prop · G00380 · 1976-12-31 00:00:00 — Nordiska samerådetssvenska sektion och anser att ett borttagande avundervisningen i samiska vid kraftigt skulle försvaga språketsställning och i realiteten närmast innebära att institutionen i Uppsalaflyttades till , Även Nordiskt samiskt institut påpekar nödvändigheten avatt professuren i samiska i upprätthålls, bl. a. med hänsyn till bästamöjliga fördelning av forsknings- och undervisningsuppgifter. I fråga om högskoleutbildningens organisation ochresurser anser sameutredningen bl. a. att den decentraliserade universitetsutbildningeni samiska bör förstärkas, inte minst för att tillgodose be- 1976/77: 80 95 hovet av samisk vuxenutbildning på högskolenivå.Utredningens uppfattning delas av länsskolnämnden i ,studiemedelsnämnden i och SSR. Behovet av att inrätta ett universitetslektorat, bl. a.med hänsyn till sydsamiskan, understryks av ett flertal remissinstanser,däribland länsskolnämnden i län, UKÄ, humanistiska fakulteten viduniversitetet i , organisationskommittén för högskoleregion, studiemedelsnämndeni , , SSR och Storumangruppen. UKÄ ansluter sig tillfakultetsberedningens bedömning om att ett ordinarie universitetslektorat isamiska är en förutsättning för att övriga av sameutredningen förespråkadeförbättringar på utbildningsområdet skall få full effekt. SSR framhåller att en speciell lektorstjänst medinriktning på syd-och lulesamiska skall inrättas för att tillmötesgå detsamiska språkutbildnings- och forskningsbehov som är minst tillgodosett i denordiska länderna. För att rekrytera behöriga till tjänsten måste det enligtSSR ges möjhgheter för samer att som stipendiater få högre utbildning i deaktuella språken. och humanistiskafakulteten vid i samt organisationskommittén för Umeåhögskolerégion, vilka stödjer utredningens förslag att samisk lärarutbildningför alla stadier i skolan förläggs till och i (jfr 4.12.6), anser att denna utbildning bör vara tillrättalagd för dem som harsamiska som modersmål och bör förekomma vid sidan av den nuvarandeundervisningen i samiska som främmande språk. För en sådan lärarutbildningkrävs att man inrättar ett universitetslektorat i samiska. Många remissinstanser, däribland samhällsvetenskapligafakulteten vid i , organisationskommittén för högskoleregion,statens humanistiska forskningsråd. , iNorrbottens län, SSR, Nordiskt samiskt institut, /SR samtlandsantikvarierna i och behandlar frågan om samiskforskning och forskarutbildning och finner därvid förutsättningarna förforskning vid i vara goda. SSR understryker att Nordiskt samiskt institut skall stå icentrum för högskoleutbildningen och forskningen i samiska ämnen. Enligt SSR:smening är det viktigt att universitet, högskolor och forskningsinstitutionersom arbetar med samiska frågor eller näringar samarbetar med och samordnar sinverksamhet med tillgodose samiska intressen. Vidareframhåller SSR att renforskningen bör komma under rennäringsutövarnas och desamiska organisationernas ledning, förutom den samordning och samverkan sombör ske genom och med Nordiskt samiskt institut. 1976/77: 80 96 Nordiskt samiskt institut finner det viktigt attandra institutioner och organ förpliktigas att i samiska frågor samarbeta medinstitutet, så att institutet på ett bättre sätt kan fylla sin samordnande ochinitiativtagande funktion. a. bör institutet kunna ta initiativ tillforskning och utbildning som institutet inte självt har resurser till.Institutet har sett det som en viktig princip att prioritera forskning somsyftar till att förbättra samernas situation. Om det skall vara möjligt attskapa en meningsfull koordinering av forskning som angår samerna, framhållerNordiskt samiskt institut vidare, måste man också kräva att storsamhälletsforskningsinstitutioner är lyhörda för den forskningskritik och kriterier förforskning som framställs av samiska organisationer och institutioner. Samisk vuxenutbildning kan enligt SSR sägas ha treuppgifter att fylla. Samerna har självklar rätt att som vuxna utan egen kostnadfå den utbildning