prop · G003107 · 1976-12-31 00:00:00 — Vad gäller nya åtgärder förenergihushållning i byggnader har undersökningar bedrivits inom planverket,vars preliminära rapport f n. är föremål för remissbehandling. Vidare (I 1976:05) fått i uppgift att bl. a. undersöka de medel somstår till buds för att påverka energikonsumtionen, t.ex. beskattningens roll. Detlas således nu successivt fram underiag för ett förstärkt hushållningsprogramnär det gäller bostäder och andra byggnader och jag är för dagen inte beredd augå närmare in på innehållet i ett sådant program. En lång rad olika åtgärdermåste emellertid tillgripas. Stödåtgärder bör kombineras med lämpliga åtgärdervad avser skatte- och avgiftsuttag. Behov av regleringsåtgärder måste ocksåövervägas. Ransoneringar däremot bör förbehållas krissituationer. 1årets budgetproposition har regeringen anmält sin avsikt att behandla åtgärderför hushållning med energi i byggnader i en särskild proposition till riksdagenunder . Jag vill nu ta upp frågan om förslag avseende energisparstödetsomfattning och utformning för bostäder och vissa lokaler, intensifierad experimentverksamheli anslutning till pågående energiforskningsprogram, undersökning av delbefintliga byggnadsbeståndet från energisynpunkl, utökad information ochutbildning saml förstärkta administra- 1976/77:107 32 livaresurser för statliga myndigheter och kommuner. Vidare redovisas förbättradefinansieringsmöjligheter för Ijärrvärmeutbyggnad. Detär nödvändigt all energisparslödverksamheten utökas i den takt som är teknisktmöjlig och motiverad och ligger inom ramen för de samhällsekonomiska resursersom kan skapas för ändamålet. Del material som planverket har lagt fram i dentidigare omnämnda rapporten, motsäger enligt min mening ej uppfattningen attmöjligheter finns att uppnå en samhällsekonomisk lönsamhet även för ettomfattande åtgärdsprogram. Framgångsrikt energisparande kommer dessutom att iväsentlig utsträckning minska behovet av bränsleimport. Åtgärderna för allspara energi medför även förbättringar av miljön. Iett räkneexempel som planverket redovisar i rapporten anges en möjlig nelloenergibesparingom för en investering om ca . Exemplet svarar molen bruttoenergibesparing av storleksordningen 50 ä . Besparingen motsvarargrovt räknat 1/3 av energiålgången för uppvärmning av byggnader f n. Delframgår vidare av planverkels beräkningar att denna besparing skulle nås ävenulan au samtliga tekniskt möjliga besparingsåtgärder tillämpas i helabyggnadsbeståndet. Närremissbehandlingen och beredningen av planverkets rapport är slutförd avserjag all möjligt återkomma med förslag om ytteriigare åtgärder förenergibesparingar i den befintliga bebyggelsen. Innan detta har skett saknas underiagför att precisera nya mål för konsumlionsuivecklingen eller nya lösamhetsbedömningar. Delär emellertid angeläget all redan nu vidta kraftfulla förberedelse-åtgärder föratt möjliggöra en anpassning lill högre ambitionsnivåer i energispararbetet.Vissa förslag som jag presenterar i det följande är att betrakta som sådanaförberedande åtgärder. Ytteriigare planeringsinsatser från statsmakternas sidaär nödvändiga för att tillgodose kraven på bättre energihushållning.Statsrådet avser att senare föreslå regeringen att föreläggariksdagen proposition om energiplanering. Syftet är att ge kommunernaett lagfäst planeringsansvar på del energipolitiska området. I samband därmedkommer att behandlas bl. a. frågan om åtgärder för att begränsa den forisattaökningen av elanvändning för uppvärmning av byggnader. Delär enligt min mening nödvändigt all myckel snart åstadkomma en lösning påfrågan hur energisparåtgärderna skall bli ett förstahandsintresse förhyresgästerna. Uppkomna vinster i energisparverksamheten måste i väsentlig delkomma dem lill godo. Vidvalet av inriktning och omfattning av de åtgärder som skall vidtagas på kortsikt är det nödvändigt att bl. a. beakta all produklionsledei bör varaförberett i olika avseenden, t. ex. vad gäller lämpliga byggnadskomponenteroch tillgång på