prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Arbetsgruppen har ännu inle presenterat några konkreiaprojektförslag. Möjligheterna all enas om gemensamma projekt bedöms vara små. Förslag har framlagts om endemonstrationsanläggning bestående av ett solkraflverk om 500 kW elektriskeffekt. Ett samarbetsavial för en försia fas av della projekt har upprättats.Denna fas, i vilken dellar, omfattar fastställande av driftegenskapersamt kostnadsberäkningar för system, komponenter och uppförande av detla solkraflverk. Fem områden inom vilkasamarbetsprojekt bedöms intressanta har presenterats: lågvärdiga geolermiskaenergikällor för lokaluppvärmning, högvärdiga geotermiska energikällor förelkraftproduktion, utveckling av värmeväxlare av"direkt-konlakl"-typ, geofysisk prospekleringsteknik och geotermiskasyslem för utvinning av värme ur torra bergsformationer. Tre expertpaneler har upprättats förprojektplanering inom områdena teknikvärdering av vindkraft,vindenergiprospektering och vindenergiteknologi. Ett samarbetsprojekt kring ellvindkraftverk om 3 MW har också föreslagits. Arbetsgmppen för vågenergi harfåll ändrai namn. Intresse finns för utbyte av dala inom området. Endast eltförslag lill samarbetsprojekt har i övrigi förelagts arbetsgruppen. Omvandling av biologisk materia (energi urbiosystem). Två expertpaneler har upprättats, en för s. k.minirotationsskogsbruk och en för konvertering av djuravfall. Expertpanelen för minirotationsskogsbruk hade sittförsta sammaniräde i . Intresset för samarbelsprogramär slort och har fått uppdrag alt utarbeta förslag till elt sådant. Arbetet inom områdena för avfallsutnytljande ochtermiska havsgradienter har avslutats på grund av brisl på lämpligasamarbetsprojekt. Vidare bevakning av det sisinämnda området sker genomarbetsgruppen för havsenergisystem. En systemanalytisk studie harpåbörjats . Tretton länder, däribland , deltar i projektet.Målet för studien är alt den skall kunna utgöra underlag vid utformandet avstrategi för forskning och utveckling på energiområdet. Arbetet utförs av tvåinternationellt sammansatta analysgmpper förlagda lill Brookhaven i Förentastaterna och Jiilich i . Arbetet har uppdelats i två faser. Fas 1 omfattarsammanställning av tekniska dala om nuvarande energisystem och om införande avny teknik. 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 278 resursdala,framskrivningar av energibehovet för och , da-lasammanställningoch analys av insamlade dala. Slutrapporten från fas I beräknas föreligga ibörjan av . En preliminär arbetsplan för fas 2 har upprättats.Delta arbeie beräknas starta och pågå . Fas2 avser främst att ytterligare fördjupa de analyser som gjorts under fas I ochall behandla nya och existerande energisystems betydelse församhällsutveckling, ekonomi och miljö. Till denna redovisning av samarbelslägel inom lEAvill jag foga följande kommentarer. 1 forskningssamarbetet inom lEA bör man skiljamellan å ena sidan uppgiften att initiera och definiera program, vilken ipr-incip ulförs på regeringsnivå, och å andra sidan de genomförandeuppgifterna, vilka som regel läggs på ländernas progr-amansvariga myndighetereller organisaiioner. Den senare verksamheten är i huvudsak helt frikoppladfrån arbetet inom lEA och dess sekretariat. Förfaringssättet har visatsig effektivt genom att det dels ger möjligheterait utforma en internationellsamarbelspo-litik för forskning och ulveckling inom energiområdet, delsförkortar sam-arbetsvägarna och ger de programansvariga organen ansvar för ochgod insyn i verksamheten. För atl denna effektiva arbetsform skall komma lillsin fulla rätt är det angeläget alt de samarbelsprogram som beslutas innehålleruppgifler som går utöver ett renl informationsutbyte och som inle innebär endubblering av pågående samarbete inom andra organisationer. måsteemellertid framhållas att samarbetet inom lEA förutsätter ett ömsesidigtgivande och tagande, varför det kan vara olämpUgt att till-lämpa en renodladkostnads-nyttobedömning av deltagande i varje