i sitt modersmål, kultur, historia m. m. som integivits. En samisk vuxenutbildning skall vidare ge samer en allmän utbildning,som ger möjligheter till vidare studier och arbete med samisk inriktning.Vuxenutbildningen skall slutligen enligt SSR ge yrkesverksamma personer enkompletterande utbildning i samiska ämnen, som är ett krav eller ennödvändighet för yrket. SÖ anser att en noggrannare kartläggning bordegöras av hur samerna haft möjlighet att utnyttja samhällets utbildningsvägar ijämförelse med den övriga delen av befolkningen. Detta gäller såväl ungdoms-somvuxenutbildningen. När det gäller den frivilliga bildningsverksamheten ochövrig vuxenutbildning understryker centrala , liksom bl. a.vuxenutbildningsnämnden i , särskilt vikten av en utbyggnad av denuppsökande verksamheten bland samerna. , som bl. a. skall övervägahur studiecirkelverksamheten bäst kan tillgodose utbildningsmässigt eftersattagruppers behov och som skall se över gränsdragningsfrågorna mellan folkbildningoch högskoleutbildning, anser att sameutredningens förslag till insatser. församiskt utbildnings- och kuUurliv bör-kunna, genomföras utan attfolkbildningsutredningens egna förslag behöver inväntas. betonar vikten av att Samernasfolkhögskola även i fortsättningen får erforderligt samhällsstöd. Utredningensuppfattning om Samernas folkhögskolas betydelse och om behovet av ökaderesurser till skolan delas av ett stort antal remissinstanser, däribland Nordiskamuseet, SÖ, länsskolnämnderna i och ,förskoleseminariet i , samhällsvetenskapliga fakulteten viduniversitetet i , studiemedelsnämnden i , vuxenutbildningsnämnderna iJämtlands och , kommun, i Norrbottenslän, folkhögskoleutredningen, , Samernas folkhögskolas styrelse, Samernasfolkhögskolas elev- 1976/77: 80 97 kår, , Nordiska samerådets svenskasektion, FPU, hantverks- och industriorganisation och . i länbetecknar Samernas folkhögskola som en av den samiska kulturens viktigastestödjepunkter. anser i likhet med kommun att skolanbör få allt det stöd som är nödvändigt för dess verksamhet. Samernas folkhögskolas styrelse framhåller att Samernasfolkhögskola har en dubbel målsättning: att ge enskilda samer en utbildning,avpassad till deras behov och önskemål, och att genom en allmän kursverksamhetoch genom samverkan med bl. a. folkbildningsorganisationer sprida kunskap omsamerna till en vid krets av människor. Den övergripande målsättningen förSamernas folkhögskola måste enligt Samernas folkhögskolas elevkår vara att geett samiskt utbildningsalternativ baserat på de samiska näringarna, språketoch kulturen. Detta utesluter inte att folkhögskolan kan ha en aktiv funktionutåt genom att informera om samernas kultur och levnadsförhållanden ochdärigenom skapa ökad kännedom och förståelse om samernas situation. EnligtSSR.s mening skall skolan främst skapa förståelse för en målmedveten samiskstudieinriktning och fungera som en samiskastudieintressen. Några instanser, däribland SÖ,kommun, Samernas folkhögskolas styrelse, Samernas folkhögskolaselevkår och sameförbimd tar upp frågan om det särskildastatsbidraget till . SÖ, kommun och föreslår att taket tas bort vid bedömningen av detsärskilda bidraget till . Relationstalet för tilldelningen av lärartimmar vidfolkhögskolan bör enligt utredningen bestämmas till 4,0 för undervisningen isamiska språk. SÖ, kommun, SSR, Samernas folkhögskolas styrelse,Samernas folkhögskolas elevkår, och delarutredningens uppfattning om en ökad tilldelning av lärartimmar, men vill iflera fall gå längre än utredningen i fråga om resurstilldelning. harföreslagit ett nytt bidragssystem för folkhögskolorna som baserar sig på detantal elevveckor en skola genomför. Det föreslagna bidragssystemet innebär atten folkhögskola relativt fritt kan använda den samlade resursen till lärare,assistenter, material etc. anser att önskemålet omökade resurser för undervisningen i samiska språk härigenom kan tillgodoses påett smidigt sätt. Vid Samernas folkhögskola finns ens. k. kombinerad tjänst som lärare och