prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — förutsatte vid 1975/riksraöte attförslag om ett nytt statsbidrag till länsmuseer skulle läggas frara underriksraötet 1976/77 och att det även skulle omfatta regional rauseiverksarahet ilän där länsmuseum i vedertagen bemärkelse saknas (KrU 1975/76: 29, rskr 1975/76: 190), har såsora ansvarig myndighet påmuseiorarådet kompletterat arbetsgruppens utredning och i anslutning till sinanslagsframställning för nästa budgetår lagt frara ett preciserat förslag. Detär nu raöjligt att i enlighet med önskemål föreslå ett bidragssystemsom i princip omfattar hela landet. Innan jag redogör för raitt förslag vill jag erinraora det statUga museistödets allraänna inriktning. Staten har tagit dethuvudsakliga ansvaret för ett raindre antal museer med tyngdpunkten inom ämnesområdenaarkeologi, historia, konst, kulturhistoria, natur och miljö, teknik,sjöhistoria, försvarsväsen och etnografi. Dessa statliga museer svarar för bl,a, landsomfattande dokumentation inom resp, oraråde och ger service tillregionala och lokala museer. De statliga museernas ansvar och uppgifter kantill viss del behöva ytterligare klarläggas. har dessamuseer, bl, a. de historiska museerna och konstmuseerna, tillförts väsentUgtökade resurser. Inrättandet av nya "centralmuseer" eller"landsdelsmuseer" för vissa delar av landet skulle dock splittraresurserna och motverka en önskad regionalisering av verksamheten. För de regionala och lokala rauseernas verksamhetsvarar i första hand landsting och kommuner. Bl, a, har de s. k. länsmuseernamed kommunala insatser byggts upp tiU basinstitutioner för den regionalakulturminnesvården och museiverksamheten. För att de samlade statiiga insatsemainom museisektorn skall kunna bidra tiU en decentraliserad och regionaliseradkulturminnesvård och museiverksamhet måste de fördelas med geografisk rättvisaoch med hänsyn tagen till regionala och lokala ambitioner. Staten har i dettasammanhang ett delansvar för att verksamheten vid de regionala institutionernaskall kunna upprätthållas. Huvudsyftetmed det nya statsbidraget är således att trygga den fort- 1976/77:100 Bilaga 12 i68 sattaverksamheten vid ett antal regionala museer, för vilka landsting och kommunerhar tagit ett huvudansvar. För att stödet skaU få önskad effekt är det enligtmin mening nödvändigt att starkt koncentrera bidragsgivningen. Det nyabidraget avlöser det hittillsvarande landsantikvariebidraget, vUket i mångafall kan sägas ha varit ett bidrag till den verksamhet som de s. k.länsmuseerna bedrivit. Det är därför följdriktigt att det nya bidraget börutgå tiU dessa museer. Man bör också utforma bidraget så att det om möjligtäven omfattar institutioner i regioner som saknat museer med uppgifter förhela länet. Statsbidrag tUl avlönande av landsantikvarie ra.ra. utgår f, n. i 21 län till huvudman för regionalt museum, I likhet medarbetsgruppen fäster jag avgörande vikt vid att dessa museer i sin verksamhetspänner över både kulturminnesvårds- och museiområdet inom var sin region.Genom bidrag till dessa museer tUlgodoses det dubbla syftet att bådesäkerställa fortsatt tiUgång på kvalificerad kulturminnesvårdsexpertis iregionen och aUmänt stödja den regionala museiverksamheten. I står sommottagare av landsantikvariebidrag utan att vara huvudman för museum. Det hardärför varit nödvändigt att närmare pröva förutsättningsarna för att, inom ramenför det nya statsbidraget, stärka sarabandet mellan kulturminnesvården ochmuseerna i utan att bryta nuvarande kontakter ocharbetsformer. har efter överläggningar med berörda parterföreslagit att samarbetsavtal sluts mellan och ettmuseum i vardera länet. Jag anser detta vara en godtagbar lösning. Jag delar vidarekulturrådets uppfattning att ansvaret för den regionala verksamheten iSkånelänen bör kunna läggas på för län,i för och museura för Malmökommun. Eftersom koramun står utanför finner jagdet naturligt att räkna raed komraunen som en