prop · G00355 · 1976-12-31 00:00:00 — 27 000 eleweckor för handikappkurser 528 000 resp, för övrig (169 583) Särskilda bidrag till Samernas m. fl. 2.13Utredningens förslag till ny folkhögskoleförordning Idirektiven till folkhögskoleutredningen uppdrogs åt de sakkunniga att pröva dedelar av ett av SÖ framlagt förslag till en nyfolkhögskolestadga. Utredningenhar valt att redovisa sitt uppfyllande av direktiven på denna punkt genom attlägga fram ett eget förslag tiU ny folkhögskoleförordning. Förordningen äruppbyggd på ett sätt som liknar författningarna inom det övriga skolväsendet. Förordningensparagrafer täcks tiU den del de inte utgör rent formella bestämmelser ellerrena motsvarigheter till bestämmelser i gällande förordning av skrivningar itexten. I 21§ har utredningen tagit in föreskriften om skolhälsovård, i stort sett med denutformning som gäller f, n. har inte behandlat dennafråga, då skolhälsovårdsutredning har för avsikt att också ta uppskolhälsovårdsfrågorna för folkhögskolans del. Föratt underlätta förståelsen av utredningens förslag har jag funnit det lämpligtatt i detla sammanhang redovisa utredningens förslag till nyfolkhögskoleförordning. Utredningensförslag till ny förordning omstatsunderstödda folkhögskolor (folkhögskoleförordningen) 1 § Denna förordning ägertUlämpnmg på folkhögskola lill vilken statsbidrag ulgår enligt förordningen(1966: 758) om statsbidrag liU driftkostnader för folkhögskolor. 2 § Folkhögskolan har tUl uppgiftatt tUlgodose behov av bildning och utbildning hos enskilda, grupper,organisationer och samhälle. 1976/77: 55 60 Verksamhetenskall tUl innehåll och form vara sådan att den ökar individens medvetenhet omsina egna och omvärldens vUlkor, utvecklar självständighet ochsamarbetsförmåga, stimulerar tUl såväl social som kulturell inlevelse ochinsats, stärker viljan och förmågan att i solidaritet med andra aktivt påverkaarbetsliv och samhälle. Inomramen för dessa syften kan studierna även ge yrkesinriktade kunskaper ochfärdigheter. 3 §Med utgångspunkt i den aUmänna målsättning som anges i 2 § utformar varje skola själv sin verksamhet. Varjeskola har rätt tiU ideologisk eller annan profilering. Studier och annanverksamhet vid skolan skaU bedrivas i en anda av tolerans och respekt föroliktänkande och utformas så, att det föreligger föratsättningar förallsidighet i undervisningen. Skolan skall före kursstart informera destuderande om skolans verksamhet och ideologiska inriktning. 4 § Huvudman för folkhögskola ärkommun, landstingskommun eller enskild. 5 § har mseendeöver folkhögskola och meddelar närmare föreskrifter för tillämpning av dennaförordning. m. m. 6 § Vid folkhögskola finnsstyrelse, lärarråd och kursråd. 7 § För varje folkhögskolafastställer reglemente. Styrelsen för skolan skaU efterhörande av lärarråd och kursråd avge förslag angående reglemente tillskolöverstyrelsen. Reglementetskall innehålla uppgift om skolans huvudman samt bestämmelser om förhållandetmeUan huvudmannen och skolan, om sammansättning av skolans styrelse och dessansvarsoimåde samt om skolans organisation i övrigt. I reglementet meddelasföreskrifter om lärarråd och kursråd. 8 § Styrelsen ansvarar förskolans verksamhet. Styrelsen består a\ minst fem ledamöter som utses avhuvudmannen. Däratöver skall de studerande, lärare och övrig personalrepresenteras. Rektor är föredragande och sekreterare i styrelsen. 9 § Lärarråd består av rektor,lärare och internatföreståndare. I reglemente kan bestämmas att även en eUerflera representanter för övrig personal och för de studerande skall ingå ilärarråd. är ett för skolan övergripande organ för planering avverksamheten. 10 §Kurs som pågår mmst skaU representeras i ett kursråd. Till kursrådet väljer de studerande, lärare och övrig personal sina repre sentanter. De studerande skall därvid ha minst repre sentanter i kursrådet. Rektor är självskriven ledamot. Kursrådetskall under kurstid svara för den samordnande planeringen av de kurser somrepresenteras av de studerande i kursrådet. 