prop · G00359 · 1976-12-31 00:00:00 — Några krav på att elektorskandidat t. ex, skall bedrivavissa studier eller fortfarande vara studerande skall därför inte ställas upp. Detär viktigt att elektorsförsamlingen kan sammanträda på tid somhögskolestyrelsen bestämmer. Därav följer att elektorerna måste utses senastvid viss tidpunkt, Stadentkår eller elevkår som inte har utsett sina elektorertill denna tidpunkt förlorar rätten att utse elektorer för den aktuellamandatperioden, Högskolestyrelsenliksom andra organ inom högskolan måste kunna börja sin verksamhet med detsnaraste efter . Det kan inte uteslutas att elektorsförsamlinginte kommer att ha hunnit utses då visst organ skall börja sinverksamhet. Företrädare för de studerande bör dock redan från början hamöjlighet att ingå som ledamöter i olika organ. För att detta skall kunna skekan regeringen eller myndighet som regeringen utser föreskriva att företrädarnaför de studerande för den första mandatperioden skall utses på annat sätt änsom följer av lagen. Företrädarna för de studerande bör i sådana fall utses avberörda studerandesammanslutningar eller efter förslag av dessa. 1976/77: 59 120 som f, n, reglerar skyldigheten att tillhöra obligatoriskastuderandesammanslutningar skall upphävas i vad de avser sammanslutningar förstuderande vid sådana utbildningar som helt anordnas av statligahögskoleenheter från , Eftersom de nya föreskrifterna om deobligatoriska studerandesammanslulningarna tas in i en lag bör upphävandet avde äldre föreskrifterna också ske i lagens form. Som jag har anförtkommer i inte att upphöra vid utgången av ,Föreskrifterna i den provisoriska stadgan för musikhögskolornaom obligatorisk studerandesammanslutning skall därför inte upphävas. 2.5 Sammansättning av vissa organ m. m. Enligt1975 års riksdagsbeslut (prop, 1975:9, UbU 1975:17, rskr 1975: 179) skallhögskolestyrelsen bestå av företrädare för allmänna intressen,högskoleenhetens rektor, förvaltningschefen, om sådan finnes vid enheten,lärare som företräder verksamheten vid enheten, företrädare för de anställdavid enheten samt företrädare för de studrande vid enheten. Fördelningen avplatser i styrelsen skulle övervägas närmare av de regionalaorganisationskommittéerna bl. a. med utgångspunkt i de av antagnariktlinjerna att ungefär två tredjedelar av ledamöterna borde hämtas bland deanställda och bland de studerande inom enheten och en tredjedel av ledamöternaskulle bestå av företrädare för allmänna intressen, Iskriften (DsU 1975:19) Högskolelag och andra författningar för högskolanpresenterade den centrala organisationskommittén för högskolereformen (H 75)bl. a. föreskrifter om sammansättning av högskolestyrelsen. Dessa föreskrifterbyggde på de av antagna i proposition (1975: 9) om reformering av högskoleutbildningenm, m, angivna principerna. Med hänsyn till remissopinionen och till jämförbaraförhållanden i fråga om andra statliga styrelser föreslår H 75 i skrivelse den26 med förslag till högskolelag m. m. att det för var och en av ledamöterna,utom rektor, skall finnas en personlig suppleant. Beträffandeantalet ledamöter i högskolestyrelsen angavs i prop, 1975:9 (s, 515) att iflertalet fall omkring tio ledamöter torde vara tiUräckligt. Endast om mycketstarka skäl förelåg borde antalet ledamöter överstiga 15, H 75 anför nu att enviss ökning av dessa antal måste accepteras med hänsyn till önskemålen omrepresentation för olika intressen och verksamhetsgrenar. Detta är väsentligtför att högskolestyrelsen skall åtnjuta förtroende hos olika berörda grupper.Samtidigt anser H 75 att antalet ledamöter måste hållas så lågt att styrelsenbUr 1976/77: 59 121 arbetsduglig.Det slörre ansvar och de vidgade befogenheter som de nya högskolestyrelsernafår i jämförelse med t, ex, dagens konsistorier skärper kraven på en effektivledning av enheternas verksamhel. H 75föreslår mol denna bakgrund och på grundval av regionkommittéernas förslag tvåmodeller för sammansättning av högskolestyrelserna. Vid de större