prop · G003108 · 1976-12-31 00:00:00 — Alt så sker bedöms hasärskild betydelse i förebyggande syfte. På motsvarande sätt är polisen oftaväl informerad om vilka försäljningsställen som medför ölägenheter av skildaslag. Om den sociala centralnämnden eller polisen själva inte lyckas avhjälpaeventuella missförhållanden bör saken enligl beredningsgruppen rapporteraslill . Jaganser i likhet med beredningsgruppen alt även i fortsättningenbör ha huvudansvaret för frågor rörande försäljningen av alkoholdrycker. Somberedningsgruppen framhåller är det dock av vikt alt polismyndigheten ochkommunala myndigheter medverkar då det gäller au övervaka efterievnaden avlagens bestämmelser och tar initiativ för au avhjälpa missförhållanden dåsådana uppstår. Beredningsgruppendelar APU:s uppfattning att det bör åligga en speciell länsstyrelseljänslemanau bereda och föredra ansökningsärenden samt fatta vissa beslut. Tjänstemannenskall vidare fullgöra lillsynsupp-gifter på fältet. För attklara detta måste han ha kännedom om nykier-hetsförhållandena i länet och omdär belägna detalj- och partihandelssiällen Prop.1976/77:108 39 föralkoholdrycker saml restauranger, hotell, pensionat, allmänna samlingslokaler,festvåningar och därmed jämföriiga lokaler, oavsett om serveringstillståndföreligger eller ej. Tjänstemannenskall vara expert på ärenden om försäljning av drycker.Tyngdpunkten i hans arbete bör ligga på rådgivande och förebyggandeverksamhet. Genom rådgivande verksamhet och en smidig handläggning av ärendenabör del kunna undvikas all administrativa tvångsmedel kommer lill annat änbegränsad användning. Tjänstemannenskall verka för att serveringen av och detaljhandeln med alkoholdrycker inomlänet bedrivs i enlighet med gällande bestämmelser och föreskrifter samt aunykterhet, trevnad och ordning upprätthålls pä försäljningsställena. Han bör iförsta hand lita till individuell information till rättighetshavare,försäljningsföreståndare samt restaurang- och butikspersonal. Närmissförhållanden ådagaläggs bör han söka åstadkomma rättelse i första hand påfrivillig väg genom överiäggningar med lillsiåndsin-nehavaren. För att dessauppgifter skall kunna fullgöras krävs ett gott samarbete med polis- ochsocialmyndigheler saml andra myndigheter, institutioner och organisationer somär engagerade i alkohol- och nykterhets-vårdsfrågor i länet. Tjänstemannen bördelta i regionala konferenser och kurser som berör nykterhets- ochalkoholfrågor. Det är särskilt viktigt all tjänstemannen har ett fortlöpandesamarbete med de sociala centralnämnderna i de olika kommunerna. Beredningsgruppenframhåller att dess förslag allmänt sett innebär att försäljningen avalkoholdrycker blir mindre kringgärdad med deialjbestäm-melser än . Avdetta får dock inle följa all olämplig och skadlig försäljning avalkoholdrycker skall tillåtas. Strävandena måsle tvärtom enligtberedningsgruppen gå ut på att än mer än som med nuvarande resurser är möjligtundanröja de missförhållanden som kan uppstå. Enligtmin uppfattning bör de synpunkter på fördelning av arbetsuppgifter m. m. mellanolika myndigheter som beredningsgruppen framför vara vägledande vidutformningen av den regionala kontrollen över handeln med drycker. Som APU ochberedningsgruppen framhåller bör övervakningen av handeln med alkoholdrycker fäen mer offensiv inriktning än med särskild tonvikt på förebyggandeinsatser och en skärpt lagiillämpning. För att åstadkomma detta krävs en ökningav antalet handläggaretjänster hos länsstyrelserna. APU föreslår att antalettjänster ökas från nuvarande 27,5 till 45 medan beredningsgruppen förordar atttjänsterna ökas till 55. För egen del vill jag förorda att man i första handprövar en utökning av antalet tjänster enligt APU:s förslag och förordarsåledes, efter samråd med chefen för kommundepartemenlet all antalet tjänsterför ifrågavarande uppgifter ökas till 45. Isamband med förstärkningen av resurserna på länsplanel bör enligt beredningsgruppenpolismyndigheterna helt avlastas sina uppgifter som till-sländsmyndighel ialkoholförsäljningsfrågor. Jag delar denna uppfattning. 