prop · G00355 · 1976-12-31 00:00:00 — Prop.1976/77: 55 1976/77: 55 beslutadden 10 febmari 1977. Regeringenföreslår att antaga det förslag som har upptagits i bifogade utdragav regeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås på grundval av bl. a. betänkandet årsfolkhögskoleutredning vissa förändringar av folkhögskolans organisation.Vidare föreslås ett nytt statsbidragssystem för folkhögskolan. Verksamheteni folkhögskolan bör så långt det är möjligt ha som utgångspunktkursdeltagarnas livssituation. Målet är såväl att främja deltagarnaspersonliga och sociala utveckling som att ge dem sådana kunskaper som debehöver för att bl. a. aktivt kunna påverka arbetsliv och samhälle. Detövergripande målet bör även i fortsättningen vara att främja allmänmedborgerlig bildning. Nuvarandebestämmelser om indelning i årskurser och om obligatoriska ämnen föreslåsutgå. För att garantera ett minimum av längre kurser föreslås att varjefolkhögskola skall anordna minst två i tiden inte sammanfallande15-veckorskurser med minst 20 deltagare. föreslås att minimitidenför kortare kurser sänks från fem lill . Nuvaranderesurser för vissa folkhögskolors kontaktverksamhet med övrigtfolkbildningsarbete, bl. a. de s. k. kombinerade tjänsterna, bör enligtpropositionen slås samman och fördelas på samtliga folkhögskolor. Samtidigtföreslås ökade medel utgå för kontaktverksamhet. Bidragentill skolornas administration föreslås höjda med 4 milj. kr. Isyfte att främja samarbetet med studieförbund eller annan organisation ellerinstitution föreslås nya regler för kurser förlagda utanför folkhögskolanslokaler. Denönskvärda samverkan mellan olika grupper vid skolorna föreslås i första handknytas till tre organ: styrelse, lärarråd och kursråd. Systemetmed filialfolkhögskolor avvecklas. Filialfolkhögskolorna bör antingen betraktassom kurser förlagda till annan ort eller bli själv- 1 1976/77.1 saml Nr 55 1976/77: 55 2 ständiga.Folkhögskoleverksamheten i och i föreslås erhållastatsbidrag som självständiga folkhögskolor fr. o. m. den 1 juh 1977. Delsärskilda stödet till skolorna för att underlätta de handikappades studierföreslås höjt med 2,3 milj. kr. Förmusikundervisning föreslås en bidragsförstärkning i form av högre lärartäthetän vid vanliga kurser samt en ökad undervisningsvolym. föreslås attstödet fördelas på flera skolor än . Även stödet tillfritidsledarutbildningen föreslås höjt. Möjlighetertill behörighet för anställning som rektor och lärare bör öppnas för sådanapersoner som genom annan utbildning än den sedvanliga skaffat sig för tjänstentillräckliga kunskaper och färdigheter. Resurserför kurativ verksamhet och studie- och yrkesorientering saml för skolhälsovårdföreslås tUlkomma samtliga skolor. Statensstöd till folkhögskolorna bör i fortsättningen ulgå oberoende av huvudmannaskapoch endast relateras till verksamhetens omfattning. För alt möjliggöra en sådanövergång föreslås en höjning av statsbidraget med 5,7 milj. kr. Enhelt ny konstmktion av statsbidraget föreslås. Den föreslagna konstruktionenmedför dels att resurserna kan användas på ett friare sätt vid skolorna, delsatt det administrativa arbetet avsevärt förenklas såväl vid skolorna som hosskolöverstyrelsen (SÖ). Den innebär att siatens bidrag med några fåbidragsposter undantagna beräknas enligt en schablonmetod knuten tUllärarlönekostnaden. En viss del av en sådan lärarlönekostnad utgår perelevvecka. Skolan får sedan i princip avgöra hur medlen skall användas. Resursermolsvarande nu utgående sanerings- och byggnadsbidrag föreslås ingå ischablonbidraget. För att mildra effekterna av att byggnadsbidraget fördelaspå samtUga skolor föreslås övergångsbestämmelser, som är avsedda att gälla förde folkhögskolor som redan har framskridna byggnadsplaner. Isyfte att underlätta skolornas lånemöjligheter vid byggnadsarbeten föreslås atten statlig lånefond inrättas. Deföreslagna reformerna föreslås träda i kraft . Prop.1976/77: 55 Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsrådenBohman, , , , , , , Aslmg, Söder,, Mundebo, Krönmark, , , Med slöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande den 8 december 1972tiUkallade dåvarande statsrådet sakkunniga för att utredafolkhögskolans framtida uppgifter (U 1972: 08). De sakkunniga antog benämningen Folkhögskoleulredningen.Utredningen har tidigare avlämnat delbetänkandet (Ds U 1974: 11) Folkhögskolansfritidsledarutbildning samt rapporterna (Ds U 1974: 9 och 10)Folkhögskoleelever, (Ds U 1975: 17) Folkhögskolan och dess lärare. Utredningenhar avlämnat huvudbetänkandet (SOU 1976: 16) Folkhögskolan. Efter remiss har yttranden över Folkhögskoleulredningensbetänkande avgetts av , brottsförebyggande rådet, socialslyrelsen,som bifogat yttrande från statskontoret, (), (),universitetskanslersämbetet (UKÄ) som överlämnat yttranden frånrektorsämbetena vid universiteten och UKÄ:s tolkutredning centralastudiestödsnämnden (CSN) efter hörande av ett antal studiemedelsnämnder ochvuxenutbildningsnämnder () efter hörande avlärarhögskolan i siatens kulturråd, ,(), statens invandrarverk (),handikapputredningen (S 1966: 38), orga- 1 När betänkandet avlämnades: riksdagsledamoten , ordförande, kuratorn , departementssekreteraren , folkhögskolerektorn , departementssekreteraren , landstingsrådet , folkhögskolerektorn ,rektorn , ombudsmannen och undervisningsrådetGösta Vestiund. 1976/77: 55 4 nisationskommittén(U 1970: 60) för högre musikutbildning (OMUS), utredningen (U 1972: 06) omskolan, staten och kommunerna (SSK), lärarutbUdningsutredning LUT 74(U 1974: 04), den centrala organisationskommittén (U 1975:04) för högskolereformen (H 75), studiestödsutredningen (U 1975: 16),folkbildningsutredningen (U 1975: 19) och utredningen (C 1970: 29) om denkommunala demokratin. Vidare har yttranden avgetts av iSverige (LO) som överlämnat yttranden från Svenska Kommunalarbetareförbundetoch Centralorganisationen /SR, () som överlämnat och åberopatyttrande från () (), , ,folkhögskoleelevers förbund (SFEF), (),(), (), (), De handikappadesriksförbund (DHR), Riksförbundet Finska föreningar i , , hantverks- och industriorganisation (SHIO), (), . utbUdnings-nämnd, frikyrkoråd. (), kristna ungdomsråd, , (), , . Nykterhetsrörelsensbildningsverksamhet (NBV), (), (Vuxenskolan), , Tjänstemännens bildningsverksamhet (TBV) och Konstnäremas riksorganisation (KRO). Dessutom har yttrande inkommit frånStyrelsen för vårdartjänst. Brunnsviksfolkhögskolas lokalavdelning av SFHL, Forsa folkhögskola, Kjesätersfolkhögskola och ledarutbildningsinstitut. stifts folkhögskola, Stensunds folkhögskola, Braheskolan, Önnestadsfolkhögskola, Kultur-arbelarcentmm i län, . De blindas förening. i , och län. (), (), kollegiet vidfolkhögskollärargrenen vid i som åberopat yttrandefrån rektorsnämnden Särskild ämnesutbildning i musik i (SÄMUS), Göteborgskommunstyrelse som överlämnat och åberopat yttrande från stadskontoret ochStockholms kommunstyrelse som överlämnat och åberopat yttranden frånskoldireklionen och kulturnämnden. IsärskUd skrivelse har fil. redovisat synpunkter påfolkhögskoleutredningens betänkande. 1976/77: 55 5 Göteborgskommunstyrelse har i skrivelse hemställt om atl folkhögskoleundervisningen iGöteborg skaU få bedrivas som en självständig folkhögskola i externalform undernamnet . Yttranden över denna skrivelse har avgetts av SÖden , UKÄ och folkhögskoleutredningen den5 . Remissammanställningen har redovisats i prop. 1975/76: 100bil. 10 s. 472473. Göteborgskommunstyrelse har inkommit med ytterligare skrivelse i vilken den harframhållit alt det från många synpunkter är önskvärt att ett beslut fallassnarast om att en självständig folkhögskola med som huvudmaninrättas. StiftelsenKaggeholms folkhögskola har i skrivelse anhåUit att få inrätta en nyfolkhögskola i , , där kursverksamhet i Kaggeholmsfolkhögskolas regi bedrivs . Yttrande över dennaskrivelse har avgetts av SÖ . StiftelsenKaggeholms folkhögskola har inkommit med ytterligare skrivelse i vilken den haranhållit att få inrätta en självständig folkhögskola i . Iskrivelse har SFEF redovisat vissa synpunkter på dimensioneringen avfritidsledarutbildningen vid folkhögskolorna. Yttrande över denna skrivelse haravgetts av SÖ . Iskrivelse har Den resande folkhögskolan ansökt om statsbidrag. Yttrande överskrivelsen har avgetls av SÖ . Iskrivelse har bl. a. framhåUit att risk finns att förmånga fritidsledare kommer att utbildas i relation lill den förväntademarknaden för fritidsledare. 