arbetskraft. Del är en väsentlig uppgift för statsmakterna attpå lämpligt sätt vidta åtgärder i syfte att förhindra alt svårigheter uppslårvad gäller tillgång på arbetskraft och material. Prop.1976/77:107 33 avseendenär det angeläget all åstadkomma en samordnad Överblick över olikagenomförandefrågor i energisparverksamheten i byggnader. Jag avser all efterfortsatta överväganden föreslå regeringen lämpliga åtgärder i detta syfte. Efteren övergångstid kommer de energipoliliska insatserna att kunna ge ettväsentligt bidrag till ökad sysselsättning. Sysselsättningsmöjligheterna tordeäven kunna bli fördelade över hela landet. Enkraftig ökning av insatserna inom energisparomrädet kommer att öka efterfråganpå arbetskraft och material. Detta får dock inte leda till oskäliga prisstegringar.Efter samråd med chefen för vill jag framhålla somväsentligt att statens pris- och kariellnämnd - som redan nu särskilt följerprisutvecklingen på detta område - fortsätter denna uppföljning. 4.2Lån och bidrag till energibesparande åtgärder i bostäder m. m. Närmarehälften av den totala energiförbrukningen i faller på uppvärmning avbyggnader. Del är därför viktigt att medel ställs lill förfogande för attstimulera investeringar som syftar till bättre hushållning med energi ibefintliga byggnader. För ändamål som erhåller stöd uranslaget Bil.Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m. har riksdagenhittills anvisat sammanlagt 1 183 milj. kr., varav 326 milj. kr. Slödet omfattar bl. a. bostäder, allmänna samlingslokalersamt kommunala och landstingskommunala byggnader. Dessutom anvisas medel för energibesparandeåtgärder i civila statliga byggnader samt för prototyp- och demonstrationsverksamhelinom bostadssektorn. Av Slödet har till bostäder anvisats sammanlagt I 061milj. kr., varav 300 milj. kr. för /77. Efterfråganpå stöd i form av bidrag och lån till energibesparande åtgärder i bostäder harvarit stor. Sedan stödets tillkomst och t. o. m. harbidrag och lån beviljats med sammanlagt ca 860 milj. kr. Därav har bidragsdelenutgjort 370 milj. kr. Stödet har berört ca 460 000 lägenheter, varav ca 316 000i flerfamiljshus. Härutöver har stöd till energibesparandeåtgärder utgått i form av bostadslån i de fall åtgärderna vidtagits i sambandmed ombyggnad. Även i fråga om stöd till kommunala och landstingskommunala byggnaderhar efterfrågan ökat kraftigt. Den ursprungligen fastställda ramen om 50 milj.kr. kommer att helt förbrukas under /77. Innanjag går in på ram- och anslagsfrågor vill jag med anledning av bl. a. bostadsslyrelsensanslagsframställning ta upp vissa frågor om ändringar i utformningen ochgrunderna för energisparstödet. Jag tar först upp den av bostadsstyrelsenaktualiserade frågan om all föra över bestämmelserna i kungörelsen (1974:252)om statligt stöd till energibe- 3 1976/77.1 saml. 1976/77:107 34 sparandeåtgärder i bostadshus (omtryckt 1976:791), energisparkungörelsen. lill bosladsfinansieringsförordningen(1974:946, omtryckt 1976:788). Stödtill enbart energibesparande åtgärder i bosläder kan f n. ulgå enligt tre låneförfallningar;energisparkungörelsen, bostadsfinansieringsförordningen och kungörelsen(1962:538) om förbältringslån (omtryckt 1976:789). Stöd enligt energisparkungörelsenutgår främst för enklare åtgärder. Maximibeloppet enligt denna kungörelse är . i bidrag och . i lån per bostadslägenhet. I den mån de energibesparandeåtgärderna inte är av ringa omfattning kan bostadslån enligt bostadsfinansieringsförordningenutgå i kombination med bidrag enligt energisparkungörelsen. Om åtgärdernautgörs av en kombination av vanliga ombyggnads-åtgärder och energibesparandeåtgärder kan endast lån enligt bostadsfinansieringsförordningen komma i fråga.