enheterna,och här avses främst de enheter som kommer all omfatta nuvarande universitet,bör styrelsen omfatta 18 personer, inrymmande sex företrädare för allmännaintressen, tre för de anställda, tre för de studerande samt utöver rektor ochförvaltningschef fyra företrädare för verksamheten vid högskoleenheten. Vidde mindre enheterna bör antalet vara 15, innefattande fem företrädare förallmänna intressen, tre för de anställda och tre för de studerande samt utöver rektor tre företrädare för verksamheten vid högskoleenheten, däriblandförvaltningschefen, om sådan finnes. I1975 års riksdagsbeslut angavs principerna för hur ledamöterna ienhetsslyrelsen skulle utses. I korthet innebär dessa att företrädama förallmänna intressen skall ulses av den eller de kommuner och landstingskommunertill vilka högskoleenheten är förlagd. Företrädarna för lärarna skall utses avde lärare som innehar lärartjänst vid enheten. Företrädama för de anställdaskall ulses av de lokala avdelningarna (molsvarande) av dearbetstagarorganisationer som är företrädda vid högskoleenheten. H 75 har isitl förslag rörande företrädarna för de studerande utgått frånobligatoriekommitténs förslag (SOU 1976: 14) att de studerande skall ulses avett studeranderåd. H 75har diskuterat frågan om och hur en representation för arbetslivet och i vissafall också för riksintressen skall garanteras inom ramen för den av landstingoch kommuner utsedda representationen för allmänna intressen. H 75 anser detvanskligt att binda landsling och kommuner genom direkta föreskrifter men serdet som angelägel att regeringen och bekräftar intentionerna attrepresentationen för aUmänna intressen i styrelserna skall innefatta bl. a.representation för arbetsUvet, I fråga om högskoleenheter med utbildning av utprägladrikskaraktär bör denna karaktär hos utbildningen beaktas vid utseendet avföreträdare för allmänna intressen, Iprop, 1975: 9 fömtsattes atl enhetens rektor normalt skulle vara enhetsstyrelsensordförande. Så skall, enligl H 75:s förslag, vara fallet om inte regeringenföreskriver annat. Vad avser vice ordförande föreslår H 75 att denne skallutses bland ledamötema i styrelsen. H 75föreslår att för var och en av ledamötema utom ordföranden skall finnas enpersonlig suppleant. 1975: 9 skall rektor vid statlig högskoleenhet utses av regeringen efterlokalt förslag. Sådant förslag skall avges antingen av en särskUd församlingeller av högskolestyrelsen. 1976/77: 59 122 H75 föreslår att högskolestyrelsen skall yttra sig även i de fall förslag avgesav en särskUd församling. Vad gäller denna församling innebär kommitténsförslag att den skall bestå av två tredjedelar anställda och en tredjedelstuderande vid högskoleenheten. Av de förstnämnda skall minst hälften vara läraresom innehar tjänster som avses i den av H 75 föreslagna förordningen om lärarevid statliga högskoleenheter och utses av dessa lärare vid enheten. De övrigaledamöter, som skall vara anställda, skall ulses gemensamt av dearbetstagarorganisationer som är företrädda vid enheten. De ledamöter slutligensom skall vara studerande skall enligt förslaget utses av studeranderådel vidhögskoleenheten eller på sätt detta bestämmer. Behörigtill tjänst som rektor skall enligt H 75:s förslag den vara som har sådanavetenskapliga, pedagogiska och andra kvalifikationer som behövs för tjänsten.Härav framgår enligt H 75:s kommentar att för varje rektorstjänst skall hänsyntas till de kvalifikationer som fordras för verksamheten vid just den enhetenoch i just den tjänsten. EnUgt1975 års riksdagsbeslut skall linjenämnd bestå av i princip en tredjedellärare, en tredjedel studerande och en tredjedel företrädare för yrkeslivet.Vad gäller representation för andra anställda än lärare var föredraganden iprop, 1975:9 inte beredd att förorda en sådan representation generellt menansåg att, där förutsättningar finns, en företrädare för teknisk ochadministrativ personal skulle kunna ingå i linjenämnd. Antalet ledamöter borde,enligt vad som anfördes i propositionen, vara