prop · G00325 · 1976-12-31 00:00:00 — Medstöd av vad som har nämnts hemstäUer skeppsprovningsanstalten om etttilläggsanslag av 15 milj. kr. för utrustning tiU manöver-och våglaboratoriet. Uppförandetav ett manöver- och våglaboratorium vid skeppsprovningsanstalten är enligt minmening en angelägen åtgärd. God kännedom om stora tankfartygsmanöveregenskaper i trånga farvatten är en nödvändighet för alt upprätthållaoch förbättra sjösäkerheten. Snabba fartygs sjöegenskaper är väsentliga förbåde ekonomi och säkerhet men går inte att teoretiskt beräkna utan raåstehärledas ur raodellförsök. För båda dessa typer av försök är det väsentligt attlaboratoriet får en god utrustning. Dekostnadsökningar som har uppkorarait på utrustningen är beklagliga. Jag anseremellertid att de till övervägande del förklaras av de kostnadsökningar somskett från den förra kostnadsuppskattningen för utrastning avifrågavarande slag. De ambitionshöjningar i vad avser vågbildarnas drivsystemoch undervattensdelar sora anstalten redovisar finner jag vara välmotiverade. Skeppsprovningsanstaltenhar i sin beräkning av utrustningskostna-derna tagit upp ett belopp föroförutsedda kostnader. Sedan etl definitivt anbud på viss del av utrustningenhar erhållits är det enligt rain mening motiverat med en reduktion av dettabelopp. Vidare kan en reservation på utrustningsanslaget utnyttjas för manöver-och våglaboratoriet. Jag beräknar, sedan dessa reduktioner har gjorts, att detkvarstående medelsbehovet uppgår lill 12 railj. Jag anser att elttilläggsanslag av denna storlek gör det raöjligt för skeppsprovningsanstaltenatt utrusta laboratoriet. Dejämfört raed den ursprungliga beräkningen höjda hyres- och kapitalkostnademaför laboratoriet gör det nödvändigt all öka uppdragsintäkterna. Storaansträngningar bör göras för att främja uppdragsverksamheten vid laboratoriet.Den egna forskning som bedrivs vid laboratoriet bör ha till syfte alt ge ettbättre underlag för uppdragsverksamheten. Även styrelsen för tekniskutveckling bör bidra tiU att upprätthålla skeppsprovningsanstaltens kompetens idetta avseende genom att lägga angelägna forsknings- och utvecklingsprojekt vidlaboratoriet. Därigenom kan också en jämnare sysselsättning för personalen 1976/77:25 99 uppnås.Jag avser att i annat sararaanhang återkomma lill regeringen raed förslag omdelta, liksom i fråga om anstaltens personalutveckling. Skulleuppdragsverksamheten och den därav motiverade forskningen inte raedföra attlaboratoriet utnyttjas till fullo, bör dock skeppsprovningsanstalten övervägaom det är ekonomiskt fördelaktigt alt inte utnyttjalaboratoriet. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill : Utrustning på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /77 anvisa etl reservationsanslag av . [5]1. Byggnader och utrustning. För detta ändamål har för innevarande budgelåranvisats ett investeringsanslag av 65 milj. kr. 1975/ 76: 122, NU1975/76: 62, rskr 1975/76: 420). Förenadefabriksverken (FFV) har i skrivelse och i därefter insäntkompletterande material anfört i huvudsak följande. 