region i bidragshänseende. erhåller fr. o. m. budgetåret1974/75 statsbidrag för verksamheten vid museer och StiftelsenSjöfartsmuseet. Även , som inte ingår i och landsting, bör enligt min mening betraktas som en region i bidragshänseende. är inte berett att inora ramenför det nya bidragssystemet nu förorda bidrag till något regionalt museum iStockholms län. Jag delar rådets uppfattning, I likhet med kulturtådet anser jag att Stockholmsstadsmuseum bör få statsbidrag för service på kulturminnesvårdsområdet iStockholms kommun. Jag beräknar medel härför under anslaget Bidrag till vissarauseer. Detfinns således förutsättningar för att låta ett enhetligt statsbidrags- Prop.1976/77:100 BUaga 12 UtbUdningsdepartementet i69 systemomfatta ett rikstäckande nät av regionala museer, som vart och ett tar ettansvar för regional kulturrainnesvård och museiverksamhet inom en region. Ienlighet raed detta synsätt bör det nya statsbidraget utgå till 21 regionalamuseer, vilka raotsvarar nuvarande s. k, länsrau-seer, särat till Kristianstadsrauseura. i , Malraö museura och rauseer,Härigenora kan man uppnå en geografiskt rättvis fördelning av tUlgängliga medeloch med det nya statsbidraget medverka tiU att stärka grunden för ett antalregionala rauseer med bred korapetens inora såväl kulturminnesvårds- somrausei-området. har även räknat in Varbergsmuseum, som under en följd av år erhålUt statsbidrag, i det nyastatsbidragssystemet. Med hänsyn till de grundprinciper för bidragsgivningensom jag redogjort för kan jag inte tillstyrka bidrag till ytterligare ettmuseura i inom ramen för bidragssystemet. Statsbidraget tUlVarbergs rauseura bör även för nästa budgetår utgå från anslaget Bidrag tillvissa museer. Jag har under detta anslag räknat med en väsentlig ökning avbidraget till . Detta får då sararaa orafattning som stödet tillmuseet i , Frågan ora de halländska rauseernas organisation utreds f,n. av en arbetsgrupp inom . När berörda organ fattatbeslut om forraerna för det regionala museiarbetet i , bör statenskulturråd kunna återkomma med förslag i fråga om statsbidraget till denregionala museiverksamheten i denna region. I likhet med är jag inte hellerberedd att föreslå statsbidrag till Stiftelsen , vilket skulle innebärabidrag till ytterligare en institution i utöver . Arbetsgruppen föreslår en bidragskonstruktion av ihuvudsak sarama slag som den som tidigare införts för de regionala och lokalateater-, dans- och rausikinstitutionema. Förslaget tUlstyrks av statenskulturråd och flertalet andra remissinstanser. Även jag anser att det nya statsbidraget tillregionala museer bör utformas så att det ger utrymme för ett regionaltansvarstagande vad gäller verksamhetens organisation, inriktning ocharbetsformer. Det ger huvudmännen stor frihet att utforma verksamheten ienlighet med egna fömtsättningar och intressen. Ett fåtal statsbidragsviUkor bör föreskrivas.Bidrag bör utgå tUl regionalt verksamt rauseum som regeringen förklararberättigat till statsbidrag, Sora förutsättning för statsbidrag bör gälla attrauseet får bidrag från landstingskoraraun eller kommun. Bidragsmottagandemuseum skall vidare bedriva vetenskaplig insamling och dokumentation, särat isin utåtriktade verksamhet sträva efter att verksamheten blir tillgänglig inomolika delar av regionen och att den når olika publikkategorier. Jag vUl särskUtunderstryka att ett av de främsta motiven för statsbidrag till berörda museerär att dessa bistår kulturminnesvårdens olika organ, bl. 1976/77:100 Bilaga 12 no riksantikvarieämbetetoch länsstyrelserna, med uppgifter inom den regionala kulturminnesvården ienlighet raed de av godkända riktlinjerna. Arbetsgruppen och har utgått frånatt avkastningen av de lönefonder som anvisats till avlönande avlandsantikvarie inte skall ingå i det nya statsbidraget. Jag delar dennauppfattning. De medel som härigenom frigörs bör komma den regionalamuseiverksamheten till godo. Det bör dock inte möta något hinder för