prop · G003128 · 1976-12-31 00:00:00 — När det gäller vårdnadsavgörande m.m. (se 6 §) ärdet med hänsyn till den i viss utsträckning materiella prövning som ankommer påverkställighetsmyndigheten inte möjligt att utfärda bevis om verkslällbarhet.1 stället skall enligt punkt 3 sökanden förete bevis om atl exekutionstiteln"kan ulgöra grund för verkställighet i den stal där den har upprättats".Härutöver krävs styrkt avskrift av exekutionstiteln. Behövliga föreskrifter om utfärdande avverkställighetsbevis för verkställighet av svensk exekutionstitel i övriganordiska länder torde kunna meddelas av regeringen. Som har nämnts förut är deti förhållande till nödvändigt att bevis om svensk exekutionstitelsverkstäUbarhet alltid medföljer ansökan om verkstäUighet där. Enligt tredje stycket skall handling som äravfattad på annat språk än danska, norska eller svenska vara åtföljd av styrktöversättning till något av dess språk, i den mån inte kronofogdemyndigheteneller länsrätten medger undantag. Bestämmelsen ansluter nära till gällandeföreskrifter. En saklig nyhet är som har berörts i den allmänna motiveringen(avsnitt 8.6) att undantag kan medges från översättningskravet. Befogenheten äravsedd att komma till användning bara när det är uppenbart att översättning avviss eller vissa handlingar inte behövs för kronofogdemyndighetens prövning avansökningen eller för verkställigheten (jfr SOU 1968:40 s. 135). 10§ Denna paragraf överensstämmer i huvudsak med 8 § lag och 9 §promemorieförslaget. I paragrafens första stycke har införts enmotsvarighet till nuvarande 8 § lag. Enligt den nya bestämmelsenfattas beslut över ansökan om verkställighet utan motpartens hörande, om intekronofogdemyndigheten bestämmer annat. Huvudregeln är sålunda fortfarande attmotpartens 1976/77:128 65 hörandeinte är obligatoriskt. Med tillkomsten av de nya exekutionstitiarna finskbetalningsorder och föreläggande av norsk åklagarmyndighet har det emellertidansetts sannolikt att kommunikation kan komma att bli något vanligare än enligtgällande ordning. När det gäller verkstäUighet av danskt udenretiigtforiig har särskilda rättssäkerhetsgarantier ansetts nödvändiga. 1 andrastycket har sålunda föreskrivits att ansökan om verkstäUighet av sådanförlikning inte får bifallas utan att tillfälle har beretts motparten att yttrasig. Inkommer han med bestridande som inte är uppenbart ogrundat skallansökningen avslås. I överensstämmelsemed vad som gäller enligt dansk rätt har kronofogde myndigheten getts befogenhet att jämka beloppet av kostnadsersättning som gäldenären har åtagit sig i förlikningen. Något principiellt hinder mot att tillägga kronofogdemyndighet denna befogenhet anser jag inte finnas. Det kan emellertid visa sig behövligt med vissa tiUämpningsföreskrifter i denna del. Sådana kan utfärdas av regeringen eller myndighet som rege ringen bestämmer. II §Paragrafen motsvarar 9 § lag resp. 10 § promemorieförslaget. 1 denna paragraf regleras frågan hur verkstäUighet av nordisk exeku tionstitel skall äga rum. Enligt huvudregeln verkställs nordiska exeku tionstitlar i samma ordning som är föreskriven för svensk lagakraftägande dom. Icke lagakraftvunnen dom som avser betalningsskyldighet verkställs med iakttagande av 39 och 40 §§ UL. Vidare anges i paragrafen att even tuella föreskrifter i domen om tvångsmedel inte skall vinna tiUämpning. Fråganom verkstäUighet av vårdnadsavgörande regleras särskilt i 12 §. 