prop · G003108 · 1976-12-31 00:00:00 — Jagfinner del också särskilt värdefullt, alt bestämmelserna om dryckesbeskatlningenhar renodlats och sammanförts i en särskild lag, som därtill präglas avenhetlighet så långt detta synes möjligt. Jag förordar därför au en lag omdryckesskatt införs med den av gruppen föreslagnautformningen. Vidare förordar jag ell tillägg 1976/77:108 135 i skatlebrollslagen (1971:69, ändrad senasi 1975:1180) ochlagen (1971:1072) om förmänsberättigadeskaUefordringarm. (ändrad senasi1975:1266) varigenom dessa lagar blir tillämpliga även på den av mig härförordade lagen om skall pädrycker. Vidare föresläs vissajusteringar isistnämnda lagartill följd av redan vidtagna författningsändringar. Även dessa ändringarbörlrädai kraft den . En i detta sammanhang väsentlig fråga är avvägningen av dryckesbeskatlningen.Beskattningen har ett avgörande inflytande pä prissättningen och är del alkoholpoliliskainstrument som i första hand slår lill buds inle endasi för all hålla tillbakakonsumtionen av alkoholdrycker ulan också för all styra konsumtionen över lillde alkoholsvagare dryckerna. Jag har i del föregående poängterat vikten av alt skalleinstrumenletutnyttjas som ett aklivi alkoholpolitiskt instrument, i första hand pä detsättet att beskattningen fortlöpande anpassas till den allmännaprisutvecklingen. En allmän enighet torde råda om atl priserna påalkoholdryckerna inle får utvecklas så all dessa drycker blir relativt settbilligare än andra varor. Nuvarande skattesatser för den särskilda dryckesbeskatlningenhar gällt sedan den II maj 1975.Redan med hänsyn lill den allmänna prisutvecklingen därefter framstår enallmän skattehöjning på detta område nu som ofrånkomlig. Jag har också isamband med min redogörelse för förslaget lill statsbudget för näsla budgetår (prop.1976/77:100 bil. 2) anfört alt regeringen avsåg atl föreslåriksdagen ändringar i dryckesbeskatlningen. Beredningsgruppenhar tagit upp frågan om avvägningen av dryckesbeskatlningen. Härvid hargruppen haft alt särskill beakla konsekvenserna av principbeslutvåren (SkU 1975/76:64, rskr 1975/76:384) om all öl med högre alkoholhallän 2,8 viktprocent inte får säljas i den allmänna handeln efter den 30 juni1977, det s. k. mellanölsförbudet. I del nämnda ulskoiisbeiänkandet uttaladesbl. a. au den lagreglering och de övriga åigärder som föranleds avprincipbeslutet fär prövas i samband med den fortsatta beredningen avalkoholpolitiken och atl del fick ankomma på beredningsgruppen alt överväga åigärderför att kompensera det inkomstbortfall som kunde bli följden av mellanöletsslopande. Del angavs också all de kompensaioriska åtgärderna borde avse dryckesområdet. Beredningsgruppen framhåller, all de statsfinansieUaeffekterna av mellanölsförbudel svåriigen kan förutses eller beräknas mednågon större säkerhet. I vad män förbudet leder till ett skallebortfallbestäms av konsumtionsutvecklingen för övriga drycker. En allmän uppfattningsom även gruppen ansluter sig lill är au mellanölet i första hand kommer altersättas av del i fortsättningen tillåtna 2,8-procentiga ölet, men all delockså blir en övergång till såväl lällöl som siarköl och ännu starkare drycker.Vid 1976/77:108 136 oförändradeskattesatser är del enligl gruppen troligt alt den samlade effekten avmellanölsförbudet blir ett relativt litet inkomstbortfall för staten. Detföreligger enligt gruppen en uppenbar risk för att mellanölels slopande leder lillökad konsumtion av starkare alkoholdrycker. Därför måsle de kompensatoriskaåtgärderna samordnas med åtgärder för att motverka en sådan frånalkoholpolitiska synpunkter olycklig följdverkan av mellanöls-förbudet. enligl gruppen, tillgodoses genom en skärpt beskattning av destarkare dryckerna. Underliden från den senaste justeringen av dryckesbeskatlningen har denallmänna prisnivån stigit kraftigt. Enligl den allmänt accepterade principenom en anpassning av dryckesbeskatlningen efter den allmänna prisutvecklingenär därför en skaltehöjning nu motiverad. Beredningsgruppen