1FFV:s anslagsäskande för /77 anmäldes bl. a. behovet av engodsterminal vid Zakridalsverken, kostnadsberäknad till 12 milj. kr. Regeringenfann ej skäl att föreslå att anvisa medel för godsterminalen (prop.1975/76:122). Med hänvisningtill det stora behov som föreligger vid Zakrisdals-verken att korama tillrättamed de planerings- och lagringsproblem som finns och som komraer att förvärrasi takt med de ökade utleveranser sora enbart nuvarande orderstock innebär harFFV sökt finna en lösning på godslerrainalproblemet. Något acceptabeltaltemativ lill byggande av godsterminal vid Zakrisdalsverken har inle kunnaiåstadkommas. FFV måste därför få uppföra den för en rationell verksamhetnödvändiga godsterrainalen. Godsterminalenberäknas ersätta de 17 förråd som f. n. används vid Zakrisdalsverken. Dendirekta kostnadsbesparingen av investeringen kan uppskattas till 2,3 milj. kr.per år. Dessutom medför en ny godsterminal andra vinster såsora bättreraaterielhantering och minskad risk för produktionsstömingar. Kostnadenför godsterminalen beräknas nu med hänsyn tiU indexmässig uppräkning uppgå tUl13,3 railj. kr., varav 9,9 milj. kr. Prop.1976/77: 25 lOO byggnadsinvesteringaroch 3,4 milj. kr. Betalningsutfallet är beräknat till 6 milj. /77 och till 7,3 railj. Zakrisdalsverkeninom FFV tillverkar pansarvärnsvapen och -ammunition såväl för del svenskaförsvaret som för export. Orderingången har ökat och antaletanställda uppgår f. n. till ca 800 personer. 1975/76: 122 omomorganisation av förenade fabriksverken, m. ra. framhålls att en centraluppgift för FFV är att bidra till den svenska försvarssektorns behov avförsvarsmateriel. För att kunna lösa denna uppgift är det en förutsättning attFFV har ändamålsenliga produktionsresurser. Den ökande produktionsvolymen vidZakrisdalsverken har fört med sig ett större och alltmer kompliceratmaterielflöde, vilket ställer slora krav på godshanteringen. Då de 17 förrådsora f. n. används inte kan anses fylla kravet på en rationellraaterielhantering behövs en ny godsterminal. Uppförandet av en sådan ärkostnadsberäknad till 13,3 milj. kr., varav 6 milj. kr. behövs under budgetåret1976/77. Godsterminalen beräknas innebära slora kostnadsbesparingar och ansesminska riskema för produklionsstörningar. Jag finner det därför motiverat attgodsterrainalen nu komraer till stånd. För att arbetet skall kunna inledasunder innevarande budgetår bör 6 railj. Jag hemställer atlregeringen föreslår atttill Byggnader och utrustning på tilläggsbudget 1 till statsbudgeten /77 anvisa ett investeringsanslag av . [6]2. Inlösen av aktier i . Något anslag för detta ändaraål finns inteupptaget i statsbudgeten för /77. AB Teleunderhåll (numeraTelub AB) bildades enligt beslut av (prop. 1963: 114, SU1963: 135, rskr 1963: 319) för att svara för underhållet av viss del avförsvarels teleraateriel. Bolaget ägs till (A-aktier) av staten, företräddav förenade fabriksverken (FFV), och till (B-aktier) av åtta företag inomsvensk industri. Det sararaanlagda nomineUa värdet av aktierna är 12 milj. kr. Mellan staten (FFV) ochB-aktieägarna träffades ett konsortialavtal sora reglerarförhållandet raellan de båda parterna. Avtalets § 6 har följande lydelse:"Skulle sådana förändringar anses ha inträffat i fråga om detta avtalsallmänna förutsättningar och syftemål, att fortsalt samarbete icke framstår sommöjligt, skola A-aktieägarna, dock tidigast efler detta avtalsingående, äga rätt inlösa samtliga B-aktier. Såvitt förslag därom, biträdes avminst tre fjärdedelar av samtliga B-aktier, skola B-aktieägarna äga påfordrainlösen av samtliga Prop.1976/77: 25 101 B-aktier,dels under de förutsättningar som näranas i föregående punkt, dels oavsettora den däri näranda tid ora icke förflutit därest staten väckt frågaom utvidgning av AB Teleunderhålls rörelse och de förhandUngar