1 andra stycket ges en bestämmelse som saknarmotsvarighet i gäUande ordning. Här utsägs att om verkställighet till följdav kommunikationskravet i 10 § inte kan ske kronofogdemyndigheterkan vidta åtgärd som avses i 60 a § UL, dvs åtgärd för alt säkerställautmätning. Beträffande bakgrunden tiU bestämmelsen kan nämnas följande. Som har berörts under 10 § är huvudregeln attansökan om verkställighet skall prövas utan att motparten hörs. När saken ärtveksam och anledning förekommer att större klarhet vinns genom kommunikation,bör emellertid sådan äga rum. Om detta sker ökar dock risken för att gäldenärengör sin egendom oåtkomlig för verkställighet. För att hindra detta kanborgenären i och för sig utverka kvarstad. Denna procedur synes emellertidonödigt omständlig. Bl.a. måste borgenären i regel ställa säkerhet. Vid begäranom verkställighet av inhemsk exekutionstitel ger föreskriften i 60 a § ULutmätningsmannen möjlighet i vissa fall att säkerstäUa utmätning genom att tavård om egendomen eller meddela förbud som avses i 74 §, 75 § 2 mom. eller 91 a§ UL. Samma möjlighet bör stå kronofogdemyndigheten till buds när ansökan omverkställighet av dom från annat nordiskt land görs hos myndigheten. 1tydlighetens intresse bör i den nu föreslagna lagen uttryckligen nämnas attdenna befogenhet tillkommer kronofogdemyndig- 5Riksdagen 1976/77. 1 saml Nr 128 1976/77:128 66 hetenockså i sådant fall. Det bör dock anmärkas att befogenheten bara får utnyttjasnär exekutionstiteln uppfyller de formella krav på giltighet som ställs upp idenna lag. Promemorieförslaget innehåller i nu berörthänseende en regel om rätl för överexekutor alt förordna om åtgärd som avses i15 kap. 1-3 §§ RB. Eftersom prövningen av ansökan om verkställighet av nordiskexekutionstitel har förlagts till kronofogdemyndigheten, fär det förslagetinte längre någon aktualitet. 12 §I paragrafen, som motsvarar 4 § 1967 avgivna svenska förslaget till lag om verkställighet av nordiskt beslut rörande vårdnad om barn m.m. (se bilaga 2), regleras sättet för prövning och verkställighet av vårdnadsavgörande. I båda hänseenden tillämpas den ordning som är föreskriven 121 kap. och tillämpningsföreskrifterna till detta kapitel (jfr avsnitt 3). Någon uttrycklig bestämmelse om att eventuellföreskrift om tvångsmedel i den utiändska exekutionstiteln är ogiltig vidverkställighet här i riket torde inte behövas. 13 § Paragrafen stämmer överens med 11 § promemorieförslaget. Som redan har berörts i anslutning tiU 8 § 4innehåller denna paragraf en bestämmelse om att rättegång i annat nordiskt landunder vissa betingelser har litispendensverkan här i landet. Om talan väcks vidsvensk domstol angående sak varom redan är rättegång i , , Islandeller och om den utiändska rättegången kan leda till dom som enligt lagengäller här i riket, skall sålunda talan avvisas eller förklaras vilande iavvaktan på lagakraftvunnen dom i den utiändska rättegången. 1 flertalet gällande internationellaöverenkommelser om erkännande och verkställighet av domar regleras i allmänhetinte frågor om direkt behörighet, dvs. frågor om skyldighet för domstol att taupp eller avvisa en väckt talan. I ett hänseende nämligen i fråga omlitispendens har emellertid bestämmelser om direkt behörighet i regel inteansetts kunna undvaras. Särskilda bestämmelser om litispendensverkan avutiändsk rättegång finns sålunda (art. 20) ochflertalet bilaterala överenkommelser i ämnet, bl.a. svensk-schweiziskakonvention (art. 7). nordiska konvention finns visseriigen ingenuttrycklig bestämmelse om litispendens men i motiven antogs att en process inågon av konventionsslaterna skulle ha litispendensverkan i de övriga, om dom iprocessen skulle tillerkännas rättskraft enligt konventionen (jfr SOU 1931:9 s.29). Vid de nordiska överläggningarna har enighet rått om att uttryckligabestämmelser om skyldighet för domstolarna att beakta rättegång i annatnordiskt land är önskvärda. Syftet med bestämmelserna är, som harnämnts, bl.a. att motverka att talan angående samma sak mellan samma parterförs i flera länder och att förhindra att det i de olika ländernaavkunnas inbördes motstridiga domar som bortsett från den inbördes 1976/77:128 67 konflikten uppfyller förutsättningarna för giltighet. För att den föreslagna bestämmelsen skall blitillämplig fordras att den talan som väcks vid den svenska domstolen avsersamma sak som är föremål för process i någon av de övriga staterna och attparterna är desamma. Sist nämnda förutsättning har ansetts kunna underförstås(jfr 17 kap. 11 § RB). Vidare fordras att den utiändska rättegången kan ledatill dom som enligt lagen gäller här i riket. När litispendens föreligger bör domstolarna i regelavvisa talan. Möjligheten till vilandeförklaring är avsedd för fall där maninte helt kan bortse från risken att den utländska domen inte kommer att gällaenligt lagen och där käranden kan drabbas av rättsförlust om hans talan avvisas(jfr SOU l%8:40s. Enighet har rått om att litispendens skaU beaktasex officio. Någon utttycklig bestämmelse därom torde inte behövas (jfr 34 kap.1 § andra stycket RB). 