2 betänkande 2.1 Folkhögskolan Detfinns 108 statsunderstödda folkhögskolor och sex filialfolkhögskolor. Medhänsyn till huvudmannaskapet bmkar folkhögskoloma indelas i tre gmpper:landstingsskolor, stödföreningsskolor och rörelseskolor. 46 av skolorna ochfyra av filialerna har landsting som huvudman. Elvaskolor hör till gruppen stödföreningsskolor, vars huvudman utgörs avekonomiska garantiföreningar eller stiftelser. Efter hand har landslingenövertagit flera av dessa skolor och där de finns kvar tillskjuterlandstingen betydande bidrag. Landstingen är också representerade i dessaskolors styrelser. 1976/77: 55 6 Deresterande folkhögskolorna, rörelseskolorna, utgör ingen homogen gmpp. Blanddessa finns flera folkrörelser och organisationer representerade. Igällande folkhögskoleförordning är föreskrivet att "för folkhögskolaskall finnas en styrelse bestående av minst fem ledamöter jämte minst tresuppleanter". Rektor skall vara ledamot av styrelsen och fungera som desssekreterare. Det finns särskUda bestämmelser om styrelsens uppgifter ochåligganden. Vidare föreskrivs att SÖ skall faststäUa reglemente för varjefolkhögskola. Däri regleras förhållandet mellan skolan och dess huvudman hksomstyrelsens sammansättning. Förde landstingsägda skolorna har frågan om styrelsens sammansättning varitföremål för diskussion . Framställningar om att få inrättagemensam styrelse för ett landstings folkhögskolor har gjorts tUlutbildningsdepartementet. Man har därvid hänvisat tUl att landstingetsutbUdnings- och kulturnämnd fungerar som styrelse för andra skolenheter inomområdet, varför även folkhögskoloma borde föras in under denna nämnds ledning. Etlspeciellt kännetecken på folkhögskolan har intematet utgjort. Att helaskolmiljön utformas som ett stöd för elevernas studier och personliga utveckUnghar varit en bärande tanke hos skolformens företrädare . 1958 årsfolkhögskolestadga föreslariver att folkhögskola om möjligt bör beredaeleverna bostad i anslutning till skolanläggningen. Av de 108 huvudskoloma ochsex filialerna är 106 resp. tre internatskolor. Att en skola har intematinnebär dock inte att samtliga elever bor på dess elevhem. Isamband med den kraftiga tillströmningen av studerande inom utbildningsväsendetunder upprättade folkhögskolorna undervisningsavdelningar inärliggande tätorter i form av externat. De två folkhögskolorna i ärsedan sin tillkomst externatskolor och tre av filialskoloma upprättades somextemat. Utöver dessa bedriver ett 20-tal skolor kursverksamhet i form av 3034veckors externat-kurser i tätort. Elevantalet i externatverksamheten /75 tUl omkring 1 500. Enligt1958 års folkhögskolestadga skall en skola anordna antingen bådevinterkurs och sommarkurs eller enbart vinterkurs och vinterkursen skall somregel omfatta . Kursverksamheten har under det senaste decennietkommit att utvecklas efter delvis andra linjer än vad som föreskrivs.Sommarkurserna har helt försvunnit och vinterkurserna är vid praktiskttaget alla skolor långa. Vanligen omfattar vinterkursen treårskurser, men vid allt fler Prop.1976/77: 55 7 skolorhar man gått ifrån denna årskursindelning och har i stället nivå-och/ellerstoffgmpperad undervisning. Vissa basämnen är obligatoriska i första årskursenoch musik är obligatoriskt i alla årskurser. Parallelltmed den traditionella vinterkursen förekommer en mång-fasetterad verksamhet iform av ämneskurser inom folkhögskoleförordningens ram. Undervisningen iämneskurs skaU vara sandad kring visst ämne eller viss ämnesgmpp. Någraobligatoriska ämnen finns således inte. I den officiella statistiken har kurserom minst 30 veckors längd förts