somB-aktieägarna med anledning därav påkallat belräffande fortsatt samarbete ickeskulle ha lett till resultat." Enligt § 7 i avtalet skall inlösen ske tillaktiernas verkliga värde. FFVhar i skrivelse till regeringen framhållit i huvudsakföljande. Verksamheten vid Telubbörjade, efter de första årens uppbyggnad av resurser för huvudändamålet attbedriva centraliserat underhåll av försvarets teleraateriel, gradvis attdiversifieras. Anledningen härtill var en strävan att använda befintligaresurser på elt effektivt sätt. Efter hand har efterfrågan på bolagets tjänsteroch varor liksora bolagets strävan att skapa nya sysselsättningstillfällenraotiverat en medveten utbyggnad av företagets resurser för civil produktion.Gemensamt för nya aktiviteter har varit att elektronik skall ingå tillbetydande del i de objekt som bolaget engagerat sig i. Underhållet av civilaelektronikutrustningar utförs nu från servicekontor på 14 platser i landet.Orasättningen därav beräknas uppgå till 17 milj. kr. Bolaget utför ocksålegotillverkning och tillverkning av vissa egna produkter. Omsättningen häravberäknas under innevarande år uppgå till ca 14 milj. kr. Denursprungliga verksamheten inom bolaget, underhåll av teleteknisk materiel,beräknas under innevarande år omsluta 73 milj. kr., medan nya aktiviteteromsluter ca 50 milj. kr. 1 skrivelse till FFV den24 raaj 1976 har B-aktieägama begärt inlösen av sina aktier i bolaget underåberopande av den rätt sora tillkoramer dera enligt § 6 konsortialavtalet. Efter en av parternagemensamt utförd värdering av aktierna har parterna den 3 september 1976träffat avtal ora inlösen av B-aktierna i . Enligt avtalet överlåterB-aktieägarna samtliga sina 5 880 aktier till FFV för en köpeskilling av . Avtalet förutsätterregeringens godkännande. FFVhemställer atl beloppet för inlösen av aktierna raåtte anvisas. Enligtstatsraaktemas beslut (prop. 1963: 114, SU 1963: 135, rskr 1963: 319)bildades nuvarande för att svara för underhållet av viss del avförsvarets teleraateriel. Aktiekapitalet av norainellt 12 milj. kr. är fördelatmed på svenska staten (FFV) och raed på företag inom svenskteleindustri, vilkas aktier i benärans B-aktier. 1976/77: 25 102 Detkonsortialavtal sora finns raellan staten (FFV) och B-aktieägarna ger bl. a.dessa rätt alt påfordra att staten löser in B-aktierna till deras verkligavärde om staten väckt fråga om utvidgning av bolagets rörelse och deförhandlingar sora B-aktieägarna med anledning därav påkallat beträffandefortsatt saraarbete inte skulle ha lett tUl resultat. B-aktieägarna har med åberopandehärav nu begärt att staten löser in deras aktier i . Jagfinner att begärd aktieinlösen måste ske i enlighet raed bestämmelserna ikonsortialavtalet. På grundval av en värdering av bolaget, som utförts avauktoriserade revisorer, har avtal träffats om ett inlösenbelopp av 16 170 000kr. Jag har ingen erinran raot detavtalade beloppet. FFVförvallar statens nuvarande aktieinnehav (A-aktiema) i Telub. När B-aktiernahar lösts in bör även dessa aktier förvaltas av FFV, intill dess frågan kanbli aktuell om annan placering av bolagets aktier. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Inlösen av aktier i på tilläggsbudget I till statsbudgeten /77 anvisa ett investeringsanslag av . [7]3. Något anslag för detta ändaraål finnsinte upptaget i statsbudgeten för /77. 