ämneskonsulent. Det ankommer på SÖ attbesluta om tjänstgöringen för konsulenten, som f. n. har sin verksamhet inomNorrbot-7 1976/77. Prop.1976/77: 80 98 Enligt sameutredningen är det bl. a. önskvärt att konsulenten kantjänstgöra inom ett större område, i första hand inom de tre nordligastelänen. De remissinstanser som behandlar frågan om konsulenttjänsten ställersig i varierande grad tveksamma till utredningens förslag och flera instanserförordar i stället en utökning av antalet konsulenttjänster.Folkhögskoleutredningen hänvisar till sitt förslag att avveckla . de nuexisterande kombinerade tjänsterna till förmån för ett mer enhetligt systemför folkhögskolornas kontaktverksamhet med folkrörelser ochbildningsorganisationer. Förslaget innebär för Samernas folkhögskolas del enförsämring jämfört med nuvarande förhållande. räknardock med att kontaktverksamheten vid Samernas folkhögskola bör kunna tillförassärskilda resurser. Samernas folkhögskolas styrelse understryker attdenna folkhögskola, i motsats till andra, måste arbeta med kontaktskapandeaktiviteter inom ett mycket stort område. Skolstyrelsen föreslår att en resursmotsvarande kostnaderna för en kontaktskapande tjänst tillförs verksamheten utöverden som ryms inom det av folkhögskoleutredningen föreslagna generella bidraget.Konsulenterna skall bl. a. planera och genomföra ett växande antal decentraliseradekurser, framför allt i samverkan med lantbruksnämnderna, och de samiska organisationerna. SSR anser för sin del attkonsulenttjänsten bör förstärkas för att kunna samverka med studieförbunden ochför att kunna informera samer om vuxenstudiemöjligheterna. Betydelsen av samverkan och samarbete medföreträdare för den fria och frivilliga bildningsverksamheten berörsytterligare i några yttranden. SSR anser att i den frivilligabildningsverksamheten har ämneskonsulenttjänsten vid Samernas folkhögskola enviktig roll att fylla. Genom studieförbunden kan samiska kurser ochstudiecirklar anordnas i alla samiska bygder. hoppas att konsulentverksamheten också skall bedrivas isamverkan med länsbiblioteken och de lokala biblioteken.Vuxenutbildningsnämnden i finner det angeläget att Samernasfolkhögskola i samarbete med TRU får resurser att utveckla studiematerialspeciellt tillrättalagt för studiecirklar. förutsätter att länensvuxenutbildningsnämnder vid behandlingen av ansökningar om studiestöd, bl. a.internatbidrag, särskilt uppmärksammar samernas behov av sådant stöd. SSR,Samernas folkhögskolas styrelse, Samernas folkhögskolas elevkår, och Storumangruppen delar utredningens uppfattning om studiestödettill samerna. Några remissinstanser, däribland centrala ,studiemedelsnämnden i , vuxenutbildningsnämnden i ochstiidiestödsutredningen anser emellertid inte att någon särbehandling avsamerna skall ske beträffande vuxenstudiestödet. Prop.1976/77: 80 99 SSR framhåller att vuxenstudiestödet inte täckeralla vuxna samers kompletterande utbildningsbehov. Samiska måste räknas som ettprioriterat ämne i vuxenutbildningen. Personer i samiska primärnäringar(rennäring, fiske, slöjd m. kan inte genom det nu utformade vuxenstudiestödetfå ersättning för inkomstbortfall vid studier. Unga utbildade samer har ävenbehov av och skall ha rätt till studiestöd för -vuxenutbildning i de samiskaämnena. Mot denna bakgrund beklagar att förbundet inte i detta sammanhangbetraktats som sådan facklig organisation, som kan ansöka om dag- ochtimstudiestöd. Samernas folkhögskolas styrelse anser att studier isamiska språket måste berättiga till studiestöd på samma villkor som studier ihemspråk för invandrare, och studier av samisk historia och samhällskunskapmåste betraktas som "prioriterade" studier med vad det innebär avrätt till studiestöd. Skolstyrelsen hemställer att frågorna om studiestödskyndsamt utreds, så att kompletterande bestämmelser kan utfärdas. Dennauppfattning delas a\ Samernas folkhögskolas elevkår som därutöver betonarvikten av att studier i frågor som- rör rermäringens administration, planeringoch utveckhng betraktas