samman tUl en grupp s. k. långa kurser.Huvuddelen av de långa ämneskursema har formen av speciallinjer, där deestetiska ämnena intar en central plats. Genom1966 års kungörelse om kompetensvärde jämställsfolkhögskolestudier med 9-årig gmndskola så att 8-årig folkskola tillsammansmed i folkhögskola eller 7-årig folkskola och två folk-högskoleår gergrundskolebehörighet. Detta utan krav på gemensam kursplan för folkhögskolorna.Vidare anses i folkhögskola efter eller treårigfolkhögskoleutbildning ge behörighet som motsvarar tvåårig gymnasieskola. Enämneskurs skall omfatta minst . SÖ har möjlighet att ge dispens fråndenna regel. Fr. o m. /74 gäller en generell dispens för kursersom omfattar minst och och som är förlagdatill skolans lokaler. Ämneskurs, som anordnas i samarbete med studie- ochbildningsförbund, får räknas in i lästi-den om skolans lärare svarar för minst25 % av undervisningen. Läsåret1973/74 gick sammanlagt 13 152 elever i vinterkurs eller ämneskurs om minst 30veckors längd. För att vinna inträde i första årskurs i folkhögskola skallelev ha genomgått folkskola och under det kalenderår kursen börjar ha uppnåttminst , om inle SÖ' medger undantag. Behörigtill ordinarie ämneslärartjänst vid folkhögskola är den som avlagtfil.kand.-examen eller den som på gmnd av verksamhet i folkbildningsarbeteeller eljest kan anses ha kunskaper och fömtsättningar att tjänstgöra somämneslärare vid follchögskola. Vidare krävs numera examen på ämneslärarlinjevid lärarhögskola samt lärartjänst, varav vid folkhögskola.För e. o. ämneslärare gäller samma villkor bortsett från att det krävs ett ochett halvt års lärartjänst. För extra ämneslärare krävs något av villkoren omexamen eUer folkbildningsarbete som angetts ovan eller att av SÖ ha prövats hamolsvarande kompetens. Antaletordinarie tjänster vid folkhögskola fastställs av och fördelas av SÖ.Varje skola anställer det antal icke-ordinarie lärare 1976/77: 55 8 ochtimlärare som erfordras för undervisningen. Undervisningsskyldigheten förämneslärare fastställs i avtal och utgör ochför övningslärare per arbetsår den kan helt eller delvisfullgöras vid ämneskurs. Viss del av tjänstgöringsskyldigheten kan fullgörassom handledare i studiecirkel i studieförbunds regi. BehörighetsvUlkorenför rektorsljänst är desamma som för ordinarie ämneslärare fömtom att förrektor krävs 30 veckors Ijänslgöring vid folkhögskola. Rektor anställs tillsvidare. Undervisningsskyldighetenanges i förordningen . kan nedsättadenna undervisningsskyldighet med högst önskas ytterligarenedsättning fordras SÖ:s medgivande. Någonform av organiserad kuratorsverksamhet finns vid ungefär hälften avfolkhögskolorna. 45 skolor har tillgång till kurator. 25 skolor planerar någonform av kuratorsverksamhet medan 30 skolor inte har och inte heller planerarsådan verksamhet. Studie-och yrkesorienteringen (syo) på folkhögskolorna handhas till största delen avarbetsmarknadsverket. EnUgtSÖ:s anvisningar föreUgger möjlighet för skoloma att inom ramen för 2,2-regeInomvandla lärartimmar till kurators- eller syo-timmar. En undervisningstimmeanses då motsvara två hela timmar. Samarbetemed bildningsorganisationer och institutioner F.n. finns 22 kombinerade tjänster som lärare och ämneskonsulent, knutna antingentill länsbildningsförbund eller distriktsorganisation av studieförbund. Lärarenhar 810 timmars undervisning på sin skola och återstoden ärkonsulentarbete, som bl. a. innebär hjälp med metodutveckling ochcirkelledamtbildning. Rektoreroch ämneslärare har rält att fullgöra viss del av sin undervisningsskyldighetsom ledare i statsbidragsberättigade studiecirklar. Från /75gäller denna regel också övningslärare. /75 har elt belopp av . anvisats för kontaktverksamhetmellan folkhögskola, studieförbund och andra anordnare av vuxenundervisning.Folkhögskolorna gavs möjlighet att inom ramen för lärartimtilldelningenomvandla lärartimmar till timmar för kontaktverksamhet, och för varje sådanomvandlad timme utgick statsbidrag för ytterUgare en lärartimme. Under