finner detnaturligt att, när en skallehöjning är aktuell av nu nämnda skäl, den slutligaavvägningen av de nya skattesatserna sker med beaklande även av konsekvensernaav mellanölsförbudet. Genom atl därvid ta fasta på den redan vedertagnaprincipen om en till alkoholstyrkan relaterad progressiv beskattning kanbeskattningens roll som aktivt alkoholpolitiskt instrument också markeras. Beredningsgruppenförordar en något kraftigare prisuppräkning än vad som svarar mot den allmännaprisutvecklingen. Detta bör gälla även det 2,8-proceniiga ölet. Del i denallmänna debatten framförda förslaget att beskalla detta öl lika högt sommellanölet beskattas motsätter sig gruppen med hänsyn till riskerna för enövergång lill starkare alkoholdrycker, när mellanölet försvinner ur den allmännahandeln. Föregen del vill jag framhålla följande. Jag kan i allt väsentligi ansluta migtill de av gruppen anförda synpunkterna på avvägningen av dryckesbeskatlningeninle endast ulan även för framliden. Redan i redogörelsen för budgetförslagetför näsla budgetår framhöll jag, att en rikl-punki för den aviserade höjningenav dryckesbeskatlningen borde vara en uppjustering i förhållande lill denallmänna prisutvecklingen under den lid nuvarande skattesatser har gälli. Detgällande skattesystemet på dryckesområdet är, som jag redan inledningsvis harframhållit, utformat sä all det ger en i förhållande till alkoholstyrkanprogressiv beskattning. Detta gäller i fråga om beskattningen av såväl spritoch vin som maltdrycker. För de senare dryckerna utgår skatt per liter ochdärmed gäller del nu endasi all la ställning till hur dessa skattesatser börvara avvägda. Skatten på sprit och vin består, som har nämnts, av entill alkoholstyrkan relaterad grundavgift och en lill de-taljhandelspriseirelaterad procenlavgift. Denna utformning innebär i princip alt skatten iabsoluta tal räknat blir högre ju starkare och dyrare drycken är. Dettaförhållande är mest markant för spritdryckerna, eftersom grundavgiften fördessa är utformad som ett visst belopp per alkoholprocenl och liter, under del atlgrundavgiften för vin utgår med ett för liter bestämt Prop.1976/77:108 137 belopp,som är högre för starkvin än för lättvin. Denna konstruktion av skallen på spriioch vin medför också äti skallens procentuella det av priset är lägre fördyrare än för billigare drycker av samma slag. Senastvidtagna höjningar av skallen på sprit och vin har genomgående skell genomhöjning av grundavgifterna. Detta har inneburit all skallehöjningen och därmedockså prishöjningen beloppsmässigi blir lika stor för en billigare och dyraredryck av samma slag. I fråga om spritdryckerna har de tidigareskattehöjningarna regelmässigt beräknats med utgångspunkt i priseffeklen på dendominerande spritdrycken, absolut rent brännvin. Om man i stället hade valt allhöja procenlavgiflerna skulle resultatet ha blivit en lika stor procentuellskalle- och prishöjning för hela sortimenlel av spritdrycker och vin. Ävenom skäl kan anföras för au åstadkomma den nu aktuella skaltehöjningen genomhöjning av procentavgifterna, förordar jag all den även sker genomen höjning av grundavgifterna. Härför talar enligl min mening all det primärtär grundavgifterna som ger en i förhållande till alkoholstyrkan progressivskatteeffekt. Det rör sig dessutom om en förhållandevis storskallehöjning. Effekten av atl lägga skattehöjningen på procentavgiften skulledärför leda till betydligt ökade prisskillnader i varusortimentet. Det harockså hävdals alt skallesyslemei prismässigi missgynnar varor av högrekvalitet, en effeki som skulle förstärkas genom höjda proceniavgifter. Skattehöjningenbör omfatta alla nu särbeskatlade drycker, dvs. såväl spritdryckeroch vin som malt- och läskedrycker. Vid avvägningen av de nya skattesaisernabör i första hand beaktas uppgången i den allmänna prisnivån efter maj månad1975. Under hänvisning till vad jag har anfört förordar jag au de nyaskattesatserna bestäms med utgångspunkt i en allmän skattehöjning om ca 18 9é.Del