14§ Paragrafen stämmer överens med 12 § promemorieförslaget. Som har nämnts är utgångspunkten ilagförslaget att utländsk dom inte får verkstäUas förrän den har vunnit lagakraft (jfr dock 4 §). Detta förutsätter att vinnande part har möjlighet attdessförinnan få sitt anspråk säkerställt genom kvarstad eller annansäkerhetsåtgärd. Viss tvekan kan i och för sig råda beträffande frågan om sådanmöjlighet f.n. föreligger enligt svensk rätt (jfr SOU 1968:40 s. 113 och SOU1973:22 s. 481). Det har emellertid inte ansetts nödvändigt att i förevarandesammanhang föreslå en särskild bestämmelse för att klargöra att säkerhetsåtgärdkan beviljas utan hinder av utländsk rättegång. I denna paragraf, som saknarmotsvarighet lag, ges däremot en särskUd bestämmelse omfortbeståndet av beslut om kvarstad eller annan säkerhetsåtgärd. Enligt 188 § ulsökningslagen skall den som harvunnit kvarstad, sking-rings- eller reseförbud eller handräckning enligt 187 a§, om talan inte redan har väckts, inom en månad eller, när reseförbud harutverkats, efter det förordnandet gavs hos domstol anhängiggörasin talan genom ansökan om stämning, lagsökning eller betalningsföreläggande.Om han underlåter detta eller om anhängiggjord talan avvisas, återkallas ellerförfaller, skall åtgärden gå åter. Bestämmelsen torde avse endast talan vidsvensk domstol. Mot denna bakgrund föreslås en bestämmelse som innebär att medtalans väckande vid svensk domstol skall i fråga om giltigheten av beslutadhandräckning jämställas talans väckande vid domstol i annat nordiskt land, omdomen i den utländska rättegången kan bli gällande här i landet enligtförevarande lag. Bestämmelsen har ansetts nödvändig särskilt medhänsyn till litispendensregeln i 13 §, enligt vilken utländsk rättegång ivissa fall hindrar att talan väcks vid svensk domstol. Den har emellertidansetts motiverad även i fall när talan ännu inte har väckts vid utländskdomstol. 1976/77:128 68 Beträffandelagens ikraftträdande m.m. hänvisas lill avsnitt 8.8. 10.2Förslaget till lag om ändring i lagsökningslagen (1946:808) Som har nämnts i det föregående har vid de nordiskaöverläggningarna enighet rått om att den nya regleringen bör omfattabetalningsorder enligt finsk lag och slutbevis i mål om betalningsföreläggande.1 fråga om båda dessa exekutionstitiar råder f.n. i viss utsträckning oklarhetom vad som gäller beträffande laga kraft. För den svenska rättens del ges bestämmelser omåtervinning i mål om betalningsföreläggande i 35 § lagsökningslagen. Av förstastycket framgår att ansökan om återvinning i sådant mål skall göras inom en månadfrån det utmätning ägde rum eller utan föregående utmätning betalning skeddemed förbehåU om rätt för gäldenären att söka återvinning. Enligt andra stycketäger i övrigt vad som i RB är föreskrivet om återvinning i tvistemålmotsvarande tillämpning. Slutbevis skall därvid anses som tredskodom. Enligt de återgivna bestämmelserna är sålundaklart, att ett slutbevis inte kan ha vunnit laga kraft, om inte någonverkställighet har företagits. Härvid bortses från faU där friviUig betalninghar skett. Har utmätningsförrättning företagits, vid vilken ihgen utmätningsbartillgång har påträffats, skall enligt praxis (NJA 1968 s. 121)återvinningsfristen inte anses ha börjat löpa. I promemorian förordas att 35 § lagsökningslagenändras så att återvinningstiden beräknas med utgångspunkt från tidpunkten fördelgivning av slutbeviset. Därigenom