nämndaarbetsår omvandlades omkring och lika många timmar utgjordedå resursförstärkningen. Verksamheten har främst avsett upparbetning avkontakter med organisationer och institutioner som har utbildnings-aktivitetersom bedöms lämpliga för samverkan och samordning vid kursplanering. Ett30-tal folkhögskolor har etablerat samarbete med olika institutioner församhälls- eUer sjukvård och bedriver kursverksamhet av olika 1976/77: 55 9 slag.Ett 10-tal skolor samarbetar med psykiatriska kliniker och anordnar kurserantingen förlagda tiU sjukhusen eller lill skolorna som särskilda ämneskurserför patientgrupper. /74 deltog drygt 200 personer i kurserpå khniker och 175 i kurser på folkhögskolor. Ar 1973 var sju folkhögskolorengagerade i kursverksamhet på fångvårdsanstalter och 350 elever deltog i dessakurser. Genom omorganisationen inom kriminalvården har verksamheten minskat såalt denna f. n. bedrivs vid tre anstalter. Sedanbörjan av 1960-talel arbetar de flesta folkhögskolor med frågor som rörmedinflytande och skoldemokrati. I en enkät som utredningen utfört redovisasförekomsten av samarbetsformer / 74. Den vanligastesamarbetsformen är skolnämnd eller skolråd som finns vid hälfien av skoloma.Mycket vanligt är kommittéer för olika arbetsområden såsom fUmkommitté,tidningskommitté, nöjeskommitté, studieresekommitté etc. Elevernahar ett ganska stort inflytande på tillkomst och utformning av ordningsregleroch är i hög grad medansvariga i planering och genomförande avfritidsaktiviteter. Även vid kursuppläggning och val av kurslitteraturmedverkar eleverna i ganska stor utsträckning. Elevkårerna vid avskolorna har på eget initiativ organiserat sig som beslutande och/eller verkställandeförsamlingar och valt egna förtroendemän. I enundersökning som gjordes /73 framkom att eleverna har en ellerflera representanter i skolans styrelse på av skoloma. Representanter harpå av dessa skolor endast yttranderätt, på har de även förslagsrättoch på har de rösträtt. Utredningenhar, utan anspråk på att göra någon samhällsanalys, med referat och citat urdebattlitteratur sökt belysa några problem som synes ha relevans för de uppgiftersom kan komma att bli angelägna för folkhögskolans verksamhet. Det är böckersom dels visar tänkbara utvecklingsmönster för samhället i stort tänkbara,fruktade eller önskvärda framtidsperspektiv dels pekar på möjligautbildningspolitiska och pedagogiska konsekvenser. Motden bakgrunden framhåller utredningen att folkhögskolan bör strävaefter att i största möjliga ulslräckning ta utgångspunkten för sin verksamhet ide människors livssituation som den vänder sig till. De bestämmelser som nuskall utfärdas för skolformens arbete bör därför enligt utredningens meningges sådan form och sådant innehåll, att de inte bara tillåter utan ocksåstimulerar en fortgående förnyelse av Prop.1976/77: 55 10 verksamheten.Utredningen framhåUer vidare all skolformens övergripande mål i lika hög gradmåste vara att främja kursdeltagarnas personliga utveckling som att ge dem dekunskaper som de behöver i ett snabbt föränderligt samhälle. All verksamhet vidfolkhögskola skall både till innehåll och form vara sådan atl den ökarindividens medvetenhet om sina egna och omvärldens villkor, utvecklarsjälvständighet och samarbetsförmåga, stimulerar till såväl social somImltureU inlevelse och insats saml stärker viljan och förmågan att i soUdarhetmed andra aktivt påverka arbetsliv och samhälle. har övervägt hur folkhögskolans arbetsområde skallbeskrivas, har utgångspunkten varit vad som sagts om skolformensuppgift att främja deltagarnas personliga och sociala utveckling. Mot dennabakgrund skulle arbetsområdet enligt utredningens mening kunna anges påföljande sätt: Folkhögskolan skall tillgodose behov av bildning och utbildninghos enskUda, grupper, organisationer och samhälle. Utredningenkonstaterar att frågan om folkhögskolans roll i yrkesutbildningen varitföremål för åtskillig debatt. Folkhögskolan har alltifrån sin tidigare periodgett yrkesförberedande utbildning och enligt