omkring tio och högst uppgå tillfemton. Medutgångspunkt riksdagsbeslut föreslår H 75 alt bland ledamöterna ilinjenämnden skall finnas företrädare för de lärare, assistenter ochamanuenser som meddelar undervisning inom nämndens ansvarsområde, företrädareför de studerande som deltar i utbildning inom nämndens ansvarsområde samtföreträdare för yrkeslivet med anknytning till nämndens ansvarsområde. Om detför visst fall är lämpligt bör, enligt H 75:s förslag, även företrädare försådan högskoleutbildning som har anknytning tUl nämndens ansvarsområde men ejingår i detta kunna ingå i nämnden, H 75 :s förslag innebär vidare den förändringenatt det obligatoriskt i linjenämnd skall finnas en företrädare för den tekniskaoch administrativa personalen, I linjenämnd som enligt högskolestyrelsensbeslut skall handlägga uppgifter som annars skulle ankomma påinstitutionsstyrelse eller styrelse för annan arbetsenhet än institution skallflera företrädare för den tekniska och administrativa personalen kunna ingå inämnden. För ledamöterna skall finnas suppleanter. H75:s förslag om en ledamot i linjenämnd, som skall företrädastyrelsen för utbildningen, har behandlats i det föregående. Beträffandeformerna för att utse ledamöter föreslår H 75 att ord- Prop.1976/77: 59 123 föranden i nämnden skall utses av högskolestyrelsen elleri de fall nämnden har inrättats av regionslyrelse av bland deutsedda ledamöterna eller, om särskilda skäl föreligger, utanför nämnden. Desärskilda skäl som kan föranleda att ordföranden ulses utanför kretsen avledamöter avser, enligt H 75, de fall där ordförandeskapet är en naturliguppgift för befintliga innehavare av rektorstjänster m, fl, tjänster förpedagogiska och administrativa ledningsuppgifter. Företrädarna för lärare, assistenter och amanuenser skall,i enlighet med vad som angavs i prop, 1975:9, ulses av berörda grupper självaenligt föreskrifter som högskolestyrelsen resp, meddelar. En avdessa ledamöter vid varje nämnd skall dock kunna utses av den eller dearbetstagarorganisationer vid högskoleenheten som har medlemmar som är lärare,assistenter eller amanuenser och som är verksamma inom linjenämndensansvarsområde. Företrädarna för de studerande skall enligt H 75:s förslagutses av studeranderådet vid högskoleenheten eller på det sätt som studeranderådetbestämmer, I enlighet med vad som angavs i prop, 1975:9 skall,föreslår H 75, företrädarna för yrkeslivet utses av högskolestyrelsen eller vidnämnd som inrättats av regionstyrelse av sedan förslag har inhämtatsfrån berörda myndigheter och organisationer. Företrädarna för teknisk och administraliv personalföreslås utses av den eller de arbetstagarorganisationer som har medlemmar somär teknisk eller administrativ personal som är verksamma inom nämndensansvarsområde. föreslås av H 75 utse vice ordförande inomsig, H 75:s förslag i fråga om institutionsstyrelsen innebär i enlighet med vad som angavs i prop, 1975:9 (s. 522) att denna skall beståav, förutom prefekten som är ordförande, företrädare för de anställda och destuderande vid institutionen. Alla ledamöter i institutionsstyrelsen utomprefekten skall, i enlighet med vad som angavs i prop. 1975:9, utses genom valav berörda grupper vid institutionen. Om det finns fler valkorporationer än enskall ingen få välja mer än ledamöter. För annan arbetsenhet än institution skall enligt H 75:sförslag i fråga om styrelse m. m, i princip gälla samma regler som i fråga ominstitution. Enligt prop, 1975:9 bör nuvarande fakultet/sektion ibetydelsen av församlingen ordinarie lärare i fortsättningen benämnasfakultets/sektionskollegium, I fakultets/sektionskollegium skall ingå, förutomprofes- 1976/77: 59 124 soreroch biträdande professorer, innehavare av fasta universitetslektorat ochmotsvarande tjänster, I propositionen anfördes vidare att arbetsformerna inomfakulteter/sektioner borde effektiveras genom att etl mindre ledningsorganinrättades inom varje fakultet/sektion, Detla organ skulle beslå av företrädareför de