prop · G003103 · 1976-12-31 00:00:00 — Medtanke på de risker för skadliga effekter som också en självvald enrumsplaceringinnebär har emellertid föreskrivits all beaktansvärda skäl skall tala för ensådan placering, innan begäran härom får bifallas. Del bör ankomma på kommittén att söka finna endefinition av isolerings-begreppet och därvid undersöka i vilken utsträckningde former av enrumsplacering som tillämpas inom kriminalvården är atl betraktasom isolering i den mening som åsyftas när det uttalas farhågor för atl intagnaskall få fysiska eller psykiska men av åtgärden. Kommittén bör i dettasammanhang också klarlägga eventuella skillnader mellan enrumsplacering ochinlåsning för - t. ex. . Kommittén skall vidare söka fastställa vilkanackdelar olika typer av enrumsplacering kan beräknas medföra med hänsyn lillde intagnas anpassning i samhället. De bör därvid jämföra dessa nackdelar medde problem som uppstår, om intagna ofta flyttas mellan olika anstalter medåtföljande avbrott i den planerade behandlingen och med ökade svårigheter förden intagne all uppränhålla önskvärda socialal kontakter. Liknande effekter kanockså följa av indragna permissioner, utebliven eller avbruten frigång o. d. Del bör vidare åligga kommittén alt föreslåskyddsåtgärder som kan ersätta olika typer av isolering varvid böruppmärksammas vad som ovan har framhållits i fråga om de negativa följderna av förflyttningar m. m. Delll Ju:9 Skr1976/77:103 32 Kommitténmåste också beakta de förändringar belräffande personalbehov ochbyggnadsmässiga förhållanden som kan uppslå vid borttagande avisoleringsätgärder. I sin bedömning bör kommittén också beakta denackdelar för personalens arbetsmiljö som alternativa förslag kan medföra. 1 den mån kommittén anser all viss möjlighet tillisolering skall finnas kvar bör den pröva om inte rättssäkerheten för denintagne kan stärkas ytteriigare. Mot bakgrund av uttalande börsålunda övervägas huruvida isoleringsåtgärder bör beslutas under medverkan avlekmän. En väsentlig fråga är därvid möjligheterna för dessa all få en ökadinsyn i denna del av ansiallsarbelel. En annan fråga som bör uppmärksammas idella sammanhang är läkares medverkan vid beslul om isolering. 10.Jämställdhet mellan män och kvinnor, m. m. Under 1970-lalet har samhället kraftigt ökat sinainsatser för all skapa jämställdhet mellan män och kvinnor i arbetsliv, i hemoch familj saml i infiyiande över samhällets utveckling. Dessa insatser utgårfrån en helhetssyn som innebär åtgärder på ell flertal områden. 1 förgrundenhar stått kvinnornas rätt lill förvärvsarbete saml en utbyggd barnomsorg. Det finns myckel litet kvar av formellabestämmelser som lar sikte på enbart del ena könet. Men erfarenheterna frånarbetet för jämställdhet mellan könen i visar klart all del inte är lillräckliglall ge kvinnor och män samma lagliga rättigheter eller all avskaffa direktdiskriminering. Genom att gå in på enstaka punkter kan man inte åstadkomma enförändring i hela del gamla könsrollsmönslrel. Kvinnornas krav på frigörelsehar därför blivit krav på atl samhället skall omdanas så atl alla ges rätt lillmeningsfullt arbete under villkor som tillåter gemenskap med vuxna och barn ochell aklivl deltagande i samhällslivet. Del måste bli möjligt för både män ochkvinnor att förena familjeliv och förvärvsarbete med samvaro med barnen så altdessa får trygghet och omvårdnad, Statsministern tillkallade femledamöler atl ingå i en delegation för att bevaka och utreda frågor omjämställdhet mellan män och kvinnor. utsågs ett antal företrädareför bl. a. arbetsmarknadens parter och olika kvinnoorganisationer all somexperter biträda delegationen. Förutom