finns emellertid en påtaglig risk för atl del blir en kraftigt ökadkonsumtion av mellanöl fram lill , dä del besluiade förbudeiträder i kraft. En sådan utveckling måste enligl min mening motverkas. Det ärockså angelägel all del blir en lugn omställning till del dryckessoriimenl somerbjuds efter juni månad 1977. Mot denna bakgrund förordar jag attskattehöjningen på hela dryck-essoriimentei genomförs . Därmedaktualiseras även en skattehöjning för mellanölet. Av skäl som jag harnämnt förordar jag all skallen på mellanöl höjs med ca 25 96. Även skatten pädet 2,8-procentiga ölet bör höjas i motsvarande grad. Med hänsyn lill aupriserna på alkoholdrycker - har siigilockså av andra skäl kommer de här framlagda förslagen all innebära au prisernapå alkoholdrycker kommer atl stiga något mera än priserna på andra varor ochtjänster. finner jag motiverat från nykterhelspoliliska synpunkter. Nuförordade höjningar skulle innebära atl grundavgifterna höjs för sprit med 11,3öre lill per alkoholprocent och liter, för slarkvin med 1976/77:108 138 per liter och för lätivin med lill . per liter.Då jag utgår från atl Systembolaget kan arbeta med i siort sell oförändradehandelsmarginaler i absoluta tal räknat skulle dessa ändringar av grundavgifternamed beaktande även av mervärdeskatten innebära en höjning av priset pä en helbutelj"absolut rent" brännvin med ca . För slarkvin och lältvin skulle prishöjningarnablica2:25kr,resp. Förmalt- och läskedryckerna innebär förslaget höjningar av skattesatserna perliter med lill . för starköl, med kr. förmellanöl, med kr. för pilsner, med lill förlagrat lättöl, med lill för kolsyrade läskedrycker och med lill37 öre för s. k. slilldrinkar. Eftersamråd med chefen för förordar jag alt den s. k.schablontullen på alkoholdrycker höjs i huvudsaklig överensstämmelse med den nuförordade skattehöjningen och att tulltaxan(1971:920)även i övriga hänseendenanpassas till ändringarna i alkohollagstiftningen. DenStatsfinansieUa effekten av nu förordade skattesatshöjningar kan inte bestämmasmed någon större säkerhet. Överslagsvis synes dock kunna beräknas atlresultatet blir en intäklsökning av storieken 750 milj. kr. 1 dellasammanhang vill jag även framhålla all förslag har förts fram om en utvidgningav dryckesbeskatlningen lill alt omfatta även vissa icke alkoholhaltiga dryckersom nu inte är föremål för någon särbeskatlning. Denna fråga bör* prövas ytteriigareinnan ett ställningstagande kan ske. Dennya alkohollagstiftningen föreslås träda i kraft . Del vid1975/beslutade mellanölsförbudel frän den kräverändringar i nu gällande lagstiftning med verkan från nämnda dag. Den av migförordade skattehöjningen kräver dessutom ändringar i gällande lagstiftning medverkan från den . Sistnämnda ändringar gäller dock endasi skaitesatsjusieringar.Förslag till härav betingade författningsändringar har utarbetats inom budgeidepartemeniet. Beredningsgruppenhar beaktat de författningsenliga konsekvenserna av mellanölsförbudet. Gruppenföreslär alt den nuvarande uppdelningen av öl i typ A (pilsner) och typ B(mellanöl) bortfaller. Öl med högre alkoholhall än 2,8 viktprocent hänförs lillstarköl. Förslaget, som jag biträder, innebär definitionsmässigi en återgång lillvad som gällde före , dvs. innan mellanölet introducerades.Jag har inle heller några invändningar mol de av beredningsgruppen föreslagnaövergångsbestämmelserna. Förslaget innebär ändringar i ölförsäljningslagen(1961:159), lagen (1960:253) om tillverkning och beskattning av malt- ochläskedrycker samt rusdrycksförsäljningslagen (1954:521). Härtill kommerändringar i tulltaxan (1971:920), 1976/77:108 139 Jagvill i delta sammanhang ta upp ytteriigare en fråga som har samband med mellanölsförbudel.Enligl lagen (1960:258) om utjämningsskatt på vissa varor (ändrad senast1976:1077) utgår sådan skatt pä bl.a. mellanöl och starköl. Skatten är 4 resp.5 öre per liter. 