Även i sistnämnda fall kan emellertid bostadslån kombineras med bidrag enligt energisparkungörelsen. Lånesiödetenligt energisparkungörelsen skiljer sig från bostadslån för energibesparandeåtgärder enligt bostadsfinansieringsförordningen beträffande framför alltlånets storlek för olika låntagarkategorier, säkerhetens beskaffenhet,placering i förmånsrällsordning, bestämning av pantvärde, amorteringstid ochsystem för återbetalning. En annan skillnad är att lån och bidrag enligt energisparkungörelsenutgår endast om den godkända kostnaden uppgår lill minst I . medan lånenligt boslads-finansieringsförordningen inte utgår för åtgärder av ringaomfattning. Med åtgärder av ringa omfattning avses enligt bostadsslyrelsensanvisningar lill förordningen kostnader understigande . för flerfamiljshus,. för enfamiljshus och . Vidare kanräntebidrag ulgå enligt bosiadsfinansieringsförordningen, i fråga om energibesparandeåtgärder i småhus dock bara om låneunderiaget överstiger . I vissafall kan bostadslån ulgå i förskott, vilket inte är möjligt enligt energisparkungörelsen. Energisparkungörelsenkom till närmast därför all del behövdes ett enkelt administrativt förfarandeså all verksamheten skulle kunna komma igång så snabbt som möjligt. Bostadsslyrelsenhar anfört en rad skäl för alt nu slopa den särskilda energisparkungörelsen ochatt i stället föra in motsvarande bestämmelser ibostadsfinansieringsförordningen. Styrelsen har som ett alternativ härtillockså förordat att, om energisparkungörelsen behålls, det inte skall finnasnågot val mellan energispariån och bostadslån. Vidare har styrelsen ianslutning lill delta alternativ föreslagit alt begränsningen av energispariånetssloriek lill . per lägenhet slopas. Jagdelar styrelsens uppfattning all det inte är lämpligt aU del statliga Slödel lillenbart energibesparande åtgärder i bostadshus i vissa fall kan utgå enligtsåväl energisparkungörelsen som bosiadsfinansieringsförord-ningen. Nuvarandesyslem innebär onödiga komplikationer framför allt Prop.1976/77:107 35 Ett enkelt förfarande är dessutom allmänt sett av betydelse för attdet statliga energisparstödet skall få den stimulanseffekt som är nödvändig medhänsyn lill behovet av förbättrad värmehushållning i bosläder. Enligt minmening aren samordning av bestämmelserna inom ramen för gällande energisparkungörelsesåvitt gäller stödet för enbart energibesparande åtgärder att föredra.Härigenom kan man uppnå bl. enhetliga regler i fråga om lånens sloriek förolika låntagarkategorier. Mot denna bakgrund förordar jag att en samordning avreglerna sker på så sätl att energisparkungörelsen behålls och altbostadsfinansierings-förordningens bestämmelser avseende lån till energibesparandeåtgärder så långt möjligt förs in i energisparkungörelsen. Detta innebär alllån till enbart energibesparande åtgärder i befintliga hus bör utgå endastenligt energisparkungörelsen. Ifråga om den närmare utformningen av lånesiödet enligt energisparkungörelsen villjag inledningsvis framhålla att nuvarande energispariån är gynnsammare änbostadslån i fråga om krav på säkerhet och när det gäller lånegränser. För energispariånupp till . krävs inte någon säkerhet och någon differentiering avlånestorlekar med hänsyn till låntagarkategorier sker inte. Bostadslån förombyggnad är gynnsammare framför allt när det gäller amorterings- ochräntevillkor samt i fråga om energibesparande åtgärder i vissa lokaler. Vidareutgår bostadslån men inte energispariån till kostnaderna för nytt fasadskikt isamband med lilläggsisolering av yttervägg. Dessutom finns beträffande bostadslåningen maximigräns motsvarande den som gäller för lån enligt energisparkungörelsen.Också förskott kan utgå när det gäller bostadslån men inte i samband med delsärskilda lånesiödet enligt energisparkungörelsen. Densamordning av reglerna för det statliga energisparstödet, som jag har förordat,bör inte leda till försämringar i de fall bostadslån enligt nuvarande reglerhade kunnat utgå för energibesparande åtgärder. Mot denna bakgrund förordar jagatt del nuvarande maximibeloppet för lån enligt energisparkungörelsen, 4 000kr. per lägenhet, slopas. Vidare bör reglerna för amortering ändras sä att energispariånamorteras med en åriig annuitet. bör amorteringstiden föriängas frånnuvarande till . Möjlighet bör finnas för lånemyndigheten