevisionsverketsmening skulle ett lånealtemativ innebära mindre behov av subventioner än detbidragsaltemativ industriverket har föresiagii även om staten skullesubventionera låneräntan och lämna garantier för hela lånesumman. vid i menaratt industriverkets diskussion av möjligheterna atl genomföra olikaenergibesparande ålgärder i flera avseenden är ofullständig samt attindustriverket i sin analys av olika styrmedel övervägt alltför få tänkbarastödformer. Enligt fakultetens bedömning kan rapporten därför inte ulanväsentiiga kompletteringar läggas lill gmnd för beslut om statiiga insaiserför alt uppnå en effektivare hushållning med energi. föreslår all bidragssystemet skall byggas upp såall bidragssatsen görs beroende av vilka effekler en energibesparande åtgärdhar i fråga om besparing av olika slag av energi, inverkan på miljön ellerandra faklorer som det anses önskvärt atl beakta. Flertalet remissinstanser delar eller har ingenerinran mot industriverkels bedömning alt bidrag inte behöver lämnas för attfrämja energibesparande investeringar i samband med utbyggnader ochnyanläggningar. Vissa remissinstanser menar dock att del bör övervägas attlämna stöd tiU energibesparande åtgärder även vid nyanläggningar. Jernkontoretanser sålunda att det finns risk för att möjlighetema att spara energi i annatfall inte utnyttjas i önskvärd omfattning. Liknande synpunkler anförs av bl. a.energisparkommittén, och Näringslivetsenergidelegation. 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 185 innehåller inte någraförslag om nya administrativa styrmedel. framhåller all deadministrativa medel som f n. finns, bl. a. möjligheten atl prövainduslriulbyggnader från energihushållningssynpunkt enligl 136 a § byggnadslagen, främsl ger möjlighet att påverka energihushållningen i nya anläggningar.Enligl kommitténs mening bör förutsättningama för en kompletterandelagstiftning i syfte atl förbättra energihushållningen i befintligaanläggningar närmare utredas. Liknande synpunkler anförs av lånsstyrelsen iVästernorriands län. Demonstrationsanläggningar,spillvärme, industriellt mollryck m.m. Delegationen för energiforskning m. fl.remissinstanser anser att framtagande av ny energisnål teknik inom förelagenkan underiättas genom statligt stöd till demonstrationsanläggningar ochsläller sig positiva till industriverkets förslag om sådani stöd. Nämnden förenergiproduktionsforskning betonar särskill behovel av medel för all utvecklateknik avseende spillvärmeulnylljande. menar att bidrag börkunna ges för uppförande av demonstrationsanläggningar eftersom investeringari sådana anläggningar är förenade med slörre risker än andra energibesparandeinvesteringar. förslag om siöd lill projekt sombygger på samarbete mellan förelag och bl.a. kommuner om tillvaralagande avspillvärme från industriella processer bemöts övervägande positivt avremissinstanserna. framhålleratt spillvärmeprojekt så långt som möjligl bör samplaneras av kommun och industrisamt all överenskommelser bör utformas så att de ger tillräcklig flexibilitetoch inte hindrar fortsatt utveckling av industriföretagen.