inom fakulteten/sektionen verksamma. Vidare framhölls att det inte kundeuteslutas att det i vissa fall var angeläget alt fördela uppgifterna på tvåeller flera nämnder och t, ex, ha elt särskilt organ för frågor omforskarutbildningens innehåll och organisation. Dessa frågor borde emellertidövervägas ytterligare och innefatta frågan om representation för externaintressen i fakultets/sektionsnämnd. H 75har haft i uppdrag att göra dessa fortsatta överväganden, I delta arbete skulleH 75, enligt sina direktiv, inhämta synpunkter från berörda universitets- ochhögskolemyndigheter. Vidare skulle kommittén samråda medforskarutbildningsutredningen (U 1974:06, FUN), som enligt tilläggsdirektiv den18 utreder frågan om utformningen på längre sikl av planerings-och ledningsorganisationen för forskning och forskarutbildning inom högskolan,H 75 påpekar att med den tidsplan efter vilken FUN arbetar det är troligt attförändringar på grundval av FUN:s förslag kommer ätt kunna genomföras den 1juli 1979, Den ordning som H 75 föreslår kan i så fall komma att gälla endasttvå budgetår. Det har, säger H 75, i detta läge varit naturligt att vidutformningen av förslag om fakultets/sektionsorgan tillmäta FUN:s övervägandenstor betydelse. Samrådetmed berörda universitets- och högskolemyndigheter har haft formen av ettremissförfarande. Ett utkast till bestämmelser om bl, a. fakultets/sektionsnämndersom utarbetats efter diskussioner mellan H 75 och FUN tillställdesuniversiteten m, fl, läroanstalter samt personalorganisationerna och SFS försynpunkter. På grundval av dessa remissyttranden reviderade H 75 utkastet tillbestämmelser. Underdet samråd som ägt rum efter remissbehandlingen har i det stora hela enighetuppnåtts mellan H 75 och FUN. Ett undantag redovisas nedan. H 75föreslår att till skillnad från vad som anfördes i prop. 1975:9 förutomprofessorer och biträdande professorer, alla lärare som innehar lärartjänst förvilken krävs lägst doktorsexamen skall ingå i fakultets/sektionskollegiet. H75 föreslår vidare atl fakultets/sektionsnämnd skall bestå av fakultets/sektionskollegietsdekanus, som skall vara ordförande, och dess prodekanus, som skall vara viceordförande, samt nio andra ledamöter. Fem av dessa skall vara ledamöter avfakultets/sektionskollegiet. Av dessa jämte dekanus och prodekanustillsammans sju ledamöter skall minst fyra vara professor eller biträdande professor.Högst två skall kunna vara docenter eller forskarassistenter. 1976/77: 59 125 sitetslektor.Av de övriga fyra ledamöterna skall två vara företrädare för de anställda sommedverkar i forsknings- och forskarutbildnings-verksamheten inomfakulteten/sektionen och två vara företrädare för de studerande som deltar iforskarutbildningen inom fakulteten/sektionen. Vidare föreslår H 75 atthögskolestyrelsen skall kunna beslula all en av de fem företrädarna förfakultets/sektionskollegiet skall kunna bytas ut mot en företrädare förverksamhet utanför högskolan. På samma sätt skall högskolestyrelsen kunnabesluta att byta ut en av de ledamöter som företräder de anställda mot enföreträdare för de anställda i verksamhel utanför högskolan. Ett sådant utbyteskall kunna göras efter förslag eller hörande av fakultets/sektionskollegietrespektive den eller de arbetstagarorganisationer som är berörda. För varjeledamot skall finnas en personlig suppleant. Beträffande formerna för att utseledamöterna i fakultets/sektionsnämnd föreslår H 75 att de fem ledamölerna avfakultets/sektionskollegiet skall utses av kollegiet. Företrädarna för deanställda skall utses av de arbetstagarorganisationer som har medlemmarverksamma inom fakultets/sektionsnämndens ansvarsområde och företrädarna för destuderande av studeranderådet vid högskoleenheten eller på det sätt somstuderanderådet bestämmer. Beträffande de ledamöter som kan ulses att företrädaverksamhet utanför högskolan skall högskolestyrelsen besluta efter förslag avfakultets/sektionskollegiet respektive de berörda arbetstagarorganisationerna, H 75och FUN har