prop · G00359 · 1976-12-31 00:00:00 — i , sydsvenska sjukgymnastinstitutel,i , förskoleseminariet, , ,SÄMUS och statens scenskola i , siatens utbildning avsjuksköterskor i , fortbildningen av journalister(), (i ) , förskoleseminariet, ,, , , seminariet för huslig utbildning,, utbildning av sjuksköterskor ochSÄMUS i , (och Konstin-dustriskolan) , (i ) , förskoleseminariet i ,(yrkesteknisk högskoleutbildning) och universitetsfilialen i ,filialverksamhet till i högskolan, och förskoleseminariet i förskoleseminariet, , seminariet för husligutbildning, , ulbildning av sjuksköterskoroch i (och , del) i 2021 f.o., har stått: lan, ,seminariet. 1976/77: 59 64 2.2.2 Remissyttrandena Allmänna synpunkter Universitets-och högskoleämbetet (UHÄ) finner för sin del, mot bakgrund av de ingåendeövervägenden som organisationskommittéerna ägnat frågan, ingen anledning altifrågasätta förslagen till indelning i högskoleenheter. Statskontorettillstyrker också regionkommittéernas förslag tiU enhetsindelning och biträderi allt väsentligt de synpunkter av mer speciell karaktär varmed H 75 motiverarförslagen till enhetsindelning i och , TCOanser att kravet på enhetlighet bör få gälla med hänsyn till de möjligheter enenhetlig högskola ger bl. a. tiU bättre planering, utveckling och resursutnyttjande.All högskoleutbildning på en ort bör därför ligga under samma lokala styrelse.Även i och bör man sikta mot en sammanslagning efter hand, SFSå sin sida avvisar i princip de föreslagna sammanslagningarna. Eventuellasammanslagningar måste grundas på pedagogiska och naturliga samband mellan nufristående utbildningar. Förslagen kan minska det direkta inflytandet för olikagrupper och hota mångfalden i utbildningsutbudet. i förordar att de tekniska högskolorna såvitimöjligt får likartad ställning. När tekniska högskolan i , Chalmerstekniska högskola och högskolan i är självständiga högskoleenheter, böräven tekniska fakulteterna i och få viss självständigställning. Svårigheter föreligger för dessa att hävda sig när detgäller kontakter och samverkan med industrin. De kommande högskolestyrelsernavid KTH och CTH kommer alt få representanter för allmänintressen med inriktningpå den tekniska sektorn, något som inte kan tillgodoses i samma utsträckninginom en högskoleenhet med flera fakulteter. För del föreslås ettsärskilt ledningsorgan för den tekniska fakulteten med beredande och i viss månbeslutande uppgifter, I andra hand föreslås att tekniska fakulteten blir ensjälvständig högskoleenhet, men med gemensam förvaltning m.m. meduniversitetet. Benämningen tekniska högskolan i bör i varjeorganisatorisk lösning få användas. i fömtsätter i sitt yttrande en långtgåendedecentraliseringsmöjlighet inom resp, högskoleenhet, TeknologorganisationenREFTEC anför att högskolereformens tankar på en långtgående decentraliseringbäst tillgodoses om de tekniska högskolorna i och blirsjälvständiga enheter, Journalisthögskolani vill utgöra en självständig enhet. Detta bör enligt högskolan intepåverka dess möjligheter till samverkan med . 1976/77: 59 65 i betonar all förslaget om en högskoleenhet i Uppsalaframförts enigt av samtliga berörda parter, Organisationskommitténför /högskoleregion anser att inga omständigheter tillkommit somskulle tala för en ändring av kommitténs förslag att sammanföra samtligaberörda läroanstalter i / tiU en högskoleenhet. En förutsättninghärför är emellertid bl. a, kommitténs förslag om en betydande decentraliseringgenom fem s.k, förvaltningsnämnder som skall fungera som rådgivare ochberedande organ till högskolestyrelsen i olika resurs- och planeringsfrågor,TiU nämnderna skulle kunna delegeras beslutsrätt i såväl löpande förvaltningsärendensom andra frågor. Högskolestyrelsens övergripande ansvar skulle dock kvarstå.En markering av förvaltningsnämnderna som en förutsättning för sammanslagningenbör göras i statsmakternas beslul. i ansluter sig hell till organisationskommitténsuppfattning och betonar att delegeringen till förvaltningsnämnderna