1976/77:108 40 3.6.2Detaljhandel med alkoholdiycker Etablering av systembutiker Detaljhandelsslällenför spritdrycker, vin och starköl får inrättas av Systembolaget, efter hörandeav länsnykterhelsnämnd, i tätorter med mer än 5 000 invånare. Regeringen kanmedge bolaget alt inrätta butik även på mindre ort om särskilda skälföreligger. nykterhelskommitié anförde att sådana särskilda skäl börvara all orten är ett naiuriigt handelscenlrum för en folkrik bygd och har ettbetydande avstånd till ort med systembutik. 1954:151 betonades alldispensregeln för mindre orter borde tillämpas restriktivt och att prövningendärför borde göras av Kungl. De nu angivna riktlinjerna godtogs avriksdagen och ligger fortfarande till gmnd för etableringspolitiken. Beredningsgruppenförklarar sig dela den uppfattning som har förts fram av APU, innebärande alten restriktiv etableringspolitik är motiverad frän alkoholpolitiska synpunkter.Enligl beredningsgruppen är del emellertid uppenbart en utbredd uppfattning altden bedrivna etableringspolitiken inte i dagens läge helt svarar motberättigade krav på service. Detta anses gälla även med beaktande av delbetydande antal utlämningssiällen för beställda drycker som Systembolaget harinrättat på orter utan systembutik och den utsändning av beställda drycker sombolaget åtar sig ulan extra kostnad för kunderna. Enligtberedningsgruppens uppfattning kan de alkoholpolitiska intressena väl förenasmed en etableringspolitik som i högre grad än har varit fallettillgodoser önskemålet om att systembutik skall finnas inom rimligt avståndfrån hemorten. För den övervägande delen av befolkningen är detta önskemålredan tillgodosett. Del är därför enligt beredningsgruppen inte fråga om någondrastisk ändring i etableringspolitiken. I vissa delar av landet kan emellertidbutiksnälet anses vara för glest och därför i behov av komplettering.Beredningsgruppen betonar dock att nyetableringarna av såväl alkoholpolitiskasom rent praktiska skäl måste ske försiktigt och genomföras successivt.Beredningsgruppen finner det naiuriigt att sådana nyetableringar som del härgäller skall ske pä orter där samhället och näringslivet byggt ut även annanservice. Enetableringspolitik enligl nu angivna linjer betyder enligt beredningsgruppen,att del kan bli fråga om inrättande av eu anial förhållandevis småsystembutiker. Beredningsgruppen är medveten om au sådana butiker är mindrelönsamma men anser att de rent företagsekonomiska intressena måsle stå tillbakaför berättigade serviceintressen och dessutom att det finns utrymme för visstavkall på kravet på lönsamhet för varje systembutik. Föregen del vill jag siryka under beredningsgruppens uppfattning all allmänhetenhar ell berättigat intresse av att systembutik skall finnas inom rimligtavstånd från hemorten. Som beredningsgruppen påpekar är deiia Prop.1976/77:108 41 intefallet i vissa delar av landet. T. o. m. invånare i vissa större tätorter kan få färdas avsevärda sträckor för att nå ort som har systembutik. Jagförordar därför all del i enlighet med de riktlinjer beredningsgruppen hardragit upp sker en successiv komplettering av butiksnälet där det f n. ärglesast. På orter med litet befolkningsunderiag bör försök kunna göras medbutiker som har begränsat öppethållande. Kravpå ett större kommunalt inflytande i frågor rörande etablering av systembutikerhar förts fram i olika sammanhang . Någon uttrycklig föreskriftom att kommunerna skall höras i eiableringsärenden finns f n. inle. Enligtberedningsgruppens uppfattning är del självklart alt de kommunala myndigheternabör höras innan Systembolaget beslutar om nyetablering, nedläggning ellerflyttning av försäljningsställe. Denna yttranderätt föresläs inskriven ilagen. Vidare föreslår beredningsgruppen att kommunen ges rätt all få bolagelsbeslut överpröval av regeringen i dessa frågor. I ärenden om lillslånd lillservering har kommunen besvärsrätt över beslut. Det är därförenligl beredningsgruppen