vinns en naturiig anknytning till reglernaom tredskodom. Vidare förordas en särskild föreskrift i 25 § lagsökningslagenav innebörd att slutbevis skall innehålla en erinran om gäldenärens rätt attsöka återvinning (jfr lagberedningens motsvarande förslag i SOU 1963:28). Detbör tilläggas att promemorieförslaget bygger på att laga kraft krävs för attverkställighet av svenskt lagsökningsutslag skall få ske i annat nordiskt land. Den i promemorian föreslagna ordningen att räknaåtervinningsfristen från delgivningen av slutbeviset är i och för sig möjligockså med den lösning beträffande internordisk verkställighet av ickelagakraftvunna avgöranden som har förordats i det föregående (se avsnitt 8.3).Med hänsyn till att den svenska summariska betalningsprocessen f.n. är föremålför översyn anser jag en sådan lösning inte böra genomföras . Vid denpågående översynen övervägs bl.a. frågan om att sammanföra lagsökning ochbetalningsföreläggande till ett nytt institut. Därför föreslår jag att man iavvaktan på resultatet av översynen i stället väljer en lösning som näraansluter till nuvarande ordning beträffande betalningsföreläggande. Eftersomden nya nordiska regleringen i viss utsträckning medger verkställighet avslutbevis 1976/77:128 69 redaninnan återvinningsfristen har löpt ut, finns det inte heller så stort behov aven nyordning på området. Enligt min mening bör återvinningsfristen beräknasenligt samma regler som gäller vid verkställighet inom riket. Med svenskutmätning bör således jämställas motsvarande verkställighetsåtgärd i annatnordiskt land (i udlaeg, i utmätning och i utlegg). Ensådan lösning innebär atl återvinningsfristen på motsvarande sätt som vidintern verkstäUighet i börjar löpa när"utmätningsförrättning" har företagits och därvid har påträffatstillgång till betalning av fordringen. Dessaförslag synes inte påkaUa särskUda kommentarer. Jaghemställer att lagrådets ytttande inhämtas över förslagen till 1. lag om erkännande och verkställighet avnordiska domar på privat rättens område, 2. lag om ändring i lagen (1934:69) om erkännande och verkställighet avvissa, i anledning av konkurs meddelade utiändska domar, 3. lag om ändring i lagen (1935:45) om kvarlåtenskap efter den som hadehemvist i , , eller , 4. lag om ändring i lagsökningslagen (1946:808), 5. lag om ändring i lagen (1974:752) om nordisk vittnesplikt m.m. Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. 1976/77:128 70 Bilaga1 Förslagen i promemorian 1Förslag till lag om erkännande och verkställighet av nordiska domar påprivaträttens område Härigenomförordnas som följer. 1 §Lagakraftvunnen dom, som meddelats i , , eller i tvistemål eller brottmål och som avser fråga av privaträttslig beskaffenhet, gäller även i , om ej annat följer av vad som sägs nedan. Med dom förstås i denna lag domstols beslut, sominnebär slutiigt avgörande av saken. 2 § Med dom jämställes i denna lag 1. utslag varigenom överexekutor i efterlagsökning ålagt någon betalningsskyldighet och betalningsorder enligt finsk lag, 2. föreläggande av ersättningsskyldighet, vilketutfärdats av norsk åklagarmyndighet och godkänts av den som avses med föreläggandet, 3. beslut om ersättning för rättegångskostnad i tvistemål, om dom i måletenligt lagen gäller här i riket, och i brottmål, om kostnaden skall utgå lillenskild part samt 4. beslut om ersättning tiU vittne eller sakkunnig i tvistemål ellerbrottmål. 