samarbetsprojekt sett för sigoch utan samband med lEA-samarbetel i dess helhet. De svenska programansvarigaorganen skall i dessa frågor samråda med delegationen för energiforskning. undertecknade ett samarbetsavtalmed den europeiska atomenergigemenskapen (Euratom) inom området kontrolleradlermonukleär fusion och plasmafysik (prop. 1975/76:86, NU 1975/76:29, rskr1975/76:172). Jag hänvisar till vad jag anförde vid min behandling av delprogrammetFusionsenergi inom Huvudprogram Energiforskning. Vadgäller del nordiska samarbetet är lägel följande: norska kronor till Nordisk industrifond med uppdrag all stödja förstudieroch planering av gemensamma projekt inom energiområdet. På gmndval av erfarenheternafrån denna igångsättningsfas beslöt ministerrådet att ge fondenansvaret för det fortsatta nordiska samarbetet inom de områden som ingick iutredningen (NU 1975:30) Nordiskl samarbete inom forskning, på energiområdet. Målsättningen är all fonden för sådanaprojekt, utöver de medel som i övrigi tillförs fonden, skall tillföras 34 milj. svenska 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 279 Medlen skall användas för projekt inom huvudområdena energiproduktion,energidistribulion och energilagring samt ener-gianvändning inom industrin. På ministerrådets uppdrag har även utarbetats enrapport om konkreta nordiska samarbetsmöjUgheter vad gäller kärnkraftenssäkerhetsaspekter. Utvidgat nordiskt samarbete på kärnsäkerhelsområdet, vilkeninnehåller förslag till 35 gemensamma nordiska projekt. var vidmöte enigt om alt rapporten upptar en rad viktiga projekt somkan bidra lill värderingen och lösningen av aktuella frågor om kärnkraftenssäkerhei. Det beslöts atl arbetet skulle upptas på försöksbasisi avsikt atl få fram en fasiare gmndval för ställningstagande vad gälleromfattning, tidsplan och finansiering av det vidare samarbetet. Av den beräknade toiala medelsramen av 129,8 milj.kr. för näsla budgetår bör 114,3 milj. kr. las upp under anslagetEnergiforskning. Vidare har 2,5 milj. kr. beräknats under anslaget Kommittéerm. m. för all läcka kostnaderna för delegationen för energiforskning.Återstående medel inom ramen, 13 milj. kr., avses som chefen förbostadsdepartementet tidigare denna dag har anmält ulgå från fonden förbyggnadsforskning för att delvis finansiera programmet Energianvändning förlokalkomfort. För att möjliggöra erforderUg planering ochorganisation av insatserna har de programansvariga organen behov av all kunnagöra fleråriga åtaganden. Jag beräknar behovel härför under /78tUl 80 milj. kr. för åtaganden avseende /79 och tiU 50 milj. kr.för /80, i båda fallen inberäknat löpande beslut. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. bemyndiga regeringen att /78, i enlighet med vad jag har anfört, ikläda slaten ekonomiskförpliktelse i samband med stöd till forskning och utveckling inom energiområdetsom, inberäknal löpande beslul, innebär åtaganden om . /79 och . för /80, 2. till Energiforskning /78 anvisa ett reservationsanslag av . Grundläggande forskning för energiområdet 1975/76Utgift 3 938800 Reservation 1061200 1976/77 Anslag 5675000 1977/78 Förslag 6129000 Prop.1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 280 Från anslaget anvisas medel för allmäntkunskapshöjande gmndforskning med inriklning mot energiområdet som enkomplettering till den satsning på målinriktat forsknings- ochutvecklingsarbete som görs inom Huvudprogram Energiforskning. Framställningar om medel från detta anslagföreligger från statens naturvetenskapliga forskningsråd, statens råd föratomforskning, styrelsen för teknisk utveckling (STU) och AB Atomenergi. Anvisadeoch äskade medel framgår av följande tabell: Statens naturvetenskapliga forskningsråd begär /78 sammanlagt 4 milj. kr. från detta anslag. Rådet framhålleratt tyngdpunkten i satsningaraa med medel från anslaget ligger på kemisklagring av energi. Arbetet inom detta område drivs i samarbete med det franskaforskningsrådet . Projekt med stora potentiella möjligheter har dessutominitierats inom