denna expertgrupp - den s. k. storadelegationen - har delegationen vid sin sida ell antal referensgrupper medföreträdare för olika områden av samhällslivet. Delegationens övergripande uppgift är all fördjupaoch utveckla den helhetssyn som skall vara vägledande för regeringens politikför all åstadkomma jämställdhet mellan män och kvinnor. Dess arbete harhiltills haft sin tyngdpunkt förlagd lill frågan om kvinnornas ställning påarbetsmarknaden. Detta harvarit naturligt,eflersom rätten och möjligheternalill förvärvsarbete utgör en av de viktigaste grunderna för jämställdhet mellanmän och kvinnor. Delegationen har därutöver tagit initiativ på flera andrasamhällsområden. Sammanfattningsvis kan konstateras atl delegationen arbetarsåväl i ell kort som i ell längre perspektiv. I del förra söker man åstadkommakonkreta 33 Kommittéer: Del II Ju:10 resultat på bestämda områden. I del senare perspektivetvill man förändra både individernas och samhällets attityder och skapa en nysyn på manligt och kvinnligt. Delegationens olika initiativ harbidragit lill den intensiva debatt i jämställdheisfrågor som har ägt rumunder senare år. Denna debatt har förts även i , där den bl. a. hargälll frågan i vilka former del nödvändiga utredningsarbetet borde bedrivas.Det har därvid hävdals all del fortsatta jämställdhelsarbetet borde ges enparlamentarisk förankring, antingen så atl jämslälldhelsdelegalionen fickledamöler från alla partier eller så all en särskild parlamentarisk utredningtillsattes vid sidan av delegationen. Vid 1975/ställde sigriksdagen bakom denna principiella uppfattning (InU 1975/76:9, rskr1975/76:26). Den parlamentariska medverkan i jämställdhelsarbetet som riksdagensålunda har uttalat sig för bör åstadkommas genom all en särskild kommitté nutillsätts. Kommittén bör- som haruttalat - inrikta sig på mera långsiktiga projekt inom jämslälldhelsområdel ochpå frågor av större principiell räckvidd inom detta. Uppslag lill sådanaprojekt och exempel på sådana frågor bör kunna hämtas ur de allmänna principer somformulerades lill i . - Ansträngningarnaatt åstadkomma jämställdhet mellan män och kvinnor måste vara en del av enallmän strävan efter ekonomisk och social jämlikhet mellan grupper ochindivider i samhället. De sämst ställda kvinnorna drabbas hårt av kvinnorollensnackdelar, de sämst avlönade, de med kortast utbildning, de mest utslitna, demed minst inflytande i samhället. När dessa kvinnors berättigade krav pårättvisa tillgodoses, uppnås större ekonomisk och social jämlikhetoch större jämställdhet mellan könen, - Alla människorsrätt till arbete och egen försörjning måste hävdas. Därför måste kvinnor ochmän ha rätt lill arbete på samma villkor. Genom arbetslivet och fackligt arbeteblir individen också delaktig i samhällets utveckling. - Alla människormåste ha räu och möjlighet atl della i besluten om hur samhället ska se ut.Kvinnorna måste ha möjlighet all vara aktiva i politiska och fackligasammanhang och kunna hävda sina intressen. Så länge så få kvinnor tar aktiv deli den politiska processen är demokratin ofullständig. Då blir också beslutensämre. - Jämställdhetenmellan könen innebär en ny arbetsfördelning, som grundar sig på solidaritet ochjämlikhet i arbetslivet och i hemmen. När kvinnorna har förvärvsarbete ochdeltar i politisk och facklig verksamhet, måste männen i högre grad än nu deltai skötseln av hem och barn. Del så kallade dubbelarbetet blir när del delasmellan män och kvinnor en tillgång i stället för en börda - en möjlighet tillett rikare och mera varierat liv. Del ligger i sakens natur allkommitténs arbete, mot bakgrund av dessa allmänt hållna riktlinjer, i