redovisat olika uppfattningar beträffande de ledamöter som kanutses att företräda verksamhet utanför högskolan, H 75 har härvid inte ansettdet nödvändigt att närmare precisera denna representation. FUN däremot menaratt en förutsättning för en sådan representation är, att de som utses själva ärverksamma inom forskningsarbete och utvecklingsarbete med anknytning tillforskningen inom resp. fakultet/sektion. Enligt1975 års riksdagsbeslut skall i ingå företrädare för allmännaintressen samt för verksamheten, de anställda och de studerande inom högskolani regionen. Företrädarna för allmänna intressen skall utgöra omkring tvåtredjedelar av ledamöter. Vadbeträffar antalet ledamöter, vilkel H 75 närmare skulle överväga, föreslårkommittén, att antalet ledamöter som hämtas inom högskolan skall vara sju,nämligen två företrädare för verksamheten, tre företrädare för de anställda en för varje berörd arbetstagarorganisation och två företrädare för destuderande. Detta förslag stöds av samtiiga regionkommittéer. Med dennautgångspunkt föreslår H 75 att antalet ledamöter som företräder allmännaintressen skall vara 1114, Frågan om det exakta antalet bör lösas i anslutningtill frågan om hur 1976/77: 59 126 berördaledamöter skall utses. Oavsett formerna för utseendet bör, enligt H 75:suppfattning, representation för bl, a, arbetslivet rymmas inom ramen förrepresentation för allmänna intressen, H 75framhåller att frågan om hur företrädare för allmänna intressen iregionstyrelsen skall utses lämnades öppen riksdagsbeslut i awaktanpå regeringens och behandling av länsberedningens förslag. H 75 hardärför inte ansett sig böra lägga fram något förslag i denna fråga. H 75föreslår endast att ordföranden skall utses av regeringen. Att företrädama förde anställda och de studerande i realiteten skall utses av berördaorganisationer anser H 75 givet. Frågan hur dessa ledamöter formeUt skallutses har emellertid enligt H 75:s uppfattning visst samband med frågan hurrepresentanterna för allmänna intressen utses. H 75 har därför valt att ocksåhålla frågan om formen for att utse företrädare för anställda och förstuderande öppen. Förvar och en av ledamöterna utom ordföranden skall enligt H 75:s förslag finnasen personlig suppleant. skall inom sig utse vice ordförande. Statskontorettillstyrker H 75:s principiella synpunkter angående hög-skolestyrelsema. Närdet gäller representation i regionstyrelser, högskolestyrelser samtlinjenämnder förutsätter i (LO) att H 75:s förslag,vilket utgår års riksdagsbeslut, ej kommer att ändras. () grundinställning rörande högskolestyrelserna är altde bör innehålla en majoritet av företrädare för aUmänna intressen som utses avregeringen. Det är angeläget att arbetslivsrepresentationen åstadkoms genom altberörda styrelser inhämtar förslag från de fackliga organisationerna. Genomatt representationen utgörs av företrädare för en demokratiskt uppbyggd organisationmed bred förankring i människors behov, skapas förutsättningar för ettinformationsflöde från arbetslivet som inte är beroende av enskilda individer.Även () anser att det är synnerligenväsentUgt att slå fast att i allmänrepresentationen skall ingå representanterför arbetslivet. Det är SAF:s uppfattning att arbetsUvet kan bidra tiU vidgadereferensramar och en mer verklighets-anknuten inriktning av högskolestyrelsemasarbete. Sverigesförenade studentkårer (SFS) anför i samma fråga bl. a.: "tanken attpolitiker, företrädare för näringslivet, fackföreningar och andra externaintressen skall ha en direkt beslutande funktion vid utformningen avutbildningen eller högskolans verksamhet och användning av tilldeladeresurser, strider mot högskolans traditionella uppgif- 1976/77: 59 127 teroch funktion i samhällel. Den högre utbUdningen och forskningen måste stå frioch obunden och sträva efter en positiv samhällsutveckling och inte låta sigpåverkas av kortsiktiga regionala eller lokala intressen. Om den högreutbildningen och forskningen skall kunna fullgöra dessa uppgifter måste