1976/77:28 behandlades prisuljämningssystemet förmaltdrycker, bl. a. med anledning av au kommerskollegium, med hänsyn till enkraftigt minskad import av mellanöl, hade förordat en avveckling av uljämningsskatienpå dessa drycker. Jag framhöll då alt jag lorde få anledning all återkomma tilldenna fråga i samband med den lagreglering som måsle vidtas med anledning avdet beslutade mellanölsförbudet. Min bedömning nu är dock atl frågan om enavveckling av Uljämningsskatien på maltdrycker bör anstå lills verkningarna av mellanölsförbudelkan överblickas. Jag förordar därför endasi all bestämmelserna om uljämningsskallpå mellanöl utmönstras ur författningen med verkan fr, o. m, den 1 juli 1977.Härav följer att skattesatsen per liter blir tillämplig på vad som frånnämnda dag är att hänföra till starköl. Chefenför har förordat att bestämmelser om avstängning från inköpav alkoholdrycker hos Systembolaget inte skall ingå i den nyaalkohollagstiftningen, Pä de av socialministern anförda skälen förordar jag allbestämmelserna om avstängning från inköp i den till utgången av år 1977gällande rusdrycksförsäljningslagen slopas redan från instundande halvårsskifte. Chefenför har vidare anfört all det register rörande vissa alkoholbroltm. m., som förs hos , inte är motiverat av vare sigalkoholpolitiska eller socialpolitiska skäl. Fråga har uppkommit om registretbör behållas av andra skäl. F. n. utnyttjas registret även inom rättsväsendet,Jag har vid samråd med chefen för juslitiedepartemenlel inhämtat atträttsväsendets behov av registret såvitt gäller brottsuppgifterna kantillgodoses genom polis- och kriminalregistreringen. De uppgifter ominskrivningar på allmän som behövs förrättsväsendets del, bl. a. som underiag för åklagarnas prövning av frågor om ålalsunderiätelseenligt 75 S lagen (1954:579) om nykierhetsvård, torde kunna erhållas fränsocialstyrelsen. Detnu anförda talar för att register bör kunna avskaffas helt.En översyn av de praktiska frågor som därvid blir aktuella pågår f n. inom samarbeisorganet(Ju 1968:59) för rättsväsendets informationssystem (). Sedan denna översynhar slutförts, vilket beräknas ske , avser jag all la upp de frågorsom hör samman med en avveckling av registret. Det ankommer på regeringen allfalla beslut härom. 1976/77:108 140 Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag atl regeringen föreslårriksdagen att antaga inom budgeidepartemeniet upprättade förslag ull 1. lag om ändring i lagen (1957:209) om skatt på spritoch vin, 2. lag om ändring i lagen (1960:253) om tillverkningoch beskattning av mall- och läskedrycker, 3. lag om ändring i lagen (1960:253) om tillverkningoch beskattning av mall- och läskedrycker, 4. lag om ändring i ölförsäljningslagen (1961:159), 5. lag om ändring i rusdrycksförsäljningslagen (1954:521), 6. lag om ändring i lagen (1960:258) om uljämningsskallpå vissa varor, 7. lag om ändring i tulltaxan (1971:920), 8. lag om dryckesskatt, 9. lag om ändring i skatlebrollslagen (1971:69), 10. lag om ändring i lagen (1971:1072) om förmänsberäuigadeskattefordringar m. m., 11. lag om ändring i tulltaxan (1971:920), 12. lag om ändring i lagen (1960:258) om uljämningsskallpå vissa varor. Bilaga 2:1 Biidgetdeparteinentets lagförslag Lagom ändring i lagen (1957:209) om skatt på sprit och vin Härigenom föreskrivesall 2 S 1 mom. lagen (1957:209) om skall pä sprii och vin' skall ha nedanangivna lydelse. Skallen upplages vid detaljhandelsbolageis inköp av sprit och vin och utgår, där ej annat i 2 mom. stadgas. a) för sprit dels med en grundavgift för litermotsvarande för varje hel volymprocent alkohol dels med en procenlavgiftmotsvarande av ulminuieringsprisei; saml b) för vin dels med en grundavgift, såvitt avser vin med en alkoholhallöverstigande 14 volymprocent (slarkvin), av för liier och,såvitt avser annat vin (lätivin), av för liter dels med en procenlavgiftmotsvarande av ulminuieringsprisei. a) för sprit dels med en grundavgift för litermotsvarande för varje hel volymprocent alkohol dels med en procenlavgiftmotsvarande av ulminuieringsprisei; saml b) för vin dels med en grundavgift, såvitt avser vin med en alkoholhaltöverstigande 14 volymprocent (starkvin), av för liter och,såvitt avser annat vin (lättvin), av för liter dels med enprocentavgift motsvarande av ulminuieringsprisei. Utminuieringsprisetutgöresavdetbelopp,som,skatten inberäknad, betingas vid varornas utminuiering. Dennalag träder i kraft . 