utredningen bör folkhögskolan äveni framtiden ägna sig åt denna uppgift likaväl som viss yrkesutbildning börkunna förekomma. Utredningen framhåller dock att det av flera skäl varken ärönskvärt eller möjligt alt folkhögskolan allmänt skall ha en yrkesutbildandefunktion. Det finns rika tiUfällen till yrkesutbildning inom andraskolformer. Folkhögskolan bör inte erbjuda yrkesutbildning ochyrkesfortbildning på områden där andra utbildningsformer av samhället fåttuppgifter och resurser, om inte uppenbara brister föreUgger. Utredningenmenar dock att det finns utbildning för yrkesverksamhet som är av det slagetatl den bör anordnas inom folkhögskolan. Dit hör utbildning förfritidsverksamhet. Vårriksdagen 1975 beslöt att utbildning av fritidsledareskall ske inom folkhögskolan, något som folkhögskoleutredningen också föreslagiti sitt delbetänkande (Ds U 1974: 11) Folkhögskolans fritidsledarulbildning. Detär utredningens uppfattning atl också annan utbUdning av ledare som ärverksamma inom oUka delar av fritidssektorn bör kunna ske inom folkhögskolan.Som exempel nämner utredningen utbildning av ledare för amatörverksamhet. Utbildningav funktionärer och ledare inom olika folkrörelser kan också enligtutredningens mening med fördel ske inom folkhögskolan. Det ärdärvid naturligt att kurserna planeras i samråd mellan skolan och den rörelsedet gäller, dock aUtid så, att den personlighetsulveckling som utredningenskisserat främjas. En annan naturlig samarbetspartner är enligt utredningenkommunerna, som bedriver en omfattande fritidsverksamhet, också med inriktningpå kulturell verksamhet. Inom dessa områden bör, enhgt utredningensuppfattning, folk- Prop.1976/77: 55 11 högskolankunna ha ansvar för den utbildning som inte arrangeras av folkrörelserna ellerkommunema själva. Utredningen har ocksåprövat frågan om folkhögskolan bör erbjuda utbildning där alternativ redanfinns genom att exempelvis anordna be-hörighetsgivande kurser parallellt medkommunal VuxenutbUdning eller erbjuda anpassningskurser för handikappadeparallellt med i arbets-marknadsutbildningcenter (AMU-utbildning) bedrivenADL-träning. Utredningen påpekar att sådana dubbleringar kan förefalla fögarationella, men hävdar dock att vuxna människor i så hög grad sldljer sig åtnär det gäller intressen, ambitionsnivå, förkunskaper och sludieförmåga att ettvariationsrikt utbud av studiemöjligheter är angeläget. Om två kurser harlikartade studiemål men vänder sig till olika målgrupper och avsevärt skiljersig åt när det gäller arbetssätt kan en dubblering enligt utredningens meninginte sägas föreligga. vuxenutbildning och externatkurser, knutna , bör därför kunna förekomma sida vid sida på vissa orter. Nyafolkhögskoleexternat bör dock inrättas först efter samråd med andravuxenutbildningsarrangörer. Vidare framhåUer utredningen att folkhögskolansresurser av både pedagogiska och samhällsekonomiska skäl bör utnyttjas inomarbetsmarknadsutbildningen, främst för förberedande teoretisk utbildning. Utredningenhar övervägt frågan om skolornas rätt att profilera sig och påpekar att detligger nära tUl hands att en utgångspunkt för denna diskussion är det faktumatt organisationer av folkrörelsekaraktär står bakom många folkhögskolor, ochatt sådana huvudmän naturligt nog önskar att deras skolor skall kunnaprofilera sig i enlighet med rörelsens grundläggande idéer. Alt samhälletstöder sådana skolor och i statsbidragshänseende jämställer dem med övrigafolkhögskolor kan enligt utredningen ses som ett uttryck för att förekomstenav sådana rörelser och till dem knutna skolor betraktas som ett värde församhället självt. Av detta faktum kan man enligt utredningens mening draslutsatsen att folkhögskolor har rätt att profilera sig. Profileringkan avse både ideologi och kunskapsstoff. En landstingsskola torde inte hasamma möjligheter som en rörelseskola till ideologisk profilering men kan ändåskaffa sig en bestämd profil genom att samarbeta med vissa organisationeroch/eller genom att ge sitt utbud av kurser en viss prägel.