naiuriigt att kommunen även ges rätt att fä lill stånden överprövning av Systembolagets beslut om nyetablering, nedläggning ochflyttning av butik. Ävenjag anser att yllranderäll för de kommunala myndigheterna i fråga omförsäljningsställenas föriäggning bör inskrivas i lagen och all kommunerna börha rätt att få en överprövning av Systembolagels beslut i sädana frågor. Remissi anledning av nyetablering eller flyttning av butik bör innefatta butikensplacering till visst område inom orten. För all inte försvåra bolagetsansträngningar att anskaffa lokaler och riskera att bolaget nödgades inhämtayttranden i flera omgångar bör det inle krävas alt remissen skall omfattabutikens placering vid viss gata eller inom visst kvarter. EnligtÖfl skall den som yrkesmässigt säljer matvaror lill allmänheten och den somyrkesmässigt tillverkar öl, lättöl eller läskedrycker efter ansökan meddelastillstånd lill detaljhandel med öl. Obligatoriskt remissförfarande är inteföreskrivet. Enligl min mening bör samma regler gälla även . Omanledning därtill föreligger bör höra kommunen innan lillslåndmeddelas. Jag återkommer i speciälmotiveringen lill lagförslagen lill frågorsom rör etablering av detaljhandelsslällen för öl. Åldersgränsenvid inköp i systembutik knöls vid reform till myndighetsåldern. Närmyndighetsåldern sänktes från 21 till sänktes också inköpsåldernlill . Någon sänkning av inköpsåldern skedde däremot inte i samband medden ytteriigare sänkningen av myn- 1976/77:108 42 digheisäldernår 1974 lill 18 är. Det framhölls då alt frågan hölls öppen i avbidan på APU:sförslag. Vidinköp av öl gäller åldersgränsen . Beredningsgruppenframhåller inledningsvis att det lill myndighetsåldern knyts rättigheter ochskyldigheter av mänga olika slag. Även rätten alt göra inköp i systembutik hartidigare haft denna anknytning lill myndighetsåldern. Enligt beredningsgruppenär del motsägelsefullt att en person som har rösträtt, rätt att ingå äktenskapoch skyldighet all göra värnplikt inte skulle ha rätt alt köpa alkoholdrycker isystembutik. Detta understryks ytteriigare av att den som har fyllt harrätt all bli serverad alkoholdrycker på restaurang och alt köpa öl idelaljhandelsaffär. Beredningsgruppenanser alt rätlen till inköp i systembutik principiellt bör följamyndighetsåldern. Beredningsgruppen anser emellertid att frågan omåldersgränsen har kommit i ett delvis nytl läge genom beslutet om mellanöletsavskaffande och åberopar att del har förts fram farhågor för all ungdomarsintresse för systembolagsvaror kan komma att öka i samband med att mellanöletförsvinner ur handeln. Enligt beredningsgruppens uppfattning kan del inteuteslutas alt sä blir fallet åtminstone . All nu sänkaåldersgränsen skulle därför innebära vissa risker från alkoholpolitisksynpunkt. Beredningsgruppenföreslår att den åldersgräns, 20 är, som gäller vid inköp i systembutikbehålls lill dess alt tillräcklig erfarenhet har vunnits av de konsekvensermellanölets avskaffande medför i fråga om ungdomens alkoholvanor. Beredningsgruppenföreslår vidare all den nuvarande åldersgränsen 18 är behålls i fråga om inköpav öl. Enliglmin mening är missbruk av alkohol bland ungdomar ett myckel allvariigt problem.Ell ställningslagande lill frågan om sänkning av den åldersgräns som gällervid inköp i systembutik bör därför anstå lill dess följderna för ungdomen avmellanölels avskaffande kan överblickas. Jag ansluter mig därför tillberedningsgruppens förslag i denna fråga. Jaganser vidare i likhet med beredningsgruppen all gällande åldersgräns börbehållas i fråga om inköp av öl. Gällandebestämmelser i innebär all länsnykterhelsnämnd eller kommunalnykterhelsnämnd kan begära hos all viss person skall avstängasfrån inköp. Den som genom lagakraftägande dom befunnits skyldig lill olovligförsäljning eller olovligt innehav av rusdrycker eller olovligttillhandagäende med alkoholhaltiga drycker skall obligatoriskt avstängas fråninköp. Delsamma gäller den som vid mer än ell tillfälle inom ell är harbefunnits skyldig till rattfylleri