bör gålängre än vad H 75 förutsatt i sin skrivning om löpande förvaltningsuppgifter.Kan en sådan organisation inte genomföras måste alternativet vara ett antalfristående högskoleenheter. () anser att man i / med den föreslagnalösningen inte tillräckUgt har beaktat kravet på att högskolestyrelsen reelltskall kunna fullgöra väsentliga övergripande funktioner. Förvaltningsnämndernaskulle i alltför hög grad fullgöra styrelsens uppgifter. Lärarhögskolani förordar att en fristående högskoleenhet bildas i . Fördelarnamed en sammanslagning enligl organisationskommitténs förslag är intetillräckliga för att uppväga nackdelarna med att sammanföra en rad enheter somär både geografiskt och innehållsmässigt skilda. Etl ytterligare skäl motsammanslagningen anser att H 75:s tolkning avförvaltningsnämndernas uppgifter är. Rektorsnämndenvid förskoleseminariet i anser att seminariet inom börutgöra en särskild enhet (institution) med sammanhåUen utbildnings- ochkansliorganisation för personaladministration och budget- ochutbildningsplanering. Socialhögskolani vill bevara högskolan som särskild enhet. Om detta inte är möjligtbör högskolan bli en självständig institution med egen styrelse och linjenämnd.Även i vill utgöra en egen enhet. Förskoleseminarieti vidhåller sin tidigare uppfattning att en separat högskola förlärarutbildning bättre tillgodoser lärarutbildningens behov än enförvaltningsnämnd inom . 5 1976/77. 1 saml nr 59 1976/77: 59 66 i anser att det bör finnas endast en högskoleenhet iUmeå, benämnd , studentkår avvisar däremot den föreslagnaintegrationen. Rektorsnämndenvid i uttalar sig för två högskoleenheter i , varav enför lärarutbildningen. UHÄpåpekar all enligl beslul skall de berörda utbildningarna påkulturområdet tillhöra högskolan. De bör alltså ledas och organiseras eftersamma principer som ståtlig högskoleutbildning i övrigt. Inom ramen för dessaprinciper finns betydande utrymme för att utforma den lokala organisationenefter skiftande förutsättningar. Mot bakgrund bl, a, av de önskemål som harkommit fram är dock enligt ämbetet ytterligare överväganden, i första handregionalt och lokalt, motiverade för den lokala organisationen förutbildningarna i , Organisationskommitténför högskoleregion anför alt den i sitt förslag om att samlakultumtbildningama till en särskild högskoleenhet utgått från skolornas egnakrav på bevarande av del kullurpolitiska inflytandet över utbUdningen m.m.Inom denna enhet skulle förhåUandevis stor frihet ges de enskildaarbetsenheterna. Kommittén avstyrker därför förslag från flera av skoloma attdelvis skjuta upp genomförandet av reformen för dessa utbildningarsdel, I stället bör ett intensifierat planerings- och förberedelsearbete sättasigång inom en interimsstyrelse, i vilken samtliga skolor är företrädda. Flertaletberörda skolor framhäver kulturutbildningarnas särart. Olika uppfattningar hardock förls fram. Musikhögskolorna i och ansluter sig tillförslagen om att de skall inordnas i högskoleorganisationen ,En förutsättning är dock att samtiiga musikhögskolor får likartadorganisatorisk anknytning på resp, ort. i menar attelt uppskjutande av högskolereformen för dess del kan medföra praktiskasvårigheter men ansluter sig till krav från andra skolor i om attuppskjuta reformen . Statens dansskola accepterar en högskola förkonstnärlig utbildning, där dansskolan ingår som en arbetsenhet med enlinjenämnd. Statensmusikdramatiska skola avvisar förslagen. Detsamma gör för de friakonsterna, som dock säger att den under vissa förutsättningar kan godta enorganisationslösning där varje skola inom enheten har en egen linjenämnd medutvidgad funktion. Ettantal skolor, bl. a, statens scenskolor i , och ,dramatiska institutet och , förordar, bl, a, med hänvisning tillpågående utredningar, att ställningstagandet till organisation förutbildningen på kulturområdet skjuts upp. 1976/77: 59 67 lani och dramatiska institutet anser att man bör överväga en riksenhetför detta utbildningsområde. (Gl) och