landet. Rådet arbetar också för ökade insatser kringfotosyntesens mekanismer och de bio-kemiska kretsloppen. Vidare bör, anserrådet, ökade satsningar göras inom den gmndläggande materialfysiken. Rådet äskar i övrigt medel för skilda insatser inomområdena kemi, fysik, geovetenskap och biologi. för alomforskning begär för budgelåret1977/78 1,5 milj. kr. från detta anslag och anger alt rådet främst önskarstödja projekt inom områdena fusionsleknologi, urananrikning, säkerhetsproblemvid reaktorhaverier, hantering av radioaktivt avfall och fotosyntes. STU hemställer om anslag för /78 med2,5 milj. kr. Medlen avses för stöd till projekt av kunskapsuppbyggandekaraktär inom bl. a. strömnings- och värmeöverföringsteknik, enzymatiskmetanolsyntes, flytande dieleklrika samt hantering av högaktivt avfaU. STU föreslår dessutom bemyndigande att görafleråriga åtaganden för /79 med I milj. kr. och för budgetåret1979/80 med . AB Atomenergi begär för /78 fråndetta anslag sammanlagt 2,8 milj. kr. Insatser bör enligt bolaget göras på följandeprojekt. - Miljöpåverkan och säkerhet hos olika energisystem. 1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 281 Grundläggandeundersökningar av malerialpåverkan i extrema strålningsmiljöer. Grundforskningbeträffande elektrokemiska syslem för energilagring och energiomvandling. - Studium avabsorptionsegenskaper hos olika material för solfångare. - Utveckling avhögtemperaturmätteknik. Jag beräknar medelsbehovet under anslaget lill . för /78. Liksom ankommer det på regeringenatt fördela dessa medel mellan olika organ. För att möjliggöra ökad kontinuitet iforskningsarbetet bör medelsförde-lande myndigheter kunna göra flerårigaåtaganden. Jag beräknar behovel härför under /78 till 2 milj.kr. för åtaganden avseende budgelårel 1978/79 och till 1 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. bemyndiga regeringen att /78, i enlighet med vad jag har anfört, ikläda staten ekonomiskförpliktelse i samband med stöd till gmndläggande forskning för energiområdetsom innebär åtaganden om . för /79 och 1 OOOOOO kr. 2. lill Grundläggande forskningför energiområdet för budgetåret 1911118anvisa ett reservationsanslag av . AB Atomenergi bildades med huvudsakliguppgift att handha det målbundna forsknings- och utvecklingsarbetet påkämenergiområdet. Av det ursprungliga aktiekapitalet på 3,5 milj. kr. tecknadestaten fyra sjundedelar och 24 industri- och kraftförelag tre sjundedelar. År1956 höjdes aktiekapitalet till 14 milj. kr. med bibehållande av relationenmellan slaten och enskilda aktieägare (prop. 1956:99, SU 1956:75, rskr 1956:199). Dessas antal ökades lill ca 70 genom att elt antal kommuner,försäkringsbolag m.fl. inträdde som intressenter. Slaten övertog år 1969samtiiga aktier i (jfr prop. 1969: 101, SU 1969:99, rskr 1969: 245).År 1976 fattades beslut om höjning av aktiekapitalet till 30 milj. kr. (prop.1975/76:109, NU 1975/76:43, rskr 1975/76:261). godkände (prop. 1956:176, 3 LU1956:22, rskr 1956:344) allmänna riktlinjer för bolagels verksamhet. DessariktUnjer har modifierats i samband med riksdagensprövning av anslag lill bolaget. Till följd av ell konsortialavtal mellanstaten och dåvarande Allmänna svenska elektriska aktiebolaget, numera ,överfördes Prop.1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 282 Atomenergisresurser för tillverkning av bränsleelement och vissa projek-leringsresurser denI till elt av slaten och Asea samägt företag, AB Asea-Atom (prop.1968: 160, SU 1968: 199, rskr 1968:408). Enligt delta konsortialavtal ålar sigslaten atl verka för alt forsknings- och utvecklingsresurseraa hos Atomenergikan stödja svensk industris kommersiella verksamhet på kärnenergiområdet. Enligt beslul i anledning av regeringensproposition om energihushållning m. m. 1, NU 1975:30, rskr1975:202) ändrades med ingången av budgelårel 1975/76 vissa delar avfinansieringen av arbetena vid Atomenergi. Till Atomenergi ulgår underbudgelårel 1976/77 direkta statsanslag över anslagen Aktiebolaget tiU svensk kärnkraftinduslri. Aktiebolaget : Övrig verksamheloch Aktiebolaget : Särskilt bidrag. Medel från dessa anslag utgårenligt följande sammanställning (milj. Stöd till svensk kämkraftindustri Bidrag till drift av forskningsreaktom R2 Underhåll och upprustning av anläggningar och Ersättning för omställningskostnader m. m. Till Atomenergi utgår vidare medel från anslagetEnergiforskning och från anslaget Grundläggande forskning för energiområdet.Därutöver utför bolaget bl. a. arbeten av betydelse för bedömning av säkerhetenhos kärnkraftverk för vilka koncession har beviljats eller koncessionsansökaningivits. Dessa arbeten beställs av , som för ändamåletdisponerar särskilda avgiftsmedel från kärnkraftproducenlema. Bolaget ulförockså arbeten på uppdrag av programrådet för radioaktivt avfall. Regeringen har beträffande Atomenergis arbeten inomdelprogrammet Fissionsenergi inom programmet Energiproduktion meddelat särskildaföreskrifter beträffande bl. a. arbetsinriktning och samråd med nämnden förenergiproduktionsforskning. Atomenergis kapitalbehov har väsentiigentillgodosetts genom statliga anslag eller lån. Huvuddelen av anläggningama iStudsvik finansierades bolaget var endast delvis statsägt medstatliga lån om sammanlagt 120 milj. kr. a. de anläggningar som underåren 1959-1965 uppfördes i har likaså anvisats särskilda statsmedel. För att bolaget skulle kunna göra planenliga avskrivningarpå sina anläggningstillgångar i Studsvik omvandlades de nämnda lånen per den 1juli 1971 till en icke räntebärande skuldförbindelse till staten på 120 milj.kr. 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 283 denmån bolaget har gjort avskrivningar på anläggningstillgångar i sina bokslut harskuldförbindelsens belopp årUgen justerats genom att staten efterskänkt den delav sin fordran på bolaget som svarar mot verkstäUd avskrivning. Enligl beslul (prop. 1975/76: 109, NU1975/76:43, rskr 1975/76:261) skall aktiekapitalet i ökas från 14tiU 30 milj. kr. genom omvandling av en del av den räntefria låneskulden tiUstaten. De nya aklierna lecknas till en överkurs av 62,och skillnaden mellanöverkursen och aktiernas nominella belopp, 10 milj. kr., tillförs en reservfondi bolaget. Genom dessa dispositioner tas således i anspråk 26 milj. kr. av denräntefria låneskulden. Återstoden, ca 25,7 milj. kr., har avskrivits i enlighetmed de riktiinjer som tidigare gällt. Bolagets verksamhet är koncentrerad till Studsvik.Här ligger bolagets huvudkontor och forskningsslation med bl.a. reaktoreraa R2,R2-0 och Kritz saml olika laboratorier. UtveckUngsarbete rörande utvinning av uranbedrivs vid uranverket i . Kostnaderna härför bestrids /76 av Ofr prop. 1975/76:100 bU. 15 s. 300, NU 1975/76: 42,rskr 1975/76: 260). Atomenergis verksamhel har kraftigt förändratsunder den senaste fem-tonårsperioden. hade bolaget ca 1 560 personeranstäUda medan antalet anställda var 977. Personalminskningenhänger samman bl. a. med att den omfattande anläggningsverksamheten slutförtsoch all vissa verksamhetsgrenar överförts till andra huvudmän. Andelen direktslatsfinansierad verksamhel i bolaget har sjunkit. Atomenergi har, som föratskickades i prop.1975/76:109 (s. 8), för /76 redovisat ett underskott i denegentiiga rörelsen om ca 14 milj. kr. a. ianspråklagande av en del avrealisationsvinsten vid försäljningen av bolagets Liljeholmsfastighet iSlockholm har detta underskott dock kunnal utjämnas. AB Atomenergi har i en särskildskrivelse lämnat en redogörelse för bolagets ekonomiska situation. Häravframgår alt bolaget för /77 beräknar ett rörelseunderskott på ca1 milj. kr. före avskrivningar och före de särskilda anslagsmedel som anvisatsför underhåll och upprastning i Studsvik. Efter bokslutsdispositioner räknarbolaget med att kunna redovisa ett balanserat nettoresultat. Den resultatförbättring som bolaget bedömer kanuppnås jämfört med utfaUet /76 kan enligt bolaget hänföras tiU ettflertal samverkande faktorer: den nya organisationen med resultatansvarigarörelsegrenar, de förbättrade budget- och redovisningssystem