allbestämma kortare amorteringslid om åtgärdernas omfattning och långsiktigheimotiverar det. Om den godkända kostnaden för energibesparande åtgärderöverstiger . bör dessutom räntebidrag utgå lill kostnaderna för räntapå energispariånei efter i huvudsak de grunder som gäller för räntebidrag isamband med bostadslån för ombyggnad. Stödi form av bidrag och lån enligt energisparkungörelsen för energibesparandeåtgärder bör kunna utgå också i kombination med bostadslån för ombyggnad. Energisparstödetbör i detta fall, i likhet med vad som tillämpas i fråga om energibidrag ikombination med bostadslån, inte Prop.1976/77:107 36 avselill- och påbyggnad. I fråga om räntebidrag bör gälla att sådant bidrag utgårför såväl bostadslån som energispariån när den sammanlagda kostnaden för energibesparandeåtgärder och åtgärder hänförliga lill ombyggnad överstiger 25 000 kr.Amorteringstiden för energispariån bör i kombinalionsfallen vara densamma somför bostadslånet. 1anslutning till vad jag nu har förordat vill jag ta upp vissa ytteriigare ändringari grunderna för stödet till energibesparande åtgärder. Jag behandlar förstnågra frågor som har samband med frågan om vilka åtgärder som bör vara slödberälligade. F. n.kan stöd utgå för förbättring av värme- och ventilationssystem - dock inte förbyte av värmepanna eller oljebrännare - anordningar för individuell mätning avvarmvatten, el och gas eller naitackumulering av varmvatten, anslutning avfastighet till Gärrvärméanläggning saml förbättring av värmeisolering i väggar,fönster och bjälklag. Närmare föreskrifter för tillämpningen meddelas avbostadsstyrelsen. Enligtstyrelsens anvisningar utgår stöd avseende värme- och ventilationssystemendast till kostnaderna för viss reglerutrustning. Del har i olika sammanhangframhållits all även åtgärder som avser injustering av befintliga värme- ochventilationssystem bör stödjas. Frågan bereds inom medanledning av en skrivelse i ämnet från Svenska , HSB:s riksförbundoch allmännyttiga bostadsföretag. En vidgning av stödet i nämndaavseende ligger enligl min uppfattning inom ramen för de riktlinjer somriksdagen har fastställt för energisparstödet. Jag har för avsikt att efterslutförd beredning av ärendet överväga behovet av åtgärder. Vadgäller slödet vid byte till treglasfönster beaktas enligl bostads-styrelsens anvisningarenbart kostnaden för det tredje glaset. Jag anser att det kan finnas anledningatt förbättra stödet i detta avseende. Det ankommer emellertid i första handpå att överväga om slödel lill treglasfönster kan förbättras.Jag anser mig därför inte nu böra föreslå några åtgärder i nämnda hänseende. 1sammanhanget vill jag framhålla det angelägna i all fortlöpande pröva bådevilka åtgärder som bör stödjas med hänsyn till ny teknik m. m. och storleken avde kostnader som får ingå i bidrags- och låneunderiaget. Del ankommer på bostadsslyrelsenatt, inom ramen för de riktlinjer som statsmakterna har meddelat, närmarebestämma vilka åtgärder som skall vara slödberälligade och storleken av deschablonbelopp som skall till-lämpas i sammanhanget. utökadesenast antalet stödberättigade åtgärder somflertalet schablonbelopp höjdes. Det är en uppgift för attockså följa utvecklingen och göra de ändringar som behövs. Jag harockså erfarit att styrelsen avser att fortlöpande anpassa schablonbeloppen. Förbättradefinansieringsmöjligheter inom detta område kan emellertid medverka lillomotiverade prishöjningar på bl. a. material. Prop.1976/77:107 37 omall del ankommer på statens pris- och kariellnämnd alt inom ramen för sinallmänna prisövervakning följa prisutvecklingen på material för energibesparandeåtgärder. Jag villi sammanhanget också framhålla att med anledning av bl.a.riksdagens beslut (CU 1975/76:23, rskr 1975/76:265) har vidtagit åtgärder föratt i ökad omfattning punktvis stödja projekt där nya lösningar i fråga omenergihushållning kan prövas. Till frågan om ytterligare stöd för forsknings-och experimentverksamhet återkommer jag i del följande. Jagövergår nu lill frågan om bidragets