1976/77: 55 61 11 §Lärarråd och kursråd upprättar var för sig arbetsordning som närmare reglerar den egna verksamheten. 12 §Vid folkhögskola anordnas kurser. Folkhögskolans kurser kan vara av varierande längd. Den årliga kurstiden vid folkhögskola skall omfatta minst . Minst en av Imrsema skall vara eller längre och ha minst 20 studerande. Ingen kurs skall vara kortare än . Antaletschemalagda studietimmar för kurs som uppgår till minst skall förheltidsstuderande ej understiga och för deltidsstuderandeej understiga . För kurser som är kortare än skallminsta antalet studietimmar per dag vara fyra. Ingen kurs får dock ha färre än14 studietimmar. 13 § Vid folkhögskola anordnasstadie- och yrkesorientering. 14 § I planering av kurs somfolkhögskola anordnar tiUsammans med studieförbund eller annan organisationeller institution skall medverka en lärare med minst halvtidstjänstgöring vidfolkhögskolan. Denne skall dessutom följa kursen och svara för dessgenomförande. av undervisningen skaU bestridas av lärare medminst halvtidstjänstgöring vid folkhögskola. 15 § För varje kurs skall finnasstudieplan. Sådan plan fastställes av . 16 § Styrelsen skall minst en gångårligen hålla sammanträde gemensaml med lärarrådet. 17 § Skolans räkenskaper ochstyrelsens förvaltaing skaU granskas av därtill utsedda revisorer,av vilka en skall ha för uppdraget lämplig utbildning. 18§ Riktiinjer för antagnmg av staderande vid folkhögskola faststäUes av skolansstyrelse efter hörande av lärarrådet och kursrådet. Om ej annat följer av andraeller tredje stycket skaU sökande för att antagas till kurs fylla minst 18 årunder det kalenderår kursen börjar. Styrelsenfår, om särskUda skäl föreligger för varje enskilt fall, som studerande tillkurs om minst 15 veckors längd antaga sökande som är yngre än som följer avförsta stycket men som har fyllt , under förutsättaing att antalet sådanastuderande ej överstiger av antalet studerande i kurser om minst 15veckors längd. Även till kortare kurs kan studerande som fyllt antagasefter medgivande av . Styrelsenfår som studerande till kurs om högst tre veckors längd antaga sökande som harfyllt under fömtsättning att kursen dels är förlagd i huvudsak tillskolans egna lokaler och dels anordnas i samarbete med barn- ochungdomsorganisation. 1976/77: 55 62 19 §Studerande har rätt att erhålla intyg om innehållet i genomgång en kurs. Omstyrelsen beslutar att studieomdöme skall ges för kurs harstuderande rätt att efter sådan kurs få elt sammanfattande studieomdömeavseende hans förmåga att bedriva fortsatta studier. Studieomdöme avges avlärarrådet. Som studieomdöme får endast användas något av uttrycken Mindregod, God, Mycket god eller Utmärkt. 20 §Om lärarrådet finner anledning till allvarlig anmärkning mot studerande kan rådet efter hörande av kursrådet tilldela den studerande varning. Vinnsej syftet med varningen eller kan den studerandes uppförande antagas inverkaskadligt på andra studerande eller föreUgger andra särskilda skäl, får denstuderande förvisas från skolan . Sådan fråga avgöres av skolansstyrelse efter hörande av lärarrådet och kursrådet. Iärende som förvisning skall styrelsen se tiU att utredning finns som allsidigtkartlägger de omständigheter, som är av betydelse för ärendets bedömning.Utredningen skaU inledas utan dröjsmål och genomföras så skyndsamt som möjligt.Den studerande och, i fråga om studerande som ej fyllt , dennes målsmanskall erhåUa tillfälle att ta del av utredningen och inkomma med yttrande tillstyrelsen. Den studerande skall därvid beredas möjlighet att inför styrelsenlåta sig biträdas av studerandeorganisation eUer enskUd person. Haråtal väckts mot den studerande, får han ej förvisas på grund av gämingen medmindre han erkänt denna eller befunnits skyldig genom dom som vunnit lagakraft. 21 §För studerande i kurs som omfattar minst anordnar huvudmannen hälsovård. Det åligger sådan studerande att underkasta sig hälsovården. Den studerande får kostnadsfritt anlita hälsovården. 