berördhuvudraannaorga-nisation att överföra fondraedlen till kammarkollegietsförvaltning i de fall där detta inte skett. Tjänsterna inom den s, k, landsantikvarieorganisationenär enligt föreskrift i bilagan till statens allraännatjänstepensionsreglemente (SPR) anslutna till den statiigatjänstepensioneringen, I och raed att kulturminnesvården fått en ny regionalorganisation bör tjänsterna inte längre vara inordnade under SPR, vilketförutsätter viss ändring i bilagan till reglementet. Den sora redan ärunderkastad i sådan tjänst bör dock ges raöjlighetatt erhålla en personlig pensionsrätt mot det att huvudmannen även ifortsättningen svarar för hela kostnaden för pensioneringen. Riksdagensbemyndigande bör inhämtas att göra avsedd ändring i SPR, Det torde få ankommapå regeringen att utfärda bestämmelser om personlig pensionsrätt enligt vad jaghär har förordat. Enligt min mening bör de sora har kostnadsansvaretför en verksamhet även ha beslutskompetensen. Mottagarna av bidragen bör därförha full frihet att avgöra hur bidragen skall användas för att främja deändaraål jag har angivit. Någon direkt koppling i bidragskonstmktionentill antalet tjänster på museerna anser jag därför inte vara lämplig. Med ensådan modifiering av arbetsgruppens förslag till bidragssystem understryksytterligare de regionala rauseernas rätt att såsora fria kulturinstitutionersjälvständigt besluta ora verksamhetens inriktning och innehåll. Museernashuvudmän får raöjligheter att i ett regionalt perspektiv bedöraa hurstatsbidraget skall disponeras för att bäst komma regionen till godo. Med utgångspunkt i arbetsgruppens förslag i övrigtföreslår jag att ett system med ett antal bidragsmra inrättas. Det börankoraraa på att besluta ora fördelningen av bidragsruraraenpå de enskilda statsbidragsberättigade rauseerna. Jag beräknar ett bidragsruratill f. n. ,, vilket motsvarar beräkning enligt den avarbetsgruppen föreslagna konstruktionen. Det bör ankomma på regeringen attfastställa bidragsrummets storlek varje budgetår. Det fastställdabi-dragsruramet bör enligt min mening följa lönekostnadsutvecklingen inom detstatligt reglerade avtalsområdet. I det friare system sora jag föreslår Prop.1976/77:100 Bilaga 12 ni inryras säiunda även de förmånliga inslag som finns i detsystem som tidigare införts för teater- och musikinstitutionerna. Vid min beräkning av medelsbehovetför nästa budgetår har jag utgått från samraanlagt 324 bidragsrum för de museersom skall omfattas av bidragssystemet. Detta innebär samraa ekonomiska nivåsom föreslagits av . Jag beräknar det sararaanlagdaraedelsbehovet för bidrag tiU regionala museer för nästa budgetår till , Järafört med de bidrag som utgår till motsvarande institutioner förinnevarande budgetår innebär det en ökning med . Jag hemställer att regeringen föreslår att 1, godkänna de avmig förordade grundema för statsbidrag till regionala rauseer, 2, bemyndigaregeringen att vidta erforderiiga ändringar i SPR, 3, till Bidragtill regionala museer för /78 anvisa ett förslagsanslag av . 1976/77 Anslag 7 559 000 1977/78 Förslag 8826 000 Stiftelsen , sombUdades , har till uppgift att främja utställnings- ochkonstbildningsverksamheten genom att förraedla och anordna utställningar,biträda med rådgivning och annan service samt i övrigt utveckla och förnyautställningen som medium för kunskapsförmedling, debatt och upplevelse. Riksutställningar skall samarbetaoch samråda med statliga och kommunala myndigheter, kulturinstitutioner,organisationer och enskilda som är verksamma i samhälls- och kulturlivet. bestårav nio ledaraöter, som utses av regeringen. Verksaraheten står under tiUsyn avstatens kulturråd, I de av regeringen meddeladeföreskriftema för anslaget är detta indelat i fem program som svarar motRiksutställningars olika verksamhetsområden. Under programmen 14 harberäknats medel dels för de direkta kostnaderna för produktion av utställningarm, ra,, dels för personalkostnader och orakostnader vid