1972: 85 (s. 47), 1972: 130 (s. 59), 1973: 170 (s. 49), 1974: 170 (s. 71)och prop. 1975/76: 25 (s. 77) har redogörelser lämnats för förenadefabriksverkens (FFV) medverkan i utvecklingen av stirlingmotorn. Hittillshar FFV för budgetåren 1971/721975/76 beviljats investeringsanslag medsamraanlagt 22,8 milj. kr. för finansiering av stirlingprojektet. FFV harsamtidigt för nämnda ändamål medgivits rätt att solidariskt raed (Kockura) teckna borgen för sammanlagt 56,3 milj. kr.(prop. 1972: 85 bU. 10, NU 1972: 35, rskr 1972: 198, prop. 1972: 130 bil. 10, NU1972: 67, rskr 1972: 320, prop. 1973: 170 bU. 11, NU 1973: 71, rskr 1973: 384,prop. 1974: 170 bU. 11, NU 1974: 56, rskr 1974: 396 och prop. 1975/76: 25 bU.11, NU 1975/76: 18, rskr 1975/76: 135). FFVhar i skrivelse heraställt om anslag för att bestridastatens andel av KB United () AB «fe Co:s (United )utvecklingskostnader under /77. Vidarehar FFV hemställt om rätt att tUlsammans med Kockura teckna solidarisk borgenför ytteriigare upplåning av United i invesleringsbank ABunder /77. AvFFV:s skrivelse fraragår i huvudsak följande. UnitedStirling har efter omfattande marknadsundersökningar valt att 1976/77:25 103 iförsta hand utveckla dels en motor på 75 kW (P-75-motorn), dels en på 150 kW(P-150-raotorn). P-150-raotom byggs upp av två P-75-enhe-ter.Syslemspecifikationerna som ligger till gmnd för utvecklingsarbetet harutformats med syfte att de två motorvarianlerna skall vara konkurrenskraftigai förhållande till den modifierade dieselmotorn. Denna motor bedöms vara detvå motorvariantemas huvudkonkurrent. Utvecklingsarbetethar delats upp i två delmål som skall uppnås . skall beslutfattas om den fortsatta verksamheten. För den första etappen ärmålet att en metallisk motor i installerat skick skall ge en bästaverkningsgrad av . Denna motor är avsedd för introduktionsmarknadersåsom gruvraaskiner och stadsbussar. Stirlingmolorns goda miljöegenskaperfyller på dessa marknader ett stort behov och elt visst merpris kan påräknas. För den andra etappen ärmålet att utveckla en motor med förhöjda prestanda som kan konkurrera påvolymraarknader. Målet bedöras kunna uppnås med hjälp av keramiska material(keramer) i vissa av motorns komponenter. Utvecklingsarbetet för dessakomponenter har påbörjats, delvis med bidrag från styrelsen för tekniskutveckling. Dessutom pågår ett intensifierat saraarbete med iFörenta staterna () med utnyttjande av deras erfarenheter frånkerarautveckling. Sannolikheten för att keramer skall komma till användning ivissa varmhållfasta komponenter till stirlingmotorn bedöms som hög. Sådanakomponenter förutses ge möjligheter tUl ökad temperatur i dessa komponenter ochdärmed väsentligt minska bränsleförbmkningen. Vidare uppnås ett lägrevikt/effeklförhållande samt lägre tillverkningskostnader än för motsvaranderaelalliska komponenter. FFV bedömer del möjligtatt demonstrera en motor som fyller de för år 1977uppställda prestandakraven. Avskrivelsen framgår vidare att stirUngmotorns utsikter att bli en allmän motorsynes oförändrat goda. Motorns konstruktion och arbetssätt medför egenskapersora låg halt av skadUga äranen i avgaserna, låg ljud- och vibrationsnivå, lågsot- och röknivå, låg bränsleförbrukning och flerbränsleegenskaper, dvs.förmåga att utnyttja ett antal olika bränslen eller värmealslrare. Lagstiftningen,främst i industriländerna, avseende emissionsbestära-raelser kan successivtkoraraa alt skärpas även ora en viss återhållsamhet jämfört med deursprungliga planerna kan skönjas. Vidare kommer beslämmelser om dämpadbullernivå för tyngre fordon och arbetsmaskiner att skärpas.Partikelemissioner kommer även att bli föremål för lagstiftning. Alternativabränslen och nya bränslekvaUteter kan bli aktuella. Bensin och dieselolja tordedärför inle bli självklara såsom enhetsbränsle i alla länder . 