22 § Vid folkhögskola är anställdarektor som skolledare samt lärare och annan erforderlig personal. 23 § Kommunaltjänstemannalagen(1965: 275) skall tillämpas på anställd vid folkhögskola med enskUd huvudman. Stadgan(1965: 602) om vissa tjänstemän hos kommuner m. fl. skall, med undantag förbestämmelsema i 710 a §§ om tjänstetillsättning m. m., och i övrigt på sätt somföljer av denna förordning tillämpas på rektor och lärare vid folkhögskola. 24 §Bestämmelserna i 14 kap. 25 § skolförordningen (1971: 235) om tjänstgöringsbetyg och intyg äger motsvarande tillämpning vid folkhög skola. 25 § Vid folkhögskola finns en ordinarie tjänst som rektor. Behörigtill tjänst som rektor är den som är behörig till ordinarie tjänst som lärarevid folkhögskola. 1976/77: 55 63 Omrektorstjänsten avser skola med internat fordras tidigare tjänstgöring vidfolkhögskola med intematverksamhet eller motsvarande erfarenheter under minstett år. Skolöverstyrelsenfår om särskilda skäl föreligger medge undanlag från kraven i andra ellertredje stycket. 26 §Rektor skall inför styrelsen ansvara för skolans verksamhet, leda arbetet vid skolan samt deltaga i skolans pedagogiska arbete. Styrel sen fastställer omfattningen av rektors medverkan i det pedagogiska arbetet. Rektorskall i sitt arbete aktivt verka för skolans utveckling genom att främjapedagogisk utvecklingsverksamhet och skolans anpassning efler skiftande socialaoch pedagogiska behov. 27 §Rektor får fullgöra del av sin tjänst som ledare för allmän stu diecirkel eller universitetscirkel som avses i förordningen (1963: 463) om statsbidrag till det fria och friviUiga folkbildningsarbetet. Rektor får vidare i sin tjänst inräkna tjänstgöring vid kurs som avses i förord ningen (1970: 272) om statsbidrag till löntagarorganisationernas centrala kursverksamhet. 28 §/ folkhögskola anställs lärare som ordinarie, exlra ordinarie eller extra, om ej annat anges särskUt. Dessutom får lärare anställas som timlärare eller pensionsavgången lärare. IStäUet för anställning som extra ordinarie eller extra får lärare väljaanställning som timlärare. 29 §Den som är behörig till extra ordinarie tjänst som lärare skall, om ej annat anges särskilt, förordnas på sådan tjänst under viUkor dels att anställningen avser minst halv tjänstgöring, dels att tjänstgöringen kan beräknas vara minst . Harbehörig lärare anställts med minst halv tjänstgöring än 15veckor och erhåUer han vid skolan fortsalt anställning med minst halvtjänstgöring, så att anställningstiden sammanlagt uppgår till minst 15 veckori följd, skall han anses som extra ordinarie . Förstastycket gäller ej, om läraren valt anställning som timlärare. 30 § Exlra tjänst som lärareskall omfatta minst halv Ijänslgöring, 31 § Ordinarie tjänst som lärareinrättas av enligt föreskrifter som regeringen meddelar. Styrelsenbeslutar om antalet icke-ordinarie tjänster i den omfattning som verksamhetenkräver. 32 §I lärares tjänst ingår undervisning samt socialpedagogiska, ad ministrativa och andra uppgifter. Lärareär skyldig att fullgöra de uppgifter som tiUdelas honom med stöd av dennaförordning, skolans reglemente eller anvisningar utfärdade avskolöverstyrelsen. Lärareär skyldig att biträda vid läraratbildnmg som är förlagd till skolan. 1976/77: 55 64 33 § Lärare får fullgöra del avsui tjänst som ledare vid allmän studiecirkel eller universiletscirkel somavses i förordningen (1963: 463) om statsbidrag till det fria och friviUigafolkbildningsarbetet. Lärare får vidare i sin tjänst inräkna tjänstgöring vidkurs som avses i förordningen (1970: 272) om statsbidrag tilllöntagarorganisationernas centrala kursverksamhet. 34 § I lärartjänst får ingåfyllnadstjänstgöring vidvuxenutbildning som avses i förordningen (1971: 424) om och statligvuxenutbildning, om läraren godtar sådan tjänstgöring, samt, vidannan slallig eller statsunderstödd läroanstalt, vid vilken lärarensavlöningsförmåner fastställs under medverkan av regeringen eller myndighet somregeringen bestämmer, om läraren godtar sådan tjänstgöring och länsskolnämndenlämnar sitt medgivande. Beslämmelsemaom fyllnadstjänstgöring i 14 kap. 1618 och 21 §§ skolförordningen (1971:235)äger motsvarande tiUämpning på lärare vid folkhögskola. 