som hkvärdiga med fackliga studier och att studiestödskall kunna sökas av och via SSR på samma sätt som fackliga organisationersöker det. Sameslöjdare måste också kunna få studiepenning för viss förkovraninom sitt yrke. Storumangruppen kräver att vuxenstudiestödet anpassas till devuxnas allmänna situation. anser det inte befogatmed någon särbehandling av samerna när det gäller rätten till vuxenstudiestöd.Enligt de urvalskriterier som gäller vid prövningen av rätt tillvuxenstudiestöd torde samerna i stor utsträckning kuniia komma i fråga fördetta studiestöd. Denna uppfattning delas av vuxenutbildningsnämnden i Västerbottenslän, som framhåller att den allmänt korta utbildningen bland samerna börinnebära att samerna tillhör den målgrupp som prioriteras vid fördelning avstudiestöd; i anser att vuxenutbildningsnämnderna börbehandla ansökningar från samer om internatbidrag generöst. Studiemedelsnämndenförordar dessutom att försöken med uppsökande verksamhet i bostadsområden ävenutsträcks till de samiska bosättningsområdena. Enligt studiestödsutredningen är det naturligt attvid bedömningen av hur det framtida studiesociala systemet skall utformasbeakta de speciella behov olika studerandegrapper kan ha. Samerna utgör därviden sådan grupp. SSR pekar på att Samernas folkhögskola samarbetarmed andra samiska utbildningsinstitutioner i . Det är enligt SSR:smening viktigt för samer att kunna utnyttja studiestöd i annat nordiskt land.Samernas folkhögskolas styrelse föreslår en utredning beträffande struktur ochekonomiska villkor för folkbildningsarbetet i samt om Prop.1976/77: 80 100 samordningoch harmonisering av reglerna. Eftersom samerna bor i tre länder och harlikartade behov av utbildning utifrån egna önskemål, bör det enligtskolstyrelsen vara möjligt för dem som studerar vid Samernas folkhögskola attfå studiestöd från det land i vilket de är medborgare. Förverkligandet av en samisk utbildningsväg hindrasi stor utsträckning av bristen på utbildade lärare. Utredningens förslag tillåtgärder beträffande förskollärarutbildning, klass- och ämneslärarutbildningsamt fortbildning och vidareutbildning i syfte att förbättra den samiska undervisningenbehandlas av i första hand , , länsskolnämnderna i , ,och , nomadskolfullmäktige vid nomadskolorna iTärnaby och , lärarhögskolorna i , och ,förskoleseminariet i , humanistiska fakulteten vid iUppsala, i , organisationskommittén för högskoleregion,studiemedelsnämnden i , AMS, i , Härjedalensoch kommuner, lärarutbildningsutredning och SSR. Flertaletremissinstanser instämmer i stort sett i utredningens synpunkter. i och 1974 årslärarutbildningsutredning erinrar om att lärarutbildningsutredningen har iuppgift att behandla lärarutbildningens innehåll och organisation. 1974 årslärarutbildningsutredning anser dock att detta inte hindrar att man sökervidta mer omedelbara åtgärder inom ramen för nuvarande lärarutbildning i syfteatt avhjälpa bristen på utbildade lärare för den samiska undervisningen. SÖ vill satsa på lärarutbildning och läromedelsutvecklingför att inom ram kunna erbjuda samerna en samisk utbildningsväg,i första hand inom rennäringsregionen, men på inom vidare områden.Sveriges övriga befolkning behöver också enligt SÖ lära sig mera om samernasliv och kultur. SÖ föreslår en rad åtgärder, bl. a. utbildning av samer tillförskollärare, klasslärare och ämneslärare, metodisk/pedagogisk fortbildning isamiska för dessa lärare, fortbildning av andra klass- och ämneslärare samtfortsatt läromedelsutveckling. Utredningen har pekat på behovet av tvåspråkigaförskollärare för de samiska förskolebarnens språkträning. ,, länsskolnämnderna i och , nomadskolfullmäktigevid nomadskolan i , förskoleseminariet i , AMS och SSRtillstyrker utredningens förslag att behöriga sökande med samiska som modersmålbör kunna antas till förskollärarutbild-ningen inom ramen för den s. k. friakvoten. 