eller rattonykterhet. Prop.1976/77:108 43 1977skulle även den som har gjort sig skyldig till upprepat fylleri avstängas.Sedan fylleriet har avkriminaliserais sker inte längre avstängning av dennaanledning. Namnen på de personer som avslängs förs av Systembolaget upp på s.k. spärriisia. Antaletavstängningar har i stort sett minskal . har antalet av nykterhelsnämnd avstängda personer sjunkit frånca 10 000 till ca I 000 personer. Delta har tolkats så all nämnderna numeraställer sig tveksamma till värdet av avstängning som arbetsinstrument inykterhetsvården. Den automatiska spärrningen vid upprepat fylleri har varit avväsentligt större omfattning. Upprepade fylleriförseelser var anledningtill avstängning för ca 10 000 personer. Härtill kom ca 1 000 personer somförts upp på spärriistan till följd av brott mot försälj-ningslagsliftningen m.m. Beredningsgruppen,som i denna fråga är av samma uppfattning som APU och remissinstanserna, anseralt systemet med avstängning har förlorat sin effekt och därför bör avvecklas.Enligt beredningsgruppen har systemet under senare är kritiserats skarpt avframför allt de nykterhelsvårdande instanserna. Beredninsgruppen anser vidareall del, när fyllerislraffel avskaffats, inte är meningsfullt att behållaavstängningsreglerna för del mycket begränsade antal fall del kan bli fråga omi forlsätlningen. Jag ansluter mig lill beredningsgruppens uppfattning ochförordar all reglerna om avstängning slopas. Med hänsyn till det omfattandeadministrativa arbete som är förenat med att föra och upprätthållaspärriistorna förordar jag efter samråd med chefen för budgeidepartemeniet allmöjligheten lill avstängning från inköp avvecklas redan från den 1 juli 1977.Detta innebär behov av ändringar i rusdrycksförsäljningslagen och lagen omnykterhetsvärd. Förslaget lill ändring i rusdrycksförsäljningslagen kommer auanmälas av chefen för budgetdepariementel. Försäljningstidernaför sprit, vin och starköl bestäms av Systembolaget inom ramen för regleringeni Rfl. Denna reglering innebär all försäljning får ske på vardagar mellanklockan 9.00 och 18.00. Dag före sön-och helgdag får försäljning inte pågålängre än . Detaljhandelmed öl får enligt Öfl äga rum vardagar . Härifrånkan dock kommunen för särskilt fall medge dispens. Närdel gäller detaljhandeln med starkare drycker än öl saknas enliglberedningsgruppens uppfattning bärande skäl till all fortsättningsvis regleraförsäljningstiderna i lag. Beredningsgruppenframhåller att detaljhandeln med spritdrycker, vin och starköl sköts enbart avell av staten helägl bolag och anser au del bör kunna anförtros ål bolaget attsjälvt bestämma när butikerna skall vara 1976/77:108 44 öppna.Därvid förutsätter beredningsgruppen alt några påtagliga förändringar av nugällande öppelhällandetider inle kommer all inträffa. Dådel gäller försäljningstiderna för öl anser beredningsgruppen att frågan harkommit i ett nytt läge genom mellanölsförbudel. Beredningsgruppen framhålleralt enligl förslaget nuvarande förutsällningar för att få lillslånd alt säljaöl i stort sett skall behållas trots alt mellanölet försvinner ur handeln. Motbakgrund härav lorde del enligl beredningsgruppen inle finnas någraalkoholpolitiska betänkligheter mot att inte särskilt reglera detaljhandelstidernaför öl i lagstiftningen. Det bör således vara tillåtet att sälja öl under dentid som butiken har öppet. Härigenom näs också den fördelen att öl verkligenkommer all ingå som en naluriig del i affärssort i mentei somdetaljhandlarna kommer ifrån en mängd praktiska problem som de har medavskärmning av ölsortimenlet under vissa tider etc. Bedrivs detaljhandeln medöl i ett enskilt fall på ett olämpligt sätt skall lillslåndsmyndighelengivetvis vidta åtgärder. Möjlighet bör finnas att av delta eller andra skäl isärskilda fall föreskriva exempelvis alt öl inte skall få säljas under viss tidpå dygnet. På detta sätl skulle tidsbegränsningar enbart behöva tillämpas i defall där det verkligen finns skäl för detta. Beredningsgruppen föreslär ienlighet med det anförda att regleringen av försäljningstiderna i detaljhandelnmed öl utmönstras ur lagstiftningen. Jagdelar beredningsgruppens uppfattning och föreslär således att lagstiftningeninle längre skall innehålla någon generell reglering av försäljningstidernaför detaljhandel med alkoholdrycker. Om de kommunala myndigheterna i ellenskilt fall finner att tidsbegränsning bör ske av ölförsälj-ningen, bör desjälvfallet anmäla delta lill som får pröva behovet av särskildföreskrift. 