de fåbehålla sin självständighet". Beträffandesammansättningen av högskolestyrelserna råder delade meningar. Organisationskommitténför högskoleregion (H 75-S) förordar mycket bestämt att den störremodellen med 18 ledamöter i styrelsen tillämpas i fråga om såväl universiteteti som och tekniska högskolan i vid tekniska högskolan i (KTH) instämmer i förslag frånH 75-S till styrelsesammansättning och protesterar mot H 75:s principiella synsättpå högskolestyrelsens sammansättning, innebärande en likriktning utan hänsyntill lokala önskemål och förhållanden. Konsistoriet vid InstUutet(Kl) anser att den starkt differentierade forsknings-ochutbildningsverksamheten gör det nödvändigt att minst fyra ledamöter istyrelsen, förutom rektor och förvaltningschef, kan hämtas från olikaverksamhetsfält inom institutet. Konsistoriet vid i föreslåratt fem lärare som företräder verksamheten vid enheten skall förutom rektor ingå som ledamöter i styrelsen. Därmed uppnår man att varje sektor förgrundutbildningen kan bli representerad i styrelsen, vilket inte kan ansesvara ett orimligt krav. I gengäld bör inte förvaltningschefen vara ledamot avstyrelsen. för högskoleregion har ingen erinranmot H 75:s förslag under förutsättning att högskolan i anses tillhöragruppen av universitet/högskolor, vilkas styrelser bör bestå av 18 ledamöter.Konsistoriet vid i vidhåller sin uppfattning att högskolestyrelsen,som vid även fortsättningsvis bör benämnas konsistorium, börbestå av 21 ledamöter och kan inte instämma i H 75:s krav på likformighet överhela landet vad gäller just högskolestyrelserna. Gymnastik-och i påpekar att varje utbildningsenhet bör vararepresenterad, vilket inte kan bli fallet då örebrohögskolan har fyrautbUdningslinjer, som enligt förslaget får tre företrädare. Reservanterna vidförskoleseminariet i (majoriteten förkastar hela utredningsförslaget)kräver, liksom den lokala organisationskommittén, 17 ledamöter ihögskolestyrelsen. Organisationskommitténför högskoleregion tillstyrker H 75:s modeller för sammansättningenav högskolestyrelserna, dock med undantag för förvaltningschefens ledamolskap. Styrelsenför i instämmer i den reservation som avgivils av WilhelmForsberg m. fl. angående förvaltningschefens ställning i styrelsen. Om denneej blir medlem av styrelsen för högskolan 1976/77: 59 128 iLund/kan antalet representanter för allmänna intressen ökas till åtta,varav lämpligen fyra utses av och två av vardera och Lundskommuner. LO,TCO, SFS, organisationskommittén för högre teknisk utbildning och forskning iövre (NoTH), , flera lärarhögskolor ochandra remissinstanser avstyrker förslaget att förvaltningschefen skall varaledamot i högskolestyrelsen. Gävleborgsläns landsting uttalar att beträffande sammansättningen av högskolestyrelsernafinns det inga skäl att gå ifrån riksdagsbeslutet och ge föreskrifter förkommuner och landsting om vilka representanter dessa bör utse. Detta bör lösaslokalt med hänsyn till de lokala behoven och förutsättningama. Skaraborgsläns landsting och kommun framhåller att utbyggnadsort inom region,vilken ort i avvaktan på utbyggnad skall försörjas av annan/andra enheter iregionen, bör få utse särskilda företrädare för sina intressen ihögskolestyrelsen för berörda enhet/er. Journalisthögskolani betonar det angelägna i att de mindre högskolorna garanterasrepresentation i högskolestyrelsen, i varje fall under ett övergångsskede. Föreskriftenom personliga suppleanter i högskolestyrelsen hälsas med tillfredsställelse avbl, a, i . Attrektor skall vara högskolestyrelsens ordförande har väckt kritik frånlänskommittén för eftergymnasial utbildning i . Ordföranden ihögskolestyrelsen bör utses av denna bland de ledamöter som ingår, anserlärarrådet vid i och i . Fleraremissinstanser, bl, a. Centralorganisationen /SR, konsistoriet vidChalmers tekniska högskola och organisationskommittéerna i ochLinköpings högskoleregioner önskar att prorektor skall finnas även i den nyahögskoleorganisationen och utses på samma sätt som rektor.