'Lagen omtryckt 1975:140 Senastelydelse av lagens rubrik 1975:140. 1976/77:108 142 Lagom ändring i lagen (1960:253) om tillverkning och beskattning Härigenomföreskrives atl 7S lagen (1960:253) om tillverkning och beskattning av malt-och läskedrycker' skall ha nedan angivna lydelse. Förlagrat lättöl, öl, starköl och läskedrycker, som tillverkas inom landei, skall,om ej annat följer av 8 S fjärde stycket, skatt eriäggas av tillverkaren.Skattskyldigheten inträder då varan utlämnas från tillverkningsstället eller,såvitt angår öl eller starköl, där fortares. Införes lagrat lättöl, öl,siarköl och läskedrycker lill landei skall, utom i fall som avses i 8 S femte slyckel, skatt erläggas till tullmyndighet.Tullagen (1973:670) gäller i fråga om skallen. Därjämte gäller 46 S lagen (1959:92) om förfarandet vid viss konsumiionsbeskaitning. Skallen utgår för liter med Skallen utgår för liier med trettionioöre för lagrat lällöl, /Y/o/ew öre för lagrat lättöl, enkrona för öl av typ A, en krona trettiofem öre för öl av typA, en krona åttiosju öre för öl av typ trettiofem öre för öl av B, typ B, tvåkronor åttiosju öre för siarköl, för siarköl, femtiotvåöre for kolsyrade läske- för kolsyrade läske drycker, och drycker, och trettiotvåöxeför övriga läskedryck- trettiosju öre för övriga läskedryck- er, er. Dennalag träder i kraft . Senastelydelse av lagens rubrik 1975:142. 1976/77:108 143 Lagom ändring i lagen (1960:253) om tillverkning och beskattning Härigenomföreskrives att 1 och 6-8 SS lagen (1960:253) om tillverkning och beskattningav mall- och läskedrycker' skall ha nedan angivna lydelse. Medmalldryck förslås varje jäst odestillerad dryck, som framställts med torkateller rostat malt såsom huvudsakligt exlraklgivande ämne; dock skall genomhembrygd tillverkad sådan dryck anses såsom maltdryck allenast om deninnehåller högsl 4,5 viktprocent alkohol. Maltdryckbetecknas som lätt- Maltdryck betecknas .iom lätt- öl,om alkoholhallen icke översti- ö 1, om alkoholhalten icke överger 1,8viktprocent, som ö 1, om al- stiger 1,8 viktprocent, som ö 1 . om koholhallen översiiger1,8 men icke alkoholhalten översiiger 1,8 men i,6viklprocent,ochsomstarköl,icke 2.8 viktprocent, och som om alkoholhalten överstigeri,(5 vikt- starköl, omalkoholhalten överprocent. Lättöl skall anses såsom stiger 2,8 viktprocent.Lättöl skall färskt, om del ärjäsandeeller el- anses såsom färskt, om det är jestinnehåller jäst, Annal lättöl be- jäsande eller eljest innehåller jäst. tecknassom I a g r a l. Öl skall anses Annat lättöl betecknas som lag-vara av typ A,om alkoholhalten Icke r a t. överstiger 2,8 viktprocent, och i annat fall av typ B. Medläskedryck förstås kolsyrad dryck, hänföriig till tulliaxenummer 22.01, ochsådan konsumtionsfärdig dryck, hänföriig lill tulliaxenummer 22,02, 22.07 eller22.09, som innehåller högsl 2,25 volymprocent alkohol, Med läskedryck förståsdock ej dryck som utgör choklad, kaffe eller te. Tillverkarekallas den som bedriver tillverkning av mall- eller läskedrycker förförsäljning. 6SMall- och läskedrycker må utlämnas från tillverkningsställe endast på slutna kärieller behållare av typ som godkänts av riksskalieverkel, eller med avseende pårymden blivit godkända enligt lagen (1971:1081) om bestämning av volym ochvikt. Utan hinder härav får mall- och läskedrycker utföras ur rikel, föras lillfrihamn, eller, såvitt avser starköl, intagas i exportbuiik eller läggas upppä tullager som inrättats för förvaring av proviant. 