35 §Lärare får åläggas tjänstgöring . 36 §För behörighet till ordinarie eller extra ordinarie tjänst som lärare vid folkhögskola krävs att den sökande uppfyller de villkor som anges i följande tre punkter, nämligen 1, att han har avlagt filosofiekandidatexamen enligt kungörelsen {1969: 50) om utbildning vid de filosofiskafakulteterna eller genom annan utbildning eller genom verksamhet ifolkbildnings- eller folkrörelsearbete eller på annat sätt skaffat sigkunskaper och färdigheter som är tillräckliga för tjänsten, 2, alt han har avlagt examen påämneslärarlinjen vid lärarhögskola enligt förordningen (1968: 318) omlärarhögskolorna eller på annat sätt skaffat sig motsvarande pedagogiskutbildning, 3, att han med fuU tjänstgöringhar tjänstgjort som lärare under , varav minst vidfolkhögskola, ViUkorenenligt första stycket 2 och 3 är att anse som uppfyllda av sökande som med fulltjänstgöring har tjänstgjort som lärare under , varav vidfolkhögskola minst före . 37 § För behörighet till extratjänst som lärare vid folkhögskola krävs att den sökande uppfyUer det viUkorsom anges i 36 § första stycket 1. 38 § Styrelsen för folkhögskolaprövar de sökandes behörighet enligt 36 och 37 §§. Skolöverstyrelsenfår, om synnerUga skäl föreUgger, medge undantag från villkoret i 36 § förstastycket 2. Tillsättningav tjänst som rektor eller lärare m. m. 39 §Styrelsen tiUsätter tjänst med hänsyn tiU de sökandes lämplig het i fråga om insikter, erfarenheter och för tjänsten erforderliga egen- 1976/77: 55 65 skaper.Vid tiUsättning av tjänst skaU lärarrådels yttrande först ha inhämtats, 40 §Ledig ordinarie tjänst som rektor eller lärare skall tUlsättas möjhgt. Styrelsenbeslutar efter förslag av rektor vilka ämnesområden ledig tjänst företrädesvisskaU omfatta eller för rektorsljänst om den ej skall hänföras till visstämnesområde, 41 § Ordinarie tjänst som rektoreller lärare skall av styrelsen kungöras ledig i Post- och Inrikes Tidningarmed föreläggande om tre veckors ansökningstid, räknat förkungörandet. I kungörelsen anges de ämnesområden tjänsten företrädesvisomfattar och om uppfyllande av särskilda villkor ger företräde tiU tjänsten. 42 § Sökande till ordinarie tjänstsom rektor eUer lärare skall inkomma med styrkt meritförteckning, betyg överföreskrivna examina, prov och kurser eller andra motsvarande handlingar somvisar den sökandes behörighet, betyg eller intyg över lärartjänstgöring, intygför anställnings- och utbUdningssökande samt uppgift om de övriga omständighetersom sökanden önskar åberopa. 43 § Ordinarie tjänst som rektoreller lärare tillsattes av styrelsen genom förordnande tills vidare. Tillkännagivandeav styrelsens beslut angående tillsättning av ordinarie tjänst som rektoreller lärare skall möjligt införas i Post-och Inrikes Tidningar.Skolöverstyrelsen skall undertätlas om beslulel, 44 §Finns ingen behörig sökande skall tjänsten så snart ske kan ånyo kungöras ledig. Styrelsenfår besluta att tjänsten även i andra fall än som anges i första stycket skaUkungöras ledig på nytt. Närtjänst kungörs ledig på nytt anses den som sökt tjänsten vid det föregåendetillfäUet och ej återkallat sin ansökan kvarstå som sökande. Sådan sökandeskall av styrelsen underrättas om beslut enligt andra stycket i samband med detfömyade kungörandet. 45 §Tjänst som icke-ordinarie lärare tillsättes av styrelsen genom förordnande. Förordnandeför extra ordinarie lärare meddelas att gälla tills vidare om anställningenavser tjänstgöring , saml med iakttaganden av reglerna i29 § tills vidare om anställningen avser tjänstgöring underkortare tid än . Förordnandesom extra lärare meddelas att gälla tills vidare om anställningen avsertjänstgöring och läraren är behörig, I annat fallmeddelas förordnande att gälla tUls vidare , dock längst för visskurs. Förordnandeför timlärare och pensionsavgången lärare meddelas att gälla tills vidare, docklängst för viss kurs. 46 §Till icke-ordinarie tjänst som lärare kommer i första hand i fråga den som är behörig som lärare för tjänsten. Står sådan lärare ej till för fogande får annan lärare förordnas på extra tjänst. 