5Ö och AMS menar, att det också borde gå att anordna förskollärarutbildningför sökande med Prop.1976/77: 80 101 samiskasom modersmål enligt den utbildning av tvåspråkiga förskollärare som . SÖ,länsskolnämnderna i och , nomadskolfullmäktigevid nomadskolorna i och , i ,organisationskommittén för högskoleregion och SSR tillstyrker utredningensförslag att behöriga sökande med samiska som modersmål antas i fri kvot tillutbildningen av klasslärare vid i . SÖ framhåller attantalet nytillkomna samisktalande elever vid i huvudsak i sig om en till två elever . Om en utbildning för samiskaklasslärare skall kunna utformas, med t. ex. tillval av samiskt språk och iövrigt samiska inslag i utbildningen, krävs enligt SÖ en större grupp. EnligtSÖ borde ett förslag med kostnadskalkyl över en sådan utbildning utarbetas.Antalet lärarkandidater skulle kunna vara sex till nio sammanlagt på låg- ochmellanstadielärarlinjen. Sameutredningenföreslår, när det gäller klasslärarutbildningen, att SÖ skall utforma förslagtill särskild metodikutbildning i samiska samt att i fråga omden samiska ämnesutbildningen bör samarbeta med i . SÖ, i , institutionen förlingvistik vid i , samhällsvetenskapliga fakulteten viduniversitetet i , organisationskommittén för högskoleregion och SSRdelar sameutredningens inställning, medan ett par instanser, länsskolnämndernai och , i varierande grad ställer sig tveksammatill förslaget. SÖkonstaterar att de lärare som är verksamma som hemspråkslärare regelmässigtsaknar metodisk-pedagogisk utbildning i samiska. SÖ har i sinanslagsframställning för /78 räknat med en tillvalskurs isamiska om sammanlagt för nu verksamma lärare med samiska sommodersmål. i anför att dess rektorsnämnd utarbetat ettförslag till utbildning av klasslärare med finska och samiska i sin utbildning. SÖ,länsskolnämnderna i och , nomadskolfullmäktigevid nomadskolan i , i , i ,organisationskommittén för högskoleregion, studiemedelsnämnden i ochSSR tillstyrker utredningens förslag om utbildning av ämneslärare församehögstadiet, högstadium och gymnasieskolan. SSR anser attämneslärare bör kunna rekryteras via klasslärarutbildningen. Dessa lärare skallges möjlighet att studera samiska vid . Ifråga om lärarutbildningens lokalisering föreslår utredningen attklasslärarutbildningen och utbildningen av ämneslärare förläggs tilllärarhögskolan och i . SÖ, länsskolnämnderna iVästernorrlands och , nomadskolfullmäktige vid Prop.1976/77: 80 102 nomadskolani , lärarhögskolorna i och , i ,organisationskommittén för högskoleregion, i Norrbottenslän, kommun och 557? har inte något att erinra mot detta förslag.Flera instanser anser emellertid också att klasslärarutbildning bör anordnas iLuleå. Ett par instanser, länsskolnämnderna i och Norrbottenslän, nomadskolfullmäktige vid nomadskolan i , iNorrbottens län och kommun synes även förespråka utbildning avämneslärare i , medan i anser att bägge utbildningarnabör förläggas enbart till . SÖframhåller att nästan hälften av alla samer finns i och att de iregel sökt sig till för utbildning. Detta talar för att enklasslärarutbildning även bör lokaliseras till . Praktikplatser ochhandledare ligger enligt SÖ väl till i . Liknande synpunkter försfram av länsskolnämnden i . SSRföreslår likaså att en samisk lärarutbildning förläggs till ochförskoleseminariet i i syfte att täcka behovet av klass- ochförskollärare. SSR föreslår också att en lektorstjänst i de samiska ämnena,främst språk, inrättas vid . Denna tjänst kan delas med Samernasfolkhögskola. Den av SSR föreslagna samiska skolstyrelsen skall vidare ha insyni den samiska lärarutbildningsverksamheten. Samernas folkhögskolas styrelseoch elevkår framhåller att delar av den föreslagna läraratbildningen, bl. a.klasslärarutbildning och fortbildning, skall kunna förläggas till Samernasfolkhögskola. Sameskolan i ger därvid underlag för praktiktjänstgöring. Utredningenkonstaterar att det finns ett behov av fortbildning och vidareutbildning förlärare inom det samiska undervisningsområdet på alla nivåer. Derma uppfattningdelas av flera remissinstanser. SÖ anser att om den samiska utbildningsvägenskall kunna reahseras inom , dit ju de flesta samebarnen söker sig,krävs fortbildning av ett stort antal lärare. Detförslag till hemspråkslärarutbildning som SÖ f. n. utformar bör även enligt 5Ökunna erbjudas samisktalande personer. Institutionell för lingvistik viduniversitetet i erinrar för sin del om ett tidigare förslag om enallmän utbildningslinje för hemspråkslärare inom den reformerade högskolan. 