storlek. Ifråga om bidragets sloriek gäller f n. att bidrag utgår av dengodkända kostnaden, dock med högst . Kostnadsutvecklingenoch förskjutningen mot åtgärder av större omfattning innebär att bidragetsrelativa andel av kostnaderna har minskat, varigenom stimulanseffekten harförsvagats. Jag förordar därför i enlighet med bostadsslyrelsens förslag attmaximibeloppet för bidrag höjs till . Isammanhanget vill jag la upp frågan om stöd till energibesparande åtgärder ilokaler som är att betrakta som bostadskomplement. Länoch bidrag kan enligt nuvarande bestämmelser i energisparkungörelsen inte ulgåför lokaler. 1 samband med ombyggnad av lokaler kan emellertid bostadslån utgåockså för energibesparande åtgärder. Det gäller sådana lokaler i bostadsområdenvilka är avsedda att tillhandahålla i huvudsak dem som bor i området varor ochtjänster av sådan art att behovet därav tillgodoses inom området. Vidare kan ombyggnadskoslnadernaför vissa lokaler ingå i pantvärdet för bostadslån. Detfinns emellertid enligt min mening skäl att ge stöd till energibesparandeåtgärder som vidtas i lokaler utan kombination med någon ombyggnad. Jagförordar därför alt lån och bidrag enligt energisparkungö-rel-sen under vissaförutsättningar bör kunna utgå för energibesparande åtgärder i lokaler somenligt bostadsfinansieringsförordningen kan ingå i låneunderlaget ellerpantvärdet för bostadslån. En förutsättning bör, med hänsyn lill behovet avsamlade energisparåtgärder, vara att de energibesparande åtgärderna - både förfristående lokaler och lokaler som är inrymda i bostadshus - vidtas i sambandmed sådana åtgärder i de bostadshus som har anknytning till ifrågavarandelokaler. På motsvarande sätl bör krävas all lokaler som inryms i bostadshusåtgärdas med bostadsdelarna. Energibidragför åtgärder avseende lokaler bör liksom när del gäller bostadsutrymmen utgåmed av godkänd kostnad för åtgärden, dock högst med per mvåningsyta, vilket ungefäriigen motsvarar del föreslagna maximalabidragsbeloppet . per lägenhet för bostäder. Bidragsgivningen bör dockmed hänsyn till möjligheterna att täcka kostnaderna för förbättringar vialokalhyran begränsas lill icke-kommersiella 1976/77:107 38 lokaler.För energibesparande åtgärder i kommersiella lokaler bör således endast energispariånutgå. Lokaler som inte behöver någon högre grad av uppvärmning bör undantasfrån såväl lån som bidrag. Räntebidrag bör inte utgå för energispariån som hänförsig lill lokaler. För att undvika meraomfattande störningar i stödverksamheten bör de ändringar i riktlinjerna fördet statliga energisparstödet, som jag har förordat i det föregående, träda ikraft under innevarande budgetår enligt regeringens närmare bestämmande. Medhänsyn lill att det som jag har föreslagit innebär väsentliga förändringar i nnansieringsförutsäitningarnabör dock ändringarna inte tillämpas i ärenden där ansökan har kommit in lillkommunens förmedlingsorgan före . Jagvill också beröra frågan om vissa ändringar i reglerna för stöd till energibesparandeåtgärder i kommunala och landstingskommunala byggnader och till allmännasamlingslokaler. I båda fallen gäller bl.a. att stödet utgår i form av bidragmed normalt 35 96 av den godkända kostnaden för åtgärden, dock högst med . för varje projekt. I fråga om allmänna samlingslokaler kan bidrag undervissa förutsättningar utgå med 50 96. Jag har erfarit alt verksamheten med energisparstödtill dessa lokaler har visat att möjligheterna att spara energi är mycketstora. Den nuvarande maximeringen av bidraget till . per projekt kanemellertid innebära alt den avsedda stimulerande effekten uteblir särskilt närdel gäller mera kostnadskrävande projekt. Mot denna bakgrund förordar jag eftersamråd med chefen för kommundeparlemen-tet att maximigränsen för bidrag höjs till300 . per projekt i fråga om stöd till kommunala och landstingskommunalabyggnader. 