5 1976/77.1 saml Nr 55 1976/77: 55 66 Ledighet,vikariat och anstäUnings upphörande m. m. 47 § Ordinarie och sådanicke-ordinarie lärare som har förordnats tills vidare åtnjuter ledighet underden tid av året, under vilken han ej har tjänstgöringsskyldighet, 48 § Tjänstledighet för rektor ochlärare saml förläggning av semester för rektor beslutas av styrelsen, 49 § Vid ledighet för rektor underlängre tid än kan styrelsen förordna vikarie på tjänsten som rektor. Skolöverstyrelsenskall underrättas om beslut som avses i första stycket om vikariatet omfattarmer än , I fråga om långtidsvikariat finns bestämmelser i 11 §stadgan (1965: 602) om vissa tjänstemän hos kommuner m, fl. Vidledighet för lärare anställer styrelsen icke-ordinarie lärare i den mån detbehövs för verksamheten. Vid tillfälligt förfall för lärare uppe-hållesverksamheten på sätt rektor beslämmer. 50 §I frågor om disciplinansvar, avskedande, åtalsanmälan eller av stängning enUgt 18, 22, 24 a eller 25 § stadgan (1965: 602) om vissa tjänstemän hos kommuner m. fl. Frågaom läkarundersökning och avstängning enligt 26 § nämnda stadga prövas avskolöverstyrelsen. 51 §Talan mot styrelsens beslut på grund av föreskrift i denna för ordning föres hos genom besvär, då beslulel rör a) tillsättning av tjänst somrektor eller lärare, b) tjänstledighet för rektor ellerlärare eller semester för rektor, c) förvisning av studerande frånskolan, 52 §Besvär över beslut som avses i 51 § anföres genom atl besvärs handlingen tillställs , I besvärshandlingen skall anges det beslut som överklagas. Omej annat följer av tredje stycket, skall besvärshandlingen ha kommit in från den dag då klaganden fick del av beslutet. Ifråga om sådant beslut om tjänstetillsättning eller sådant beslut att icketiUsätta tjänst som tiUkännages genom kungörelse i Post- och Inrikes Tidningarräknas besvärstiden från den dag kungörandet skedde. Detsamma gäller beslut omlångtidsvikariat som tillsättes i samma ordning som tjänsten. Besvärsom ej anförts i rätt lid upptas ej till prövning. Har besvärshandlingen förebesvärstidens utgång kommit in till folkhögskolan, skall besvären ändå upptagaslill prövning, 53 §Talan mot beslut i ärende om förvisning av studerande från skolan föres hos kammarrätten genom besvär. Talanmot beslut i annat ärende enligt denna förordning ellerenligt bestämmelse som avses i förordningen föres hos regeringen genom besvär. 1976/77: 55 67 54§ Alt rätlen att föra talan mot arbetsgivares beslut kan vara inskränkt följerav lagen (1965: 276) om inskränkning i rätlen att föra talan mol offenlligarbetsgivares beslut. Dennaförordning föreslås av ulredningen träda i kraft . Deflesta remissinstanser har i sina yttranden över folkhögskoleutredningensförslag tagit upp vissa övergripande frågor. Ett flertal har i huvudsakanslutit sig till den av utredningen angivna målsättningen för folkhögskolan,nämligen att den i lika hög grad skall främja elevernas personliga och socialautveckling som att ge dem de kunskaper de behöver. Till dem som anser dettahör brottsförebyggande rådet, statskontoret, SÖ, , statensungdomsråd, AMS, , SSK, LUT 74, folkbildningsutredningen, , /SR,, , , , , Sverigesfrikyrkoråd, ABF, , . Vuxenskolan,Sten-sunds folkhögskola och LRF. Vissaallmänna synpunkter i övrigt på förslagen i betänkandet redovisas i detföljande. framhåUer att kriminalvårdsklienter kan ha vissa svårigheter att utnyttjade möjligheter till studiesocialt stöd som finns . Det nuvarande stödet ärförbehållet elever som förlorar arbetsinkomst, ersättning frånarbetslöshetskassa eller kontant arbetsmarknadsstöd. Vidare är det uppenbartatt flertalet känner ett stort motstånd mol att genom studielån skuldsätta sig,då de inte vet om de kommer att kunna få ett arbete, som ger dem