Riksutställningars administrativaoch producerande enheter till de delar deras verksamhet avser området för resp,program. Programmet 5 omfattar uppdrag, som Riksutställningar åtar sig attutföra åt bl. a. statliga myndigheter. Prop.1976/77:100 Bilaga 12 172 Beräknad ändring 1977/78 3, Utställningar i samarbete 3 803 000 + 2 433 000 Pris- och löneomräkning ra, m,. Förslaget till O-alternativinnebär en indragning av fyra tjänster. När det gäller programmet föregen utställningsverksarahet föreslår Riksutställningar en utbyggnad ochbreddning av barn- och ungdomsverksamheten. Vidare föreslås en ökadkonstutställningsverksamhet särat ökade medel för övertaganden ochomarbetningar av utställningar. Inom detta program bör vidare anvisas medel fören utbyggd verksarahet med film och TV. ( + .) Beträffande planerings- ochutvecklingsverksamheten bör ekonomiska resurser ställas till förfogande föratt anordna konferenser på olika håll i landet ( + . När det gäller programmet förutställningar i samarbete föreslår Riksutställningar ökade raedel tiUkonstverksamhet särat barn- och ungdomsverksamhet. Vidare föreslås en ökning avresurserna för ett fortsatt och mer utvecklat samarbete med folkparkerna.Riksut-stäUningar föreslår även ökade medel för övertaganden och omarbetningarav utställningar sora producerats av andra samt för fUm- och TV-verksamhet,(+460 000 kr.) Riksutställningar har sedan år1970 bedrivit experiment med regional skapande verksamhet i saraarbete raedbl. a, studieförbund, , Rikskonserter och lokala rauseer. För nästabudgetår föreslås en ökning av resurserna tUl detta ändamål. Vidare föreslårRiksutställningar en ökning av resurserna för informationsverksamhet.MedelstUldelningen för programmet service- och konsultverksamhet bör höjasväsentiigt nästa budgetår. (+525 000 kr.) RiksutstäUningar föreslår vidare enengångsanvisning för att kunna komplettera sin utrustning ( + . Under programmet egen utställningsverksamhetföreslår ökade medel till konstverksamhet samt film- ochTV-verksamhet (+ ,). Prop.1976/77:100 Bilaga 12 i73 Den av Riksutställningar föreslagna uppbyggnadenav referensgrup per och en omfattande konferensverksamhet är av väsentligt värde i planeringsverksamheten (+125 000 kr,), 3, När det gäUer programmet för utställningar isamar bete tillstyrker ökade medel till konstverksamhet, överta ganden och omarbetningar av utställningar samt film- och TV-verksam het (+190 000 kr,). Riksutställningars möjligheter att informera omsin verksamhet bör förbättras. Vidare bör resurserna öka för regional skapande verk samhet och film- och TV-verksamhet, Under programmet service- och konsultverksamhet tillstyrker således ökade medel. ( + ,) 5, För komplettering av Riksutställningarsutrustning föreslår kultur rådet ökade medel (+100 000 kr. Riksutställningsverksamheten fick permanent förraden när Stiftelsen inrättades. Medlen tillverksamheten är, som fraragår av sammanstäUningen, uppdelade på fem oUkaprogram, som återspeglar Riksutställningars viktigaste verksamhetsområden. Jag har i inledningen till avsnittet B,Kulturändamål nämnt om det förhandlingsarbete som skall inledas rörande utformningenav en utställningsersättning inora det statliga orarådet. Jag har ocksåredovisat vilka åtgärder den förra regeringen vidtagit raed anledning av riksdagensuttalande om statligt stöd till lokalt och regionalt bedrivna utställningar. Jag vill i detta saramanhang understryka denviktiga roU som Riksutställningar kan spela för att ge spridning åt olikatyper av utställningar av hög kvalitet. Det gäller såväl centralt produceradeutställningar som utställningar som sammanställts av regionala eller lokalainstitutioner och organisationer eller i samarbete med dessa. Särskilt intressantaär de möjligheter som Riksutställningar har att etablera ett samarbete medolika gmpper som vUl använda utställningsmediet för att i konstnärlig ellerannan form dokumentera en utveckling eller belysa aktuella frågor. Jag har för nästa budgetår räknat med vissaresursförstärkningar för RiksutstäUningar. För verksamheten inom programmetEgen utstäU-ningsverksara.het beräknar jag en ökning med . Inom ramen för innevarande budgetår anvisade medelhar det varit möjUgt för Riksutställningar att bygga ut siaplaneringsverksamhet. För nästa budgetår begärs ytterligare medel för bl. Jag finner det angeläget att denna del i Riksutställningars verksarahetkan utvecklas och beräknar en ökning med . under programmetPlanerings-och utvecklingsverksamhet. 