3 § Finskt lagsökningsutslag mot vilket besvär ej anförts anses havunnit laga kraft även om tiden för stämning om återvinning ej gått ut. 4 § Denna lag gäller i tillämpliga delar även i fråga omverkställighet av 1. förlikning som i fråga av privaträttsligbeskaffenhet ingåtts inför domstol eller annan myndighet och som fårverkställas i den stat där den ingicks och 2. förlikning som avses i § 478 stk 1 nr 2, 2. lovenom rettens pleje 1976/77:128 71 (udenretiigtforiig), om den träffats i och gäldenären därvid hade hemvist där. 5§ Om annat ej följer av särskilda föreskrifter skall lagen icke tillämpasbeträffande 1. dom i mål angående boskillnad, hemskillnad,äktenskapsskillnad, återgång av äktenskap, adoptivförhållandes stiftande eller hävande, omyndighetsförklaring eller sådan förklarings hävande, eller dom som, i samband med hemskillnad, äktenskapsskillnad eller äktenskaps återgång, givits om bodelning mellan makarna, skadestånd eller vårdnaden om barnen eller senare i särskilt mål, givits i fråga som sist är sagd, 2. domeller förlikning angående familjerättslig underhållsplikt, 3. dom eller förlikning, som gäller börd, rätt pågrund av arv eller testamente, boutredning eller skifte efter död man elleransvarighet för den dödes gäld, gäldenärs försättande i konkurs, inledande avoffentlig ackordsförhandling utan konkurs, andra på konkursdomares ellerkonkursdomstols prövning beroende frågor eller rättshandlings eller annanåtgärds ogiltighet på grund av inträffad konkurs, eller 4. dom som meddelats av särskUd domstol förhandläggning av mål rörande kollektivavtal. 1 fråga om verkställighet skall lagen dock tiUämpasbeträffande dom som avses i första stycket 1, om domen skall gälla här i riketenligt vad som särskilt föreskrives. 6§ Dom gäller ej i 1. om domstolen i mål om betalningsskyldighetvarit behörig endasl på grund av att svaranden hade egendom i den stat där domen meddelades, om ej målet avsett fordran, som angår egendomen eller för vUken egendomen ställts som säkerhet, eller svaranden utan förbehåU ingått i svaromål i saken, 2. om domstolen varit behörig endast på grund av attsvaranden vid stämningens delgivning tillfäUigt uppehöll sig i den stat därdomen meddelats, om ej svaranden utan förbehåU ingått i svaromål i saken, 3. om den meddelats mot svarande som ej ingått isvaromål vare sig i första instans eller i högre rätt och föreläggande attsvara i saken ej delgivits honom på annat sätt än genom kungörelse, 4. om talan angående samma sak väckts först här iriket eller i annat nordiskt land och kan leda till dom som enligt denna lagskall gälla här i riket, 5. om den myndighet, hos vUken erkännande ellerverkställighet begäres, med hänsyn till sakens beskaffenhet finner uteslutandebehörighet att pröva saken böra tiUkomma domstol i annan stat än den vari domenmeddelats eller 1976/77:128 72 6. om erkännande eller verkställighet av domen äruppenbart oförenlig med grunderna för rättsordningen här i riket. 7 § Dom, som gäUer här i riket enligt denna lag och som får verkställasi den stat där den meddelats, skall på begäran verkställas här. 8 § Ansökan om verkställighet göres hos överexekutor. Vid ansökningen skall fogas av vederbörandemyndighet styrkt avskrift av domen samt bevis att den äger laga kraft. Sökes verkställighet av förlikning, skaU vidansökningen fogas styrkt avskrift av förlikningen och bevis att förlikningenfår verkställas i den stat där den ingåtts. Handling, som är avfattad pä annat språk än danska,norska eller svenska, skaU vara åtföljd av styrkt översättning till något avdessa språk, i den mån överexekutor ej medger undantag. 9 §Beslut över ansökan om verkställighet meddelas utan motpartens hörande, om inte överexekutor bestämmer annat. Ansökan om verkstäUighet av förlikning, som avses i4 § 2, får ej bifallas utan att motparten beretts tillfälle att yttra sig.Inkommer han med bestridande som ej är uppenbart ogrundat, skall ansökningenavslås. InnehåUer förlikningen bestämmelse om skyldighet att ersätta kostnad,får kostnadens belopp nedsättas. Kan ansökan om verkstäUighet av dom, som vunnitlaga kraft, eller förlikning icke bifallas, kan på yrkande av sökandenomedelbart förordnas om åtgärd, som avses i 15 kap. 1-3 §§ , omåtgärden är nödvändig för att säkerställa sökandens rätt. 10 §VerkstäUighet av dom som avses i denna lag sker enligt vad som är föreskrivet om svensk domstols dom vilken äger laga kraft. Innehåller domen föreskrift om tvångsmedel, skall föreskriften ej vinna tillämpning. 