som införts underåret, den nya prispolitiken och den intensifierade satsningen påmarknadsföring. Bolaget framhåller dock att den oklarhet som f n. råderbeträffande framför allt den svenska kärnkraftmarknadens utveckUng gör attresultalprogno-sen är behäftad med stor osäkerhet. Såsomredovisades i prop. 1975/76:109 (s. 9) tillkallades Prop.1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 284 1975särskUda sakkunniga, (I 1975:05), för att göra en översynav Atomenergis verksamhet och arbetsformer. De sakkunnigas arbeie skall varaslutfört senast . godkände (prop. 1975/76:109, NU 1975/76:43,rskr 1975/76: 261) vissa rikllinjer för verksamheten vid AB Atomenergi. AktiebolagetAtomenergi: Stöd lill svensk kärnkraftindustri Från anslaget ulgår medel för bidrag till projektsom utförs i samarbete meUan Atomenergi och svensk industri eUer kraftföretag. Enligt konsortialavtalet mellan staten och Aseaåtar sig staten alt verka för att forsknings- och utvecklingsresurseraa hos ABAtomenergi kan stödja svensk industris kommersiella verksamhel påkämenergiområdet. EnUgt beslut om energihushållning m.m.(prop. I s. 487, NU 1975:30, rskr 1975:202) bör i fortsättningenforsknings- och utvecklingsarbeten på lättvattenreaktorområdet, som inte ärdirekl säkerhetsinriklade, ske inom ramen för samarbetsavtal, där kostnademadelas mellan kärakraftindustrin och bolaget. Den övervägande delen av dessaarbeten fömtsätts bli utförd av bolaget. Regeringen har i beslul den 12 juni 1975föreskrivit att arbeten får finansieras från detla anslag endast på villkoratt samarbetsavtal utformas enligt vissa av AB Atomenergi föreslagnariktlinjer. Mot bakgmnd av dessa riktUnjer har bolaget /76 upprättat sådana samarbetsavtal med tillverkande industri-och kraftföretag. Avtalen är treåriga liksom de enskilda samarbetsuppgiftervilkas utförande regleras i avtalens bestämmelser. En anpassning sker dockvarje år till partemas finansiella föratsättningar. De översiktsplaner somupprättats för treårsperioden förutsätter ungefärligen samma reala nivå för år1977/78 som för tidigare perioder och för att kunna genomföra dessa planerföreslår bolaget /78 ett anslag om 22 milj. kr. AB Atomenergi har redovisatverksamhelen under förevarande anslag /76. Av redovisningenframgår att industrins finansiella bidrag uppgått till 9,2 milj. kr.Statsanslagsfinansieringen uppgick tUl 24,1 milj. kr. AktiebolagetAtomenergi: Övrig verksamhet Anslaget avser bidrag liU sådan verksamhet inom ABAtomenergi, som är motiverad av olika nationella skäl och vars kostnader intekan bestridas av bolaget inom ramen för dess huvudsakliga verksamhet. Dennärmare medelsdispositionen framgår av följande tabeU (milj. Prop.1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 285 1977/78 beräknar Bidrag till drift av biblio- av faciliteter i Studsvik Drift och underhåll av van de Bidrag till långsiktig kärn- Bidrag till basverksamhet för Bidrag till kostnader för Från detta anslag har för /77 bl. a.anvisats medel för att bidra tiU kostnadema för driften avplutoniumlaboraloriet med . Själva utvecklingsverksamhetenfinansieras via anslaget Energiforskning med 2,2 milj. kr. Bolagetframhåller att vid planeringen för /77 har dessa medel visat sigvara klart otillräckliga för att täcka en verksamhet av den omfattning somtidigare bedrivits vid plutoniumlaboraloriet. Omfattande programminskningaroch programförändringar har därför fått genomföras med motsvarande minskningav personalen. Trots detta täcks inle verksamhetens kostnader av anslagen. Föratt därför på denna nya nivå kunna upprätthålla verksamhelen under budgelårel1977/78 beräknar bolaget att en höjning av den särskilda medelsanvisningentill 1,3 milj. kr. AB Atomenergi redovisar vidare att bolaget fr. o.m. /77 inle längre anser sig ha medel för den omfattandeinformations- och vis-ningsverksamhel som tidigare bedrivits i Studsvik.Bolaget framhåller atl på grund av dess slällning som statiigforskningsorganisation har omvärlden klart uppfattat en sådan verksamhet frånbolaget som