1976/77: 25 104 Prisstegringarnapå bränsle bedöras fortsätta och betydelsen av högeffektiva motorer ökardärmed. Enpositiv bedömning av stirlingmolorns potential återkommer i flera studier avalternativa motorers framtid. Det nationellastirlingengageraanget i fortsätter. Sålunda har och N.V.Philips Gloeilampenfabrieken framgångsrikt deraonstrerat en FordTorino personbil med en installerad 125 kW (170 hk) slirlingmolor. harvidare till and ()lämnat förslag till ett drygt sexårigt utvecklingsprogram för en personbilsmotor.Totalkostnaden, beräknad tUl 146 milj. dollar, föreslås delad mellan ochERDA. För United innebär etl förverkligande av detta förslag medverkansom underleverantör. Diskussioner pågår med ettflertal företag om försäljning av teknologi i form av licensförsäljning ochutvecklingsuppdrag. Detta kan i sin lur medföra tillverkning och försäljning avstirlingspecifika komponenter särat tillverkning och försäljning av koraplellaraotorer för specialändamål. FFV:sutveckling av det s. k. sora regleras enligtett licensavtal raed United torde medföra en koraraersiellinbrytning under slutet av 1970-talel och härigenora bana väg för enbredare introduktion av stirlingmotorn. Utvecklingsmåletför P-75-motorn och P-150-raolorn prövas fortlöpande med hänsyn till denförväntade konkurrenssituationen. har dock inga skäl att modifieramålet framkommit. Motiv att ändra United affärsidé finns inte heller.Det är därför United huvudstrategi att på ett tidigt stadium engageraden befintliga motorindustrin i stirlingraotorutvecklingen i avsikt att dennaekonomiskt och tekniskt skall stödja utvecklingsarbetet. När en motor harutvecklats så att den är klar för produktion skaU United svara förvidare UtveckUng och underleveranser av stirlingspecifika komponenter.Motor-industrin svarar för övriga funktioner såsora motorproduklion, distributionoch service. Därutöver kan det dock bli aktuellt alt UnUed i egen regisvarar för tillverkning av mindre serier kompletta etapp 1-motorer förspeciella ändamål. Underhösten 1976 pågår en översyn och revision av gällande lång-siklsplan för UnitedStirling. Särskild vikt koinmer därvid att läggas vid analys och utvärdering avsåväl gällande som alternativa och kompletterande mål och strategier. Arbetetraed den reviderade långsikls-planen skall genoraföras så att förslagbelräffande den fortsatta verksamheten kan föreläggas chefen förinduslrideparteraentet . Finansieringenav verksamheten vid United fömtsätts t. v. ske enligt samraa principersora f. n. Det innebär att hälften av erforder- Prop.1976/77: 25 105 ligtkapitalbehov täcks genora långsiktiga lån i , förvUka och solidariskt tecknar borgen, och alt andra hälften täcksgenom lika stora bidrag från de båda delägarna. 