1 fråga om allmänna samlingslokaler ankommer det på regeringen allfastställa maximigränsen för bidrag. Jag har för avsikt alt senare föreslåregeringen att höja maximigränsen lill . per projekt även beträffandeallmänna samlingslokaler. Ifråga om energibesparande åtgärder i kommunala och landstingskommunala byggnadervilljagockså erinra om 1975 års beslut (prop. 2, CU 1975:28, rskr1975:203) alt vidga bidragsgivningen lill även sådana byggnader som ägs av bl.a. kommunala eller landsiingskommunala bolag, varvid som en förutsättningangavs att bolaget helt ägs av kommun eller landstingskommun. För många av dekommunala bolag som här är fråga om gäller emellertid på grund av äldrebestämmelser om aktiebolags bildande all övervägande delen men inte samtliga aktiertillhör kommun eller landstingskommun. Det förekommer att smäaktieposterägs avprivatpersoner. Enligt min mening finns det ingen anledning alt utesluta sådanabolag från möjligheten att få statsbidrag lill energibesparande åtgärder ikommunala och landsiingskommunala byggnader om förutsätlningarna för bidrag iövrigt är uppfyllda. Jag förordar därför, efter samråd med chefen förkommundepartementet, att ifrågavarande stöd utvidgas till att omfatta ävenbolag vari kommun eller landstingskommun äger bestämmande inflytande. Del börankomma på regeringen alt meddela Prop.1976/77:107 39 Innanjag övergår lill ram- och anslagsfrågor vill jag också la upp frågan om ökadepersonalresurser för den statliga administrationen av energisparstödet. Lönekostnaderför sådan personal vid länsbostadsnämnderna som är sysselsatt med handläggningav ärenden om lån och bidrag till energibesparande åtgärder i bostadshusbestrids f n. lill huvudsaklig del från anslaget Bil. Vissa energibesparandeåtgärder inom bostadsbeståndet m. m. För innevarande budgetår har regeringenmedgivit att 2,2 milj. kr. får tas i anspråk för ifrågavarande ändamål. Bostadsslyrelsenhar i sin anslagsframställning för /78 föreslagit oförändratbelopp. Det bör liksom ankomma på regeringen att besluta om medel föradministration m. m. av lån- och bidragsgivningen. Jag vill dock här, eftersamråd med statsrådet , anmäla all jag räknar med att en väsentligförstärkning av den administrativa kapaciteten hos länsbostadsnämnderna blirnödvändig redan under /78. syfte med en sådan förstärkningbör också vara alt åstadkomma kortare handläggningstider. Med hänsyn till attbehovet av energisparstöd kan förväntas bestå under en längre lid bör medel föradministration av verksamheten anvisas under anslaget B 2. Ävenbostadsslyrelsen kan komma att behöva en viss förstärkning. Jag vill i sammanhangetanmäla följande. beslöt (prop. 1974:69, CU 1974:21, rskr1974:180) att Kungl. Maj:t eller myndighet som Kungl. Maj:t bestämmer prövaransökningar om statsbidrag lill energibesparande åtgärder i kommunala och landsiingskommunalabyggnader. Sådana ansökningar har prövats av regeringen efterberedning inom kommundepartementet. Praxis har vunnit sådan stadga att prövningenav ansökningar bör kunna flyttas ut lill myndighet. Enligt vad jag har erfaritavser chefen för kommundepartementet att senare föreslå regeringen attifrågavarande prövning förs över till . Om detta genomförs, bördet också ankomma på bostadsslyrelsen att inom ramen för av statsmakternafastställda riktlinjer så långt möjligt samordna reglerna för energisparstödet tillbosläder, allmänna samlingslokaler och kommunala och landstingskommunalabyggnader. Jag har för avsikt att föreslå regeringen att ge styrelsen i uppdragall genomföra en sådan samordning. Jagövergår nu till ram- och anslagsfrågor. Bostadsstyrelsenhar med anledning av sitt förslag om en samordning av bestämmelserna för energisparstödettill bostäder inom bostadsfinansieringsförordningens ram föreslagit all bidragtill energibesparande ål-gärder skulle räknas av mol en särskild ram, medan lånlill enbart energibesparande åtgärder avräknas mot ramen för bostadslån förombyggnad och räntebärande förbältringslån. De särskilda räntefria, slåendeförbättringslånen för energibesparande åtgärder skulle avräknas mot ramen för räntefriaförbältringslån. Den nya bidragsramen skulle gälla kalenderårsvis. Prop.1976/77:107 40