en skyldighet mot samhället i övrigt. Den har dock inget sambandmed och kan inte motiveras av bolagets kommersiella verksamhet. För att ibegränsad omfattning kunna återuppta den under /78 föreslårbolaget att särskilda medel anvisas för informations- och visningsverksamhetmed . AB Atomenergi framhåller slutiigen atl de /77 anvisade medlen för produktutveckling har medfört atlbolaget varit tvunget att 1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 286 kraftigt skära ned den förayande utvecklingsverksamheten.Denna ned-skäraing har vållat avbräck i pågående arbeten och kommer atlvara myckel olycklig för bolaget. Även i de fall då styrelsen för lekniskulveckling m.fl. organ bidrar till finansieringen ställs vanligen krav på enegen ekonomisk insats från bolagels sida, vilken måste finansieras med riskkapital.Bolaget vill därför med hänsyn till nu föreliggande projektförslag föreslå enhöjning tiU 2,2 milj. kr. Aktiebolaget : Särskilt bidrag Anslaget har inrättats för alt isärskild ordning finansiera vissa delar av verksamheten vid AB Atomenergi Ofrprop. 1975/76:109 s. 18). Forskningsreaklora R2 är avutomordentlig betydelse för den övervägande delen av verksamhelen vid ABAtomenergi och för det svenska kärnkraftprogrammel, bl.a. för en mängdsäkerhetstekniska undersökningar. För atl möjliggöra en rimligtkonkurrenskraftig taxesätlning av be-strålningstjänslerna täcks i avvaktan påbl.a. (I 1975:05) arbete delar av kosinaden för reaktorndirekt med statsmedel. De för /77 sombidrag till drift av forskningsreaktorn anvisade medlen om 10,5 milj. kr.ger enligt AB Atomenergi en otillfredsstäUande kostnadstäckning, vilketberäknas medföra en föriust på driftverksamheten vid R2 på meUan 5 och 6 milj.kr. För atl bolaget inte skall gå med förlust och för att samtidigi driften vidR2 skall kunna säkerstäUas föreslår bolaget för /78 ettdriftbidrag på 17 milj. kr. Bolaget har separat lämnat en närmare redogörelseför R2:s ekonomi. Därav framgår att för /77 beräknaskostnaderna för driften av R2 till 24,2 milj. kr. enligt följandesammanställning (milj. Övriga driftkostnader 3,1 Kostnader för hantering av Av kosinaderna beräknar bolaget attmed anslagsmedel täcka 17,4 milj.kr. enligt följande (milj. Bidrag till drift av R? Bidrag till bestrålningskostnader för isotopverksamhet 2,0 ' Anslaget Aktiebolaget : Särskilt bidrag. ' Anslaget Aktiebolaget : Övrig verksamhet. ' Anslaget Aktiebolaget : Stöd till svenskkämkraftindustri. 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 287 Vidare beräknar bolaget alt de exteraa intäkternaför bestrålningsljäns-ler skall uppgå till 2,5 milj. kr. Delta leder lill ellberäknat underskoll i driften av 4,3 milj. kr. För /78 förulser bolaget en ökningav R2:s driftkostnader till 27,8 milj. kr. medan de exlernabestrålningsintäkterna endast beräknas öka med lill ca 2,75 milj. kr. Vid debitering av uppdragskostnader o. d. tillstaten och slatliga myndigheter, forskningsinstitutioner saml inom ramen församarbetsavial med svensk kärnkraftindustri betingar bolaget sig inteersättning för kapitalkostnader ulan endast för driftkostnaderna. I gengäldhar bolaget av staten givits särskild kompensation för uppkommandekapitalkostnader. För budgelårel 1976/77 utgår särskUda anslagsmedel med 8,5milj. för underhåll och upprustning av anläggningar och utrustning i Studsvik.De totala kapitalkostnaderna inom AB Atomenergi beräknas för budgelåret1977/78 uppgå lill omkring 18,2 milj. kr. Bolaget beräknar att den andel häravsom faller på de nyssnämnda intressenterna och som därför bör finansieras frånförevarande anslag uppgår till 12,5 milj. kr. AB Atomenergi räknar med att det relativtomfattande omstmkturerings-arbele som pågått inom bolaget under budgetåren1975/76 och 1976/77 skall vara avslutat under innevarande budgetår och äskardärför inga medel härför. AB Atomenergi föreslår således atl för budgetåret1977/78 anslaget Aktiebolaget : SärskUt bidrag förs upp med totalt29,5 milj. kr. Utvecklingsinsatserför hantering av radioaktivt avfall