möjlighet attåterbetala studiemedel. Många har dessutom redan betydande skulder av annankaraktär, Ar-bctsmarknadsutbildningsbidrag kan knappast heller komma i fråga.Eleverna hänvisas då till att ansöka om socialhjälp vilket inte är en helttillfredsställande lösning. Rådet vUl därför påtala nödvändigheten av attstudiefinansieringen löses på ett lämpligt sätt för deltagare i folkhögskolekurserav denna typ. Socialstyrelsenvill fästa uppmärksamheten på den positiva inverkan som studier vid folkhögskolaerfarenhetsmässigt har på handikappade elever. Ökningen av antalet fysiskt ochpsykiskt handikappade elever vid folkhögskolor visar påett otillfredsställt behov av utbildning för dessa grupper. StatskontoretviU vad gäUer folkbUdningsområdet fästa uppmärksamheten på det uppdrag somutredningen om vissa folkbUdningsfrågor (U 1975: 19) har atl verkstäUa. Dessresultat kan i hög grad komma att på- 1976/77: 55 68 verkavUlkoren för folkhögskolans samarbete med studieförbunden.Folkhögskoleutredningens förslag i fråga om samarbetsformer innebär närmastvissa organisatoriska och tekniska lösningar anpassade till en givenefterfrågenivå. RRVfinner det i likhet med utredningen önskvärt att det finns ett komplement tilloch i vissa fall även en ersättning för det allmänna utbildningsväsendet, somtrots alla reformer inte gäma kan fömtse och tillfredsställa alla upptänkligakrav på en effektiv och rättvis fördelning av utbildningsresurserna.. Därmedföljer emellertid också att det är svårt atl lösa frågan om folkhögskolansorganisalion och finansiering separat; den måste bedömas i sitt sammanhang medall annan utbUdning som samhäUet erbjuder. Även om en så övergripande analysvarken varit utredningens uppgift eller ambition, vill RRV framhåUa, att ettsamlat grepp på det ickeobligatoriska UtbUdningsväsendet är väsentlig förbeslut som gäUer folkhögskolans användning av resurser. UtbUdningssystemetär i hög grad interdependent; ett ingrepp i en av dess delar får ofta konsekvenseri hela systemet. Innan beslut fattas om folkhögskolans framtida organisation m.m. är det därför, erdigt RRV:s mening, önskvärt att få ytterUgare belyst såvälsamhäUsekonomiska och statsfinansieUa konsekvenser av alternativa sätt attutforma vuxenutbUdningen (inkl, gynmasieskolan) som oUka möjligheter attsamordna kursutbud och genomföra andra former av samplanering, SÖbehandlar i sitt remissyttrande huvudsakligen sådana förslag där SÖ har en frånutredningen avvikande mening. När SÖ i yttrandet mera undantagsvis tar uppsådana förslag, som verket tiUstyrker, sker detta främst för att ytterUgarebetona vikten av utredningens synpunkter. Ävenom folkhögskolans insatser inte är bundna till det nuvarande skedet med storagrupper korttidsutbUdade bör dessa enligt SÖ i likhet med vad som gäUer inomannan VuxenutbUdning utgöra en prio-rUerad målgrapp. Också senare, då det nyaskolsystemets effekter nått fullt genomslag, kommer behovet av folkhögskolansinsatser i återkommande UtbUdnmg med säkerhet att kvarstå och på vissa områdenöka. SIVframhåUer att folkhögskolan är en okänd skolform för invandrare från flertaletländer. För att man skaU kunna rekrytera invandrare till skolorna i önskvärdutsträckning krävs därför särskUda informationsinsatser på invandrarspråk.Sådan information bör av kostnadsskäl kunna utformas centralt, förslagsvis momSÖ, och kompletteras med information om den enskUda skolans specieUa mriktnmg. är det en viktig utgångspunkt att all verksamhet i samhäUetskall vara tUlgänglig för aUa. Härav följer att inom varje verksamhet skaUvidtas de åtgärder som är behövUga för att handikappade skaU kunna delta.Dessa åtgärder är en nödvändig del av verksamheten. Kostnaden för dem är likaofrånkomUg som kostnaden 1976/77:55 69 förandra delar av verksamheten. Denna syn gäUer naturligtvis också folkhögskolan, SSKdelar folkhögskoleutredningens uppfattning att det finns behov av en allsidigVuxenutbUdning som utgår från de studerandes situation och erbjuder studier förarbelsUv och personlig utveckling.