3,6.3Servering av alkoholdrycker Allmänna synpunkter Serveringensandel av den totala försäljningen av alkoholdrycker i ärinternationellt sett mycket låg och har dessutom under en följd av är visat envikande utveckling. svarade serveringen för av sprildryckskonsumlionenoch av vinkonsumiionen i volym räknat. var motsvarande siffror A%resp. Eftersomdet här är fråga om en konsumtion som i allmänhet sker offentligt och som kanmedföra särskilda ordningsproblem är serveringen tämligen ingående regleradjämfört med detaljhandeln. Härtill kommer alt del privata vinstintresset barettbetydligt större spelrum i fråga om serveringen än i detaljhandeln. Trots att1954 års reform innebar en betydande liberalisering av serveringsbeslämmelsernahar kvarvarande restriktioner i förening med prissättningen verkatåterhållande på konsumtionen av alko- Prop.1976/77:108 45 En grundsats för den förda alkoholpolitiken harvarit att ordning, nykterhet och trevnad skall råda i samband med serveringen.Konsumtionen av alkoholdrycker skall vara så återhållsam all gästerna intetillåts bli märkbart onyktra. Den som är synbariigen berusad får inte serverasoch inle heller tillålas uppehålla sig på serveringsslället. Dädet gäller målsättningen för alkoholpolitiken pä restaurangområdet ansluter sigberedningsgruppen till APU:s uppfattning all ordning, nykterhet och trevnad päserveringsställena bör eftersträvas och detaljreglering i görligaste månundvikas. bör enligl beredningsgruppen i ökandeutsträckning ägna sin uppmärksamhet åt serveringsrörelser som kan befaras vållaolägenheter i nykterhetshänseende. Beredningsgruppenframhåller vidare att den snabba utvecklingen på res-taurangområdet efter 1954års reform, som har inneburit etablering av helt nya typer av rörelser, harskett under kontrollerade former. Etablering av serveringsställen som enbarttillhandahåller alkohol har i stort sett kunnat undvikas. En målsättning församhällets alkoholpolitik måste enligt beredningsgruppen även fortsättningsvisvara all förhindra uppkomsten av rörelser med sådan inriktning. Detta harhittills kunnat ske genom au man fäst stor vikt vid att restaurangerna skallvara matställen. Enligl beredningsgruppen bör servering av alkoholdryckerliksom nu i princip enbart förekomma pä egentliga restauranger, dvs. rörelservars primära uppgift är att tillhandahålla lagad mal. En annan grundprincip börvara all starkare alkoholdrycker inte får serveras i rörelser som i storutsträckning vänder sig till ungdomar. Enligtmin uppfattning är den målsättning som beredningsgruppen ger uttryck ät välägnad att ligga till grund för alkoholpolitiken pä restaurang-området. Ienlighet härmed förordar jag alt övervakningen av serveringsrörelserna främstges sådan inriktning alt olägenheter i nykterhelshänseende kan undvikas. Jagvill därvid kraftigt understryka beredningsgruppens uppfattning att särskilduppmärksamhet bör ägnas rörelser som i stor utsträckning besöks av ungdomar. gäller att tillstånd krävs för servering av alkoholdrycker. Vid prövning avlillslånd bedöms sökandens personliga lämplighet och lokalens beskaffenhet.Enligl fast praxis meddelas tillstånd endast ät rörelser som har ell förhållandevisomfattande och allsidigt utbud av maträtter. Vissa krav ställs på köks- ochekonomilokalernas beskaffenhet. Kraven i fråga om mathållning och utformningav lokaler har varit mindre stränga då det gällt ansökan om rätt lill serveringav enbart öl. Om missförhållanden uppkommer i samband med serveringen kanlänsstyrelse meddela varning, återkalla lillslånd eller meddela särskildföreskrift. 