4.12.7UtvecMing och produktion av läromedel , dialekt- och ortnamnsarkivensamt svenskt visarkiv, SÖ, länsskolnämnderna i , ,och Nörrbotteits län, statens institut förläromedelsinformation, vuxenutbildnings-nämnden i , länsstyrelseni . , och kommuner, SSR, /SR ochSveriges hänt- Prop.1976/77: 80 103 verks-och industriorganisatioii konstaterar liksom utredningen att b e-hovet avläromedel för sameundervisningen är utomordentligt stort. förläromedelsinformation framhåller inledningsvis att för språkliga minoriteterhar läromedlen uppgifter utöver de traditionellt stofförmedlande ochfärdighetstränande. De är inte bara redskap inom olika former av organiseradundervisning utan också ett led i samhällets stöd till språklig, kulturell ochsocial egenverksamhet inom olika minoritetsgrupper. har särskilt betonat läromedelsbehovetinom och förskolan. , , länsskolnämnden i Uppsalalän, , vuxenutbildningsnämnden iVästernorrlands län och delar denna inställning men påpekarockså behovet av läromedel i samiska inom gymnasieskolan ochvuxenutbildningen. 5Öframhåller att projektet i samiska i första hand avsergrandskolan. Vid en förlängning av projektet bör enligt SÖ särskild hänsyn tastill vuxenutbildningens och gymnasieskolans behov av läromedel i samiska.Därutöver finns behovet av läromedel för alla andra ämnen som skall kompletteraden samiska studievägen. konstaterarliksom SÖ att utvecklingsarbetet i huvudsak varit inriktat på . Enutvidgning av verksamheten till förskola och gymnasieskola framstår somsynnerligen angelägen. Behovet av studiematerial för olika former avvuxenutbildning är trots omfattande insatser inom långtifrån tillgodosett. En intensifiering av läromedelsarbetet förutsätteremellertid enligt institutet ökade resurser för samordning och ledning samt förutvecklingsarbete och direkta produktionsinsatser. Det pågående utvecklingsarbetet och produktionen avläromedel i samiska får som utredningen anfört ekonomiskt stöd från SÖ ochstatens . SÖ, länsskolnämnderna iVästernorrlands och , ,, /SR och hantverks- och industriorganisation förutsätter attdetta ekonomiska stöd även i fortsättningen skall utgå för framställning avläromedel i samiska. att sameprojektets referensgrupp har beräknat kostnaderna /77 till . och för /78 till 495 000 kr.för att projektet skall kunna bedrivas på i huvudsak den ursprungligaambitionsnivån. En utvidgning av arbetet till att mer bestämt innefatta ävenandra skol- och utbildningsformer än och fler samiska språkvarianterän vad som f. n. är aktuella skulle innebära att medel ur SÖ:s forsknings- ochutvecklingsanslag skulle få beräknas över mycket och till betydligtstörre belopp än vad som är fallet. Det är också troligt att det kommer attfinnas ett behov av en mer permanent Prop.1976/77: 80 104 resursför fortsatt arbete med läromedelsfrågor, språklig och aktuali-tetsmässigrevidering av utgiven litteratur, översättningsarbete m. m. Institutet ärockså av den bestämda meningen att ett samhälleligt stöd via anslaget Stöd tillproduktion av läromedel behöver utgå. Bristen på läromedel har också samband medtillgången på lämpliga läroboksförfattare för den fortsatta utvecklingen avsamiska läromedel. och Härjedalenskommun föreslår i samband härmed att lärare friställs från sina lärartjänstereller får nedsättning i undervisningsskyldigheten eller på annat sätt får möjlighetatt framställa läromedel i samiska. Statenskulturråd, SÖ, länsskolnämnden i , i ochHärjedalens kommun understryker vikten av att en allsidig information om detsamiska folket och dess kultur även kan förmedlas genom det allmännaskolväsendets ordinarie läromedel och i lärarutbildningen.