1975/76: 25 (bU. 11) har United Stiriings finansieringsbehov fr. o. ra.den 1 juli 1975 fram lill beslutstidpunkten beräknats tUl36 milj. kr. Av FFV:s skrivelse fraragår att denna beräkning kvarståroförändrad. FFV finner det emellertid redan nu nödvändigt att finansieringsbehovettäcks fram till för all projektet skall kunna drivas vidareutan tidsförlust enligt tidigare uppgjord plan. /77 hemställer FFV sålunda att regeringen föreslår riksdagenatt anvisa ett anslag på 6 milj.kr. för att bestrida FFV:s direkta utvecklingskostnader för stirlingprojektetgenom sin andel i United Sturling samt medge FFV rätt att tillsamraansmed Kockum teckna borgen för ytterligare lån på 12 mUj. järate ränta inlUlett belopp av totalt 68,3 milj. kr. Upplåningen avses ske i Investeringsbanken. Utvecklingsarbetetpå stirlingmotorn synes fortsätta i stort sett planenligt. FFV bedömer sålundaatt de mål som enligt gäUande långsikts-plan skall uppnås i början av år 1977också kommer att nås. Parallellt raed utvecklingsarbetet pågår överläggningarmed ett flertal företag ora försäljning av teknologi. Projektets fraragång äravhängig både av att motom uppfyller vissa prestandakrav och av att ettsamarbete med raolortillverkare med internationell anknytning kan etableras.Ell sådant samarbete kan leda till att den nuvarande ägarsitualionen förändras.En tidig marknadsintroduktion på sådana delmarknader där raotorn har speciellakonkurrensfördelar underlättar möjligheterna att motorn senare kan utvecklastill att bli en allmän motor. Det förefaller därför önskvärt att pågåendeöverläggningar kan fullföljas. Defaktorer som påverkar stirUngmotorns utsikter att bli en allraän motor denförväntade framtida bränslesituationen, utvecklingen av miljölagstiftningen ochden framtida motormarknaden synes i allt väsentligt utvecklas på ett urprojektets synvinkel gynnsamt sätt. Flera intemationella studier pekar också utstirlingmotorn sora en motor raed goda utvecklingsraöjligheter. Någonanledning att ompröva projektet före den i prop. 1974: 170 angivnabeslutstidpunkten finns inle. Jag förordar således alt FFVbereds möjligheter att fortsätta utvecklingsarbetet. UnitedStirlings utvecklingsarbete har finansierats dels med lån i , dels med bidrag från FFV och Kockura. FFV har förlånefinansieringen erhållit medgivande att lill-saramans med Kockum tecknasolidarisk borgen tUl ett belopp av 56,3 1976/77: 25 106 Vidare har FFV erhåUit investeringsanslag under budgetåren 1971/721975/76om sammanlagt 22,8 milj. kr. Finansieringsbehovetunder /77 bör täckas efter samma principer sora hartillämpats, dvs. till hälften genora långfristiga lån för vilka Kockum och FFVsolidariskt tecknar borgen samt till hälfien genora lika stora bidrag från debåda delägarna. Föratt täcka United finansieringsbehov samt möjUggöra ett fortsattutvecklingsarbete projektet utvärderas behöver FFV etl invesleringsanslagom 6 milj. kr. Vidare fordras att FFV medges rält alt tillsamraans med Kockumteckna solidarisk borgen med ytterligare 12 milj. kr. intill ett belopp av 68,3milj. Investeringsanslaget bör anvisas t. v. ulan krav på avskrivning. Jaghemställer alt regeringen föreslår att 1. bemyndiga regeringen att medgeförenade fabriksverken att solidariskt raed Mekaniska Verkstads ABteckna borgen för lån till KB United () inlUl . 2. till Finansiering avstirlingprojektet på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /77anvisa ett investeringsanslag av . [8]1. Kraftstationer m. m. 1 statsbudgeten för /77 har under dennaanslagsmbrik anvisats ett investeringsanslag av 1986 milj. kr. (prop.1975/76:100 bU. 15 s. 261, NU 1975/76:42, rskr 1975/76: 260). investeringsrara för innevarande budgetår uppgår lill 1 989,8milj. inkl. medel vUka genora särskUt beslut har ställts till verketsförfogande för arbeten som satts igång av sysselsättningsskäl. Riksdagenhar bemyndigat regeringen att