1976/77:100 Bilaga 12 Utbildnuigsdepartementet 174 Till Riksutställningars huvuduppgifter hör attgenomföra utställningsprojekt i sära verkan med institutioner ochorganisationer på kulturområdet. Existerande samarbete bör utvecklas. Det nyastödet till regionala museer bör bl, a. innebära en värdefull stimulans tillutställningsverksamhet där Riksutställningar raedverkar. Ökade krav kanförväntas på Riksutställningar och jag beräknar med hänsyn härtill en ökning avmedlen under programrad Utställningar i samarbete med . Riksutställningar föreslår kraftiga ökningar förinforraationsverksamhet och regional skapande verksarahet inom programmetService- och konsultverksamhet. Jag beräknar en ökning med . för verksamhetinom detta program. Beträffande frågan om praktikplatser vidmyndigheterna hänvisar jag till vad som anförts i bilaga 3, För flerahuvudtitlar gemensarama frågor. Med hänvisning till sammanställningen hemstäUer jagatt regeringen föreslår att till Riksutställningar för /78anvisa ett reservationsanslag av . Inköp av vissa kulturföremål 1976/77Anslag 100 000 1977/78Förslag 100 000 Ur detta anslag utgår medel till inköp avkulturföremål för vilka risk föreligger att de kommer att föras ut ur landetoch som har sådant konstnärligt, historiskt eller vetenskapligt värde att detär av synnerlig vikt att de behålls inom landet. Anslaget kan belastas medhögre belopp än det som beräknats i statsbudgeten under förutsättning attregeringen i efterhand anmäler medelsförbrukningen för (prop. 1965:58, SU 1965: 76, rskr 1965: 204). Kungl Maj:t har givit statenskulturråd i uppdrag att i sararåd raed riksantikvarieärabetet och Nordiskamuseet göra en värdering av erfarenhetema av gäUande ordning i fråga omutförsel av kulturföremål och lämna förslag till regeringen beträffande sådanaåtgärder som rådet finner motiverade. Anslaget bör föras upp med oförändrat belopp. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Inköp av vissa kulturföremål /78 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1976/77:100 Bilaga 12 UtbUdningsdepartementet 175 1975/76Utgifti 1431907 Reservation 54 370 1976/77Anslagi 1 529 ooO 1977/78 Nytt anslag (förslag) 1 388000 har till uppgift att inora ramenför samhällets kultur- och fritidspolitik främja ungdomens sociala ochpersonliga utveckling. Rådet består av högst tretton ledamöter, som utsesav regeringen. Ordförande, vice ordförande och två andra ledamöter ingår irådets arbetsutskott. För fuUgörande av sina uppgifter skall ungdomsrådetfortlöpande sainråda och samverka med barn- och ungdomsorganisationer, raedstatliga myndigheter, kommuner, landstingskomrauner särat med institutioner ochandra organisationer. har enUgt sin instruktion attsåsora planerings-och utredningsorgan handlägga och utreda frågor ora samhäUetsstöd till ungdomsorganisationerna och verka för en samordning av statUgainsatser som avser verksamhet bland barn och ungdom. Rådet skall vidare självtbedriva eller stödja försöksverksamhet i frågor av central betydelse förungdomsarbetet samt bedriva upplysningsverksamhet i barn-och ungdomsfrågor. ing 1977/78 (11 000) (+ 15 000) (+ 1000) Prop.1976/77:100 Bilaga 12 ne Ungdomsrådetspersonal är med undantag för huvudsekreteraren arvodesanställd. Rådet finnerdetta otiUfredsställande och anser att en övergång till fastareanställningsförhållanden är motiverad, Pris- ochlöneomräkning m, ra, . Till följd avarbetet med bidragsgivningen tiU organisationema