ochReklamutbildning (IHR) anför att oberoende av när en ceniral administration förhögskoleenheten för konstnärlig utbildning etableras ar det väsentligt altutbildningama förstatiigas , Därigenom uppnår de studerandesamma studiesociala trygghet som övriga högskolestuderande. Vidare börhögskolans poäng- och meritsystem även gälla GI och IHR, Krav på att kvarståsom egen enhet framförs av resp. som egen institution avTeckningslärarinstitutet. Konstindustriskolan i framför visstveksamhet inför förslaget alt utbildningarna på kulturområdet med få eleverskall föras in i slora högskoleenheter. Deregionala organisalionskommittéema för högskolereformen föreslår atl enstatlig högskoleenhet inrättas på varje ort med undantag för där tvåenheter bör inrättas och där fem enheter bör inrättas. De tvåenheterna i föreslås bli och tekniska högskola.För Slockholm föreslås följande enheter, nämligen , karolinskainstitutet, tekniska högskolan, högskolan för lärarutbildning och högskolanför konstnärlig utbildning. Ellav syftena med högskolereformen är att åstadkomma en organisation avhögskoleutbildningen på olika orter som på etl ändamålsenligt sätt kan tjänautbildningens utveckling. Sammanförande av skilda utbildningsenheter förbättrarmöjligheterna atl samordna olika utbildningar och utbildningssektorer.Därigenom torde en fortlöpande utveckling och förnyelse av ulbildningenfrämjas. Vidare underlättas ett ändamålsenligt resursutnyttjande. Motdenna bakgmnd anser jag att regionkommittéernas förslag till indelning ihögskoleenheter är väl avvägda. Kommittéernas sammansättning och derasarbetssätt, som inneburit etl brett samråd och remissförfarande, kan ses somen garanti för att intressen inom regionen så långt möjligt har beaktats.Flertalet remissinstanser har också i stort sett godtagit förslagen. Jagförordar därför att högskoleenheter inrättas i huvudsak enligt den indelningsom regionkommittéerna har föreslagit. I enlighet meduniversitelskanslersämbetets förslag bör också ansvaret för försöksverksamhetenmed yrkesteknisk högskoleutbildning på de orter där statlig högskoleenhetkommer atl finnas läggas på denna enhet. Jag vill dock härvid, i anslutningtill vad H 75 och organisationskommittén i högskoleregion haruttalat, betona att denna enhelsindelning inte måste gälla för all framtidutan kan omprövas senare med hänsyn till t. ex. högskoleutbildningensutveckling. 1976/77: 59 68 Påen punkt krävs dock enligl min uppfattning ytterligare överväganden.Organisationskommittén i Slockholms högskoleregion har föreslagit all ettanlal skolor inom kulturområdet i skall föras samman tUl en högskolaför konstnärhg utbildning. De berörda skolorna är dramatiska institutet,grafiska institutet och kommunikations- ochreklamutbildning, , , , statensdansskola, siatens musikdramatiska skola och siatens scenskola, 1remissbehandlingen har flera av dessa skolor framhävt kulturutbildningarnassärart. Några av skolorna anser därför att de inte bör inordnas i högskolan.Andra skolor menar, med hänvisning till pågående utredningar om utbildningensutformning, all ställningstagandet till organisationen av utbildningarna påkulturområdet bör skjutas upp. Jaganser, med hänvisning till den övergripande karaktär högskolebegreppet kommeratt ha och till beslut, att utbildningarna inomkulturområdet bör föras till högskolan. är det uppenbart att dessa ivissa avseenden har speciella förhållanden som ibland kan motiverasärordningar. Jag anser därför att de nyssnämnda skolornas organisatoriskaställning bör ses över ytterligare. Denna översyn bör kunna slutföras i sådantid att en ny organisation kan träda i kraft , Den föreslagnahögskolan för konstnärlig utbUdning i bör således inte inrättas den1 , vid dessa skolor bör bl. a. med anledninghärav inte ändras för /78. Jag avser att i annat sammanhangföreslå regeringen att uppdra åt universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) att,i samverkan med , organisationskommittén för Stockholmshögskoleregion, den kommande och de