'Lagen omtryckt 1975:142 Senastelydelse av lagens rubrik 1975:142. Kärl eller behållare som avses i första stycket skola vara försedda med uppgift om dryckesiillverkarens namn eller om tillverkningsstället eller med dryckesiillverkarens inregistrerade varumärke. På käri som innehåller malldryck skall dessutom finnas uppgift om varuslag (lättöl, öl, starköl) och pä käri som innehåller läskedryck uppgift om dryckens benämning. Namn och tillverkningsställe må angivas med förkortning, som godkänt. Varuslag må angivas med särskild beteckning, som godkänts av . Käri eller behållare, innehållande maltdryck, må icke förses med uppgift, ägnad alt giva drycken sken av alt tillhöra annal varuslag än vartill drycken är hänföriig. Kärieller behållare som avses i första slyckel skola vara försedda med uppgift om dryckesiillverkarensnamn ellei om tillverkningsstället eller med dryckesiillverkarens inregistreradevarumärke. På käri som innehåller maltdryck skall dessutom fi nnas u ppgift omvaruslag (lättöl, öl, starköl) och. Ifråga om öl, typbeteckning saml på kärisom innehåller läskedryck uppgift om dryckens benämning- Namn ochtillverkningsställe må angivas med förkortning, som godkänt-Varuslag och. ijråga om öl. typ må angivas med särskild beteckning, som godkäntsav riksskaUeverkei- Kärl eller behållare, innehållande maltdryck, må ickeförses med uppgift, ägnad all giva drycken sken av all tillhöra annal varuslageller, i fråga om öl. annan typ än vartill drycken är hänföriig. Ulanhinder av vad i första slycket sägs, må utlämning av läskedrycker i öppet käriske från automat, som godkänts av riksskalieverkel eller ock blivit vederböriigenjusterad. Förlagrat lättöl, öl, starköl och läskedrycker, som tillverkas inom landet, skall,om ej annal följer av 8 S fjärde stycket, skatt erläggas av tillverkaren.Skattskyldigheten inträder då varan utlämnas från lillverkningsslället eller,såvitt angår öl eller starköl, där fortares. Skatten utgår för liter med fyrtiofem öre för lagrat lättöl, en krona trettiofem öre för öl. Införeslagrat lättöl, öl, siarköl och läskedrycker lill landei skall, utom i fall somavses i 8 S femte slyckel, skatt eriäggas till tullmyndighet. Tullagen(1973:670) gäller i fråga om skallen. Därjämte gäller 46 S lagen (1959:92) omförfarandet vid viss konsumtionsbeskauning. Skattenutgår för liter med fyrtiofemöre för lagrat lättöl, enkrona trettiofem öre för öl av tvåkronor trettiofem öre för öl av typ B, Mednuvarande lydelse avses 7 ! ; enligt förfaitningsförslag nr. Nuvarande lydelse irekronor för siarköl, för kolsyrade läskedrycker, och trettiosju öre för övriga läskedrycker. Föreslagen lydelse Irekronor för siarköl, för kolsyrade läskedrycker,och trettiosju öre förövriga läskedrycker. Tillverkareskall lämna deklaration till för varje kalendermånad, undervilken tillverkning eller utlämning av skalleplikliga drycker förekommit, meduppgift om den myckenhet sådana drycker, som utlämnats från liUverkningsslällei,saml den myckenhet på lillverkningsslället förtärt öl eller siarköl, som därtillverkats. Särskild deklaration skall avgivas för varje lillverkningsställe. Deklarationskall insändas efter utgången av den månad deklarationenavser. Omsärskilda skäl därtill äro, äger riksskalieverkel medgiva, all deklaration måinsändas senare än i andra slycket sägs, dock senast efterutgången av den månad deklarationen avser, a) utförts ur rikel eller förts lill svensk frihamn för annal ändamål än alt förbrukas där eller, såvitt avser siarköl, levererats för försäljning i exportbutik eller lagts upp på tullager som inrättats för förvaring av proviant, b) tillverkats vid annal tillverkningsställe eller vid införsel belagts med skatt, c) utlämnats som kontrollprov, d) efter utlämning återinförts till tillverkningsställets lager och för vil ken avdrag icke gjorts med stöd av bestämmelserna under a)-c) ovan, e) förstörts utanför lillverknings slället, medan varan befunnit sig i tillverkarens besittning, O försålts med föriust för den skaitskyldige, i den män föriuslen hänför sig till bristande betalning från köpare. I deklaration må särskillför varje I deklaration må särskill för varje varuslag och. ijråga om öl. typavdrag varuslag avdrag göras för myckenhet, göras för myckenhet, som