medge vattenfallsverket att teckna borgen för låntill bolag, i vilka verket förvaltar statens aktier, intill sammanlagt 2 588mUj. kr., varav högst 90 milj. kr. för lån tiU dislribulionsbolag (prop.1975/76: 125 s. 50, NU 1975/76:65, rskr 1975/76: 399). Ienlighet med bemyndigande har regeringen godkänt ett raellanvattenfallsverket och () träffat konsortialavtalora samarbete på oljeområdei inom ramen för Svenska (prop.1975/76: 124, NU 1975/76:44, rskr 1975/76: 262). Verkets andel i bolaget är . a. med hänsyn tiU de stora ekonomiska åtaganden som är förenade medråoljeköp har förutsatts alt skall ges en betydandefinansiell slyrka. 1976/77: 25 Etteget kapital av 50 railj. har bedörats nödvändigt för all bolaget skallkunna lösa sina uppgifter. Ägarna skall därjämte kunna ställa borgenför lån intill 50 milj. kr. kapital skall ske etappvis under budgetåren 1976/77 och1977/78. andel av aktieteckningen finansieras genom särskilda lån underfonden för låneunderstöd. Lånen lämnas på villkor som är anpassade till attnorraal förräntning inle förväntas under Svenska Petroleuras uppbyggnadsskede. Vattenfallsverketsandel av aktieteckningen skall finansieras raed raedel fråninvesteringsanslaget Kraftstationer ra. Ianslagsfraraställningen för /78 har vattenfallsverket hemställtdels ora 345 railj. på tilläggsbudget till statsbudgeten för innevarandebudgelår, dels att raraen för verkets borgensåtaganden ulökas till 3 473 milj.kr., varav högst 110 milj. kr. för lån till distributionsbolag, dels alt 12,5milj. anvisas som avskrivningsanslag för aktieteckning i Svenska PetroleumAB. Iskrivelse den 18 raaj 1976 har vattenfaUsverket heraställt bl. a. omgodkännande av ett till skrivelsen fogat konsortialavtal raellan verket och bl.a. Östhararaars kommun om bildande av elt aktiebolag för energiförsörjning inomÖsthammars komrauns område. Denintemationella ekonomin har upplevt den hittillsdjupaste konjunkturnedgången . harprisstegringama varit betydande. Konsumentpriserna inora harstigit med i genomsnitt i raed t. o. ra. I de flesta induslrUänder dämpadesprisstegringarna , men inflationstakten är trotsdetta snabbare än vid någon tidigare konjunkturuppgång . Avvissa svenska indexserier, sora i stort återspeglar kostnadsförändringar ivattenfallsverkets anläggnmgsverksarahet, kan utläsas följande beträffandeprisutvecklingen januari 1970januari 1976 och . (jan.jan.) -12,5 -0,6 Prop.1976/77: 25 108 tredjedel av kostnaderna i VattenfaUsverkets byggnadsverksam-hel ärarbetskostnader. Kostnaderna för material ra. m. belyses främst av indexserienför mellanprodukter av jäm, raen även av serierna för cement och sprängmedel,Sora framgår av tabeUen har koslnaderna stigit kraftigt . Underår 1975 har index för mellanprodukter av järn sjunkit relativt kraftigt. Underår 1976 bedömer verket dock en prisökning på sora trolig. Pris-och lönehöjningarna återverkar även på kostnaderna för utrustning ochkoraponenter till verkets anläggningar. Vattenfallsverkethar tagit frara elt vägt index för byggnadsarbeten vid värmekraftanläggningar.I viss utsträckning ger denna indexserie även information omkostnadsutvecklingen för byggnadsarbeten vid anläggningsdelar för vattenkraftovan jord. Denna särskilda indexserie har utvecklats enligt följande. (jan.jan.) Ärliggenomsnittlig ökning jan. Kostnadernaför vissa större distributionsanläggningar har stigitmed 10 ä . Prisernaför naluraran, anrikning och upparbetning har sligU snabbt .