berörda skolorna, övervägaorganisationen inom högskolan fr.o.m. för kulturutbildningarnai , I uppdraget bör ingå att pröva även andra organisatoriskalösningar än den som organisationskommittén för högskoleregion harföreslagit. Vadjag nu har anfört om den institutionella organisationen av högskoleutbildningeninom kulturområdet i kräver, som jag har förordat i det föregående,en övergångsbestämmelse tiU högskolelagen. Detta bör dock inte påverka denanslagsomläggning som jag i det följande kommer att förorda skall ske den 1juli 1977. Det innebär att medel för dem beräknas under anslagen Utbildning förundervisningsyrken och UtbUdning för kuUur- och informationsyrken. Musikhögskolornaoch scenskolorna i och skall enligt resp. regionkommittésförslag föras till de nya högskoleenheterna i och . Bl, a, medhänsyn till att ställning ännu inte har tagits till förslag frånorganisationskommittén för högre musikutbildning (OMUS) skulle det finnas skälalt skjuta upp inordnandet i universiteten även för dessa skolor. Jag anseremellertid att övervägande 1976/77: 59 69 skältalar för alt inordnandet sker . Anslutningen till en störreenhet med många utbildningsfält bör i dessa fall ge fördelar i form av t.ex,möjligheler alt dra nytta av universitetens resurser på angränsande områden. Jagvill i della sammanhang betona att jag förutsätter atl de detaljlösningar somväljs när dessa skolor förs in i högskolan tillgodoser deras särart. Det ärhärvid särskUt viktigt atl, oberoende av de organisatoriska lösningarna, formernaför kontakt och samverkan mellan kul-turulbildningama i olika regioner blirändamålsenliga. Denna fråga bör också ingå i det uppdrag till UHÄ som jag nysshar nämnt. Eltantal läroanstalter, bl, a. de två journalisthögskolorna och vissa lärarhögskoloroch socialhögskolor, liksom också de tekniska fakulteterna i ochLund, har uttryckt oro för att de inom nya, större enheter skall förlora sinidentitet. Några har också anförl att de arbetar på ett sådant sättatl t.ex, samverkan med andra utbildningar och representation förallmänintressen i ledningsorgan redan är tillgodosedda. Jag vill allmänt betonaatt bildandel av större enheter självfallet inte skall leda till att de olikautbidningama mister sin särart. Det bör tvärtom vara elt intresse förhögskolestyrelserna att inte bara behålla en sådan särart utan även utveckladen för att inom enheten erbjuda ett så brett spektrum av utbildningar sommöjligt. Enligt min mening vidgas förutsättningarna för ett sådant arbete omutbUdning och forskning som har likartad inriktning eller resursmässiga sambandkan hållas samman i en enhet. Utbildningens forskningskontakt främjas. Ettsamlat lokalt planerings- och utvecklingsarbete vad gäller både utbildningensinnehåU och resursernas användning möjliggörs. De studerande får därigenomstörre möjligheter att kombinera sådana utbildningar som kan svara mot derasindividuella önkemål och behov. Fleraav regionkommittéerna har berört frågan om de statliga sjöbefälsskolornasställning. Utbildningen vid dessa har också utretts av en särskild arbetsgrupp(UTSJÖ) inom (). SÖ har i huvudsak anslutitsig tiU UTSJÖ:s förslag att den högre sjöpersonalutbildningen bör ha statligthuvudmannaskap inom högskoleorganisationen. Även H 75 har utgått från attberörda utbildningslinjer vid sjöbefälsskolorna skall tUlhöra högskolan. Ävenjag utgår från att den högre sjöpersonalutbildningen kommer atl ingå ihögskolan. Vissa frågor i anslutning till UTSJÖ :s och SÖ:s förslag kräver dockytterligare överväganden. Detta gäller bl. a. sambandet med övrigsjöpersonalutbildning liksom samordningen med andra utbildningar t.ex,utbildning av driftteknikerpersonal. Jag anser därför att det inte är möjligtatt nu ta slutlig stäUning till sjöbefälsskolornas inordnande i högskolan.Frågan bör övervägas ytterligare inför /79.Sjökaptensutbildningen och sjöingenjörsutbildning- 1976/77: 59 70 enbör dock från räknas som högskoleutbildning. Jag har i deltaavseende samrått med statsrådet . Enligl1975 