räknar rådet med ökaderesekostnader ( + ,). Rådet har underår flyttat till nya kanslUokaler vilket medför ökade hyreskostnader (+125 000 kr. Ungdomsrådetfinner det angeläget att inora ramen för sitt utredningsarbete påbörja enförsöksverksamhet i syfte att pröva olika modeller för föreningslivetsmedverkan i skolan ( + ,). Vidare har rådet i en särskild skrivelseföreslagit att rådet skall få möjlighet att tUlsammans medungdomsorganisationerna genomföra en studie av hur det kommersiellafritidsutbudet påverkar ungdomens fritidssituation och ungdomsorganisationernasarbetsmöjligheter. Studien bedöras ta två till i anspråk. Kostnadernaberäknas uppgå till totalt . Ungdorasrådetbör få ökade raedel till inforraationsverksamhet för att bl, a, genomförakonferenser för studerande i fritidspedagog- och fritidsledarutbildning ( + ,), Ungdomsrådetföreslår att anslaget i sin helhet ställs till rådets disposition och attposten till regeringens disposition försvinner. Över ungdomsrådets framställning ommedel till en studie av det kommersiella fritids- och kulturutbudet haryttranden inhämtats från och som bådaframhåller det angelägna i att studien kommer till stånd. Båda rayndigheternaredovisar vissa synpunkter på uppläggningen av studien. Vid ungdomsrådet finns f. n. enextra tjänst som huvudsekreterare. För övrig personal har ungdomsrådet inomramen för anvisade medel inrättat arvodestjänster. Jag delar ungdomsrådetsuppfattning att en fastare personalorganisation är motiverad och avser attsenare föreslå regeringen att extra ordinarie tjänster inrättas vid rådetraotsvarande den nuvarande tjänsten som huvudsekreterare samt dearvodestjänster som finns vid rådet. Med hänsyn till denna förändringbör anslaget fortsättningsvis föras upp som förslagsanslag. Detta innebäremellertid att vissa problem kan uppstå för rådet att planera och genomförautrednings- och informationsverksamheten på ett så ändamålsenligt sätt somraöjligt till följd av att anvisade medel inte på sarama sätt som f. n. kandisponeras under flera budgetår. De medel sora för innevarande budgetår haran- Prop.1976/77:100 Bilaga 12 177 visats under posterna Utredningsverksamhet,Inforraationsverksamhet och Till regeringens disposition bör därförfortsättningsvis anvisas under ett särskilt reservationsanslag benämnt Statensungdomsråd: Utrednings- och informationsverksamhet. Saratidigt bör mbriken påförevarande anslag ändras till : Förvaltningskostnader. Denbehållning som vid utgången av /77 finns på reservationsanslagetStatens ungdomsråd bör föras över till det nya anslaget Statens ungdomsråd:Utrednings- och informationsverksamhet. utrednings-, försöks-och informationsverksamhet har bidragit till att öka kunskaperna om olikaungdomsfrågor. Verksamheten har också stimulerat den ungdoms- ochfritidspolitiska debatten. De ökade kunskaperna har varit av värde när detgällt att utveckla samhällets stöd och övriga åtgärder på ungdomsorarådet. Detär därför angeläget att ungdorasrådet kan fortsätta att utveckla sittutredningsarbete. Rådet har begärt medel för en studie av hur det kommersiellafritids- och kulturutbudet påverkar ungdomens fritidsförhållanden samtorganisationernas arbetsmöjligheter. Ungdomsorganisationerna ser studien somen mycket viktig uppgift för rådet. Även och konsumentverketsom har yttrat sig över rådets framställning framhåller det angelägna i att enstudie av föreslagen typ koramer till stånd. Jag delar uppfattningen att det ärviktigt att vi skaffar oss bättre kunskaper om vilka faktorer som påverkarbarns och ungdoraars val av fritidsaktiviteter. Inte minst är det angeläget attundersöka hur barn-och ungdomsorganisationernas verksamhet skall kunna bli ettattraktivt alternativ. bör beredas möjlighet att genomföra en studieav dessa frågor och jag koraraer att under det nya anslaget för detta ändamålberäkna en ökning med . Det ankommer på regeringen att utfärda denärmare riktlinjerna för genomförandet av ungdomsrådets studie.