1976/77:108 46 Beredningsgruppenkonstaterar inledningsvis alt del råder enighet om all del som huvudregel börkrävas tillstånd för servering av alkoholdrycker. Beredningsgruppen anser lillskillnad frän APU att även servering lill s. k. slutna sällskap alltjämt börvara lillståndsbunden. Ett undanlag för sådan servering skulle leda lillgränsdragningsproblem och svårbedömbara situationer. Arbetet med dessatillstånd anses dessutom inte särskilt betungande vare sig för arrangören ellermyndigheterna. Ett undantag skulle vidare kunna underiätia etableringen ochförsvåra upptäckten av rörelser som utan tillstånd serverar alkoholdrycker lillallmänheten. All servering av alkoholdrycker bör således enliglberedningsgruppen i princip vara lillståndsbunden. Föratt upprätthålla en kontroll på de alkoholfria serveringarna föreslårberedningsgruppen att i den kommande lagstiftningen möjligheten att avalkoholpolitiska skäl slänga en sådan rörelse behålls. Även möjligheten attinspektera dessa rörelser bör finnas kvar. Enliglberedningsgruppen bör tillstånden kunna begränsas till att avse enbart vissaalkoholdrycker och även begränsas till att enbart omfatta slutna sällskap.Tillståndens giltighetstid bör också kunna begränsas till alt omfalla enbart enviss period, t. ex. under en utställning eller . Om de s. k. oktrojperioderna avskaffas bör tillstånden meddelas altgälla tills vidare om inte särskilda skäl talar häremot. Jaganser i likhet med beredningsgruppen att all servering av alkoholdrycker iprincip skall vara lillståndsbunden. Som beredningsgruppen har föreslagit börmöjlighet finnas all begränsa tillstånden lill att avse enbart vissa slag avalkoholdrycker och au begränsa tillståndens giltighetstid. Iöverensstämmelse med APU föreslår beredningsgruppen en utökad prövning av denpersonliga lämpligheten. En noggrannare tillståndsprövning, som kan förväntasleda lill att de renodlade spekulationerna i restaurangrörelser minskar ärenligl beredningsgruppen eftersträvansvärd. I enlighet härmed bör det krävasatt föreståndare och ersättare har kännedom om alkohollagstiftningen. Beredningsgruppenframhåller all bristande ekonomiska förutsättningar hos en restauralör kan ledalill alt denne ger serveringsrörelsen en inriktning som medför alkoholpoliliskaolägenheter. En prövning av sökandens förutsällningar all sköta rörelsen päett från ekonomisk synpunkt tillfredsställande sätl anser beredningsgruppendärför alkoholpolitiskt motiverad. Av praktiska skäl måsle dock prövningenbegränsas lill de fall dådet genom sökandens tidigare misskötsamhet iekonomiska frågor eller av andra skäl är uppenbart för lillslåndsmyndighelenatt risk i berört hänseende föreligger. Beredningsgruppen understryker altprövningen inle får ges det innehållet att sökanden avkrävs ekonomiskagarantier för rörelsens bedrivande. Beredningsgruppendiskuterar därefter ett av APU framlagt förslag om all lillståndsmyndighetenäven skall göra en prövning av behovet av den lilllänkia restaurangen i syfteau motverka en överelablering av serverings- Prop.1976/77:108 47 ställen.Enligl beredningsgruppen leder överelablering erfarenhetsmässigt till hårdarekonkurrensläge för restaurangerna med åtföljande risk för alkoholpoliliskaölägenheter. 1 nu gällande lagstiftning finns inget krav på attlillslåndsmyndighelen gör någon behovsprövning. Däremot förulsälls alt dekommunala remissorganen beaktar denna fråga. Beredningsgruppen redovisar alldel i remissyttrandena över APU:s förslag pekats pä svårigheterna all göra enobjektivt riktig behovsprövning utan all hindra etableringen av nyarestauranger som kanske skulle bättre tillgodose de alkoholpoliliska ochkonsumenlpolitiska intressena än vad redan befintliga restauranger gör. Enliglberedningsgruppens uppfattning bör prövningen av behovet av en tilltänkialkoholreslaurang framförallt ske genom kommunens försorg. Man kan dock enliglberedningsgruppens mening inte avhända befogenheten all vägratillstånd efter prövning av behovet.