års riksdagsbeslut är en av de orter på vilka den permanentahögskoleutbildningen skall byggas ut som kan överblickas. Jagavser att senare föreslå regeringen att uppdra åt UHÄ och regionslyrelsen iLund/högskoleregion att överväga organisationen för den statligahögskoleutbildningen i , Jag kommer att under anslagetHögskoleförvaltningarna alt ta upp frågan om medel för förvaltning förhögskoleutbildningen i , Statsrådet kommer atl under anslagetUtbildning för undervisningsyrken beräkna medel för den nu befintligaförskollärarlinjen i för /78, Jagvill här beröra en fråga som gäller förvaltningsformerna inom högskoleenheternamen som av flera instanser har tagits upp i samband med enhetsindelningen.Vissa läroanstalter har uttryckt oro för alt beslutsgången inom mycket storahögskoleenheter skall bli trög och långsam, och att de beslutande organen inteskall ha tillräcklig kunskap om alla delar av enhetens verksamhet. I förslagenhar på några håll tagits upp den möjlighet att inrätta s.k, förvaltningsnämnderför delar av högskoleenheter som H 75 har förutsatt. Därvid har ocksåförutsatts att högskolestyrelsen i betydande omfattning skall kunna delegerabeslutanderätten till sådana nämnder, H 75 har i sitt yttrande berört dettaoch anfört att förvaltningsnämnderna i första hand skulle ha hand om löpandeförvaltningsuppgifter. Högskolestyrelsen måste enhgt H 75 behålla detövergripande ansvaret för verksamheten, bl, a, för enhetens samlade resurseroch för personaladministrativa och personalpolitiska frågor. Jaghar full förståelse för att det inom de största av de föreslagnahögskoleenheterna kan finnas behov av organ av förvaltningsnämndens art. Det ärockså i överensslämmelse med riktlinjerna i högskolereformen att en del av enenhet i betydande omfattning kan svara för frågor som rör dess område. a, de önskemål som har framförts om de tekniska fakulteternassjälvständighet. Enligt den tänkta ordningen ankommer det på högskolestyrelsenatt avgöra om förvaltningsnämnd bör inrättas. Detankommer vidare på högskolestyrelsen att inom ramen för gällande bestämmelseravgöra i vilken utsträckning handläggningen av och beslutanderätten i olikafrågor skall delegeras till förvaltningsnämnd. Jag anser att det är viktigtatt delegeringen inte sker i sådan uisträckning att man förlorar de fördelarsom en sammanhållen större enhet ger, såsom förbättrat totaltresursutnyttjande, vidgade möjlighetei till samverkan mellan olika utbildningaroch förnyelse av utbildningarna. Frågor som styrelsen enligt min mening därförinte skall kunna 1976/77: 59 71 delegeraär den övergripande planeringen för ulbildningen inom högskoleenheten ochfrågor om enhetens samlade resurser och fördelningen av dem. Jag anser i likhelmed H 75 atl del är självklart all högskolestyrelsen skall ha det övergripandepersonalpolitiska och personaladministrativa ansvaret för all personal inomenheten. Detta är av största vikt för personalens anställningstrygghet och harockså betydelse för bl, a, etl rationellt resursutnyttjande. Önskemålhar förts fram i remissyttrandena om att i förvaltningsnämnd skall kunna ingåföreträdare för bl, a, allmänna intressen. Jag har framhållit altförvaltningsnämnd är ett organ som inrättas av högskolestyrelsen för atlbeslula i frågor på delegation från denna. Allmänintressena skall enligt 1975års riksdagsbeslut finnas företrädda i styrelserna. Jag ser därför inget motivför atl de skulle representeras också i organ som beslular på delegation frånstyrelsen. Jag anser vidare att i den mån företrädare för allmänna intressenoch för yrkeslivet skall ingå i beslutande organ inom högskolan, regering ochriksdag bör besluta om principerna för dessa organs sammansättning. Företrädareför allmänna intressen bör därför inte ingå som ledamöter i förvaltningsnämnd, 1prop, 1975:9 anförde föredraganden att det borde ankomma på regeringen attfastställa enheternas benämning efter förslag av organisationskommittéerna.Jag kommer att föreslå regeringen att härvid i huvudsak