11§ Väckes vid svensk domstol talan angående sak, varom redan är rättegång viddomstol i , , eller och kanden utländska rättegångenleda till dom som enligt denna lag gäller här i riket, skall talan avvisaseller förklaras vilande i avvaktan på lagakraftvunnen dom i den utiändskarättegången. 1976/77:128 73 12§ Har handräckning beviljats enligt 8 kap. ulsökningslagen, skall med avseendepå giltigheten av sådant beslut vid lillämpning av 188 § ulsökningslagen medtalans anhängiggörande vid svensk domstol jämställas talans väckande vid dansk,finsk, isländsk eller norsk domstol, om domen i den utiändska rättegängen kanbli gällande här i riket enligt denna lag. Denna lag träder i kraft den dag Konungen bestämmermen äger ej tillämpning på dom som meddelats eller förlikning som ingåtts förenämnda dag. Genom denna lag upphävs lagen (nr 540) om erkännande och verkställighet av dom, som meddelats i ,, eller . Äldre lag äger dock fortfarande tiUämpning pä domsom meddelats eller förlikning som ingåtts före den nya lagens ikraftträdande. Lagom ändring i lagen (1946:808) om lagsökning och betalnings-föreläggande Härigenom förordnas, att 25 och 35 §§ lagen(1946:808) om lagsökning och betalningsföreläggande skall erhåUa nedan angivnalydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 25 § Hava enligt----------------------------- därefter jämkat. Beviset skaU innehålla erinran om gäldenärens rättatt söka återvinning enligt 34 §. Om delgivning av beviset gäller vad irättegångsbalken är stadgat om delgivning av tredskodom. Hargäldenären ---------------------- som bestridande. Uteblivabåda---------------------- ansökningen förfallen. 35 § Ansökan om återvinning skall Ansökan om återvinning skall göras skriftligen, i lagsökningsmål göras skriftligen, ilagsökningsmål inom en månad från den dag då inom en månad från den dag då utslaget delgavs gäldenären och i utslaget delgavs gäldenären och i mål om betalningsföreläggande in- mål om betalningsföreläggande in om från det utmätning om från den dag, då ägde rum eller utan föregången ut- bevis som avses i 25 § delgavs gäl mätning betalning skedde med för- denären. Lika med delgivning av behåU om rätt för gäldenären att bevis som sagts skaU anses att söka återvinning. gäldenären fått del av sådant bevis över verkställd utmätning som avses i 84 § utsökningslagen. Omåtervinningstalan------------------- som tredskodom. Skallmål ---------------------------------- är stadgat. Dennalag träder i kraft den dag Konungen bestämmer. Lagom ändring i lagen (1934:69) om erkännande och verkställighet av vissa, ianledning av konkurs meddelade utländska domar Härigenomförordnas, att lagen (1934:69) om erkännande och verkstäUighet av vissa, ianledning av konkurs meddelade utländska domar skall ha nedan angivna lydelse. Hardomstol i , , eller meddelat dom röranderättshandlings ogiltighet eller återgång på grund av konkurs, som inträffat inågon av nämnda stater eller här i riket, eller har i någon av staterna förlikningi sådan fråga ingåtts inför eller domstol, skola iavseende å erkännande och verkställighet av domen eller förlikningen ländatill efterrättelse föreskrifterna i lagen om erkännandeoch verkstäUighet av dom, som meddelats i , , ellerNorge. Hardomstol i , , eller meddelat dom röranderättshandlings ogiltighet eller återgång på grund av konkurs, som inträffat inågon av nämnda stater eller här i riket, eller har i någon av staterna förlikningi sådan fråga ingåtts inför eller domstol, skola iavseende å erkännande och verkställighet av domen eller förlikningen ländatill efterrättelse föreskrifterna i lagen (1970:00) om erkännande och verkställighetav nordiska domar på privaträttens område. Vadsålunda ------------------------------ av staterna. Dennalag träder i kraft den dag Konungen bestämmer. Lagom ändring i lagen (1935:45) om kvariåtenskap efter den som hadesitt hemvist i , , eller Härigenom förordnas, att 10 § lagen (1935:45) omkvarlåtenskap efter den som hade sitt hemvist i , , ellerNorge skall ha nedan angivna lydelse.