följa de förslag somkommittéerna har lämnat. De enheter i vilka de nuvarande universiteten kommeratt ingå bör därvid behålla benämningen universitet. Högskolestyrelsenbör vidare kunna besluta att för delar av de nya enheterna de tidigaresjälvständiga läroanstalternas namn kan användas. berörs givetvis av den centrala organisationskommitténsför högskolereformen (H 75 :s) förslag till högskolelag som jag har redovisati det föregående, I det följande behandlas vissa av de förslag som H 75redovisade i särskild skrivelse . Förslagen omfatiar denblivande kommunala högskoleutbildning som f.n, tillhör dels gymnasieskolan,dels sjuksköterskeutbildningen. H75 påpekar att åtskilliga av de frågor som kommittén behandlar och som rörpersonal för den kommunala högskoleutbildningen är eller kan komma att bliförhandlingsbara, I sådana frågor har H 75 inte tagit ställning till sakligaförändringar, utan valt att presentera rent tekniska översättningar av nugällande bestämmelser för gymnasieskolan och 1976/77: 59 72 sjuksköterskeutbildningen.Kommittén förutsätter atl förhandUngar om dessa frågor kommer till stånd medpersonalorganisationerna. Kommitténsarbete med frågor gällande den har i hög grad aktualiseratoch belyst problem som har samband med det delade huvudmannaskapet förhögskolan. H 75 förordar därför atl regeringen nu tar initiativ till eningående och förutsättningslös utredning av förutsättningarna för ochkonsekvenserna av ett förenhetUgande av huvudmannaskapet för den grundläggandehögskoleutbildningen. EnligtH 75:s mening bör vad gäller huvudmannaskapsfrågan särskild uppmärksamhetägnas åt de utbildningar som f ,n, har såväl statlig som huvudman,nämligen fritidspedagog- och sjukgymnastlinjerna. LedamotenWilhelm som representerar har reserverat sigmot H 75:s förslag om utredning av huvudmannaskapsfrågan. Enligt reservantenkommer en sådan utredning att skapa en osäkerhet . Planeringenär i full gång och landstingen är fortfarande genom sitl ansvar för hälso- ochsjukvården bäst lämpade att ge högskoleutbildningen på vårdområdet elt innehållsom överensstämmer med hälso- och sjukvårdspolitikens mål, framhållerreservanten. Ikommitténs arbete har frågan om gränsdragningen mellan å ena sidan lokalautbildningslinjer och enstaka kurser i högskola, å andra sidan högrespecialkurser i gymnasieskolan auktaliserats. H 75 föreslår därvid att frågorom överföringar av utbildningar i gymnasieskolan lill högskolan i form avlokala utbildningslinjer eller enstaka kurser, till vägledning för de regionalaoch lokala organen, skall prövas av () och universitets-och högskoleämbetet (UHÄ) i samråd. Enligtförordningen (1976:231) med provisoriska föreskrifter om tillträde tillgrundläggande högskoleutbildning skall fråga om antagning tUl kommuns ellerlandstingskommuns högskoleutbildning avgöras av intagningsnämnd enligt 9 kap.1924 §§ skolförordningen (1971:235) eUer av annan myndighet som styrelsen förutbUdningen utser. Eftersomden kommunala högskoleutbildningen Uksom högskolan i övrigt förutsätts bliriksrekryterande ökar kraven på en samordning av antagningen. Inom ramen förnuvarande bestämmelser kan samordning ske genom att viss kommunsintagningsnänmd antar studerande tUl viss utbildning även för andra kommuner.Behovet av en samordning av antagningen meUan olika utbildningar, som för denenskilde är alter- 1976/77: 59 73 nativlill varandra, är emellertid svårt att lillgodose i ett system där varjeutbildning har sin särskilda antagningsenhet. Blandsökallernativen för den som söker till en utbUdning med huvudman kangivetvis även finnas utbildningar med statlig huvudman. Det finns alltså ävenbehov av en samordning mellan an-lagningen till statlig och till kommunalhögskoleutbildning. Delta samordningsbehov tillgodoses, enligt H 75:s mening,effektivast genom atl antagningen till linjer i högskoleutbildningförläggs tiU UHÄ, som kommer att ombesörja antagningen till flertalet allmännalinjer inom den statliga högskolan redan från den nya högskolans start.