förstahand måste inriktas på en närmare analys och karlläggning av de olikaproblemområdena. Därvid bör givetvis tillgängligt forskningsmaterial gås igenomoch initiativ las lill nödvändiga kompletteringar av detta. Ett brettkunskapsunderlag är en väsentlig förutsättning för all arbetet med att brytaned fördomar och förändra attityder lill manligt och kvinnligt skall lyckas.Inte sällan torde del förhålla sig så att de nämnda attityderna grundläggsredan i de tidiga barnaåren. En följd av della blir all ungdomarnas sludievaloch yrkesval görs utifrån en traditionell könsrolls-uppfattning. All ändradella förhällande blir av avgörande belydelse för 3 1976/77. Delll Ju:10 Skr1976/77:103 34 En fråga som har tilldragit sig särskilt intresse ijämslälldhelsdebaiien är spörsmålet om del behövs eller ärlämpligt med lagstiftning mot könsdiskriminering. På delegationens uppdrag haren rappon (Ds Ju 1975:7) ställts samman i ämnet. Rapporten tar inte ställning isakfrågan. I en skrivelse lill regeringen har delegationen redovisat sinståndpunkt. Enligt delegationens uppfattning kunde en lagstiftning snarareförsvåra än underlätta arbetet på alt förbättra kvinnornas ställning isamhället. Delegationen menade atl del fanns andra åtgärder som var bättre ägnadeall främja del målet. Som exempel nämnde delegationen en utrensning avbestämmelser i lagar och andra författningar som ensidigt och omotiverat gällerdel ena könet. Rapporten har remissbehandlats. En sammanställningav remissutfallet bör fogas som bilaga lill delta protokoll. Som framgår avbilagan ställde sig flertalet remissinstanser bakom den uppfattning somdelegationen hade redovisat. Jag vill här erinra om all med anledningav prop. 1975/76:209 som vilande har antagit förslaget atl lillrältigheiskapitlel i regeringsformen foga en bestämmelse med förbud alt utformalag eller annan föreskrift så all någon medborgare missgynnas på grund av sillkön. Undanlag härifrån får göras endast om föreskriften utgör led i strävandenall åstadkomma jämställdhet mellan män och kvinnor eller avser värnplikt ellermotsvarande tjänsteplikt. I samband med behandlingen i avregeringens prop. 1975/76:173, med redogörelse för och förslag till åtgärderför att främja kvinnans ställning på den statliga arbetsmarknaden, väcktesmotionsvis förslag bl. a. all frågan om lagstiftning borde utredas. godkända betänkande (1975/76:42) anförde inrikesutskottel bl. a.följande: Svårigheterna atl åstadkomma och i praktiken upprätthålla en effektivlagstiftning mot könsdiskriminering är uppenbara. Delta bör emellertid intehindra atl man utreder frågan. Utredningsarbetet bör anförtros den pariamentariskautredning för jämställdheisfrågor som har uttalat sig för. 1 enlighet med beslut bör frågan om enlagstiftning mot könsdiskriminering nu göras lill föremål för en allsidig ochförutsättningslös utredning. Som har uttalat, bör uppgiften att göradenna utredning lämnas lill den kommitté som jag har föreslagit skalltillsättas. skrivelse har konsumentombudsmannen (KO) pekat på all del fn. saknas lagliga möjligheter all - annat än i mycket begränsad utsträckning -ingripa mot reklam och annan marknadsföring som är diskriminerande med hänsynlill ras, kön, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung. KO har därförföreslagit all man utreder möjligheten atl utvidga marknadsföringslagen så attingripande kan ske mot diskriminerande marknadsföring. Frågan om könsdiskriminerande reklam har behandlatsäven i . I sitt betänkande (1975/76:61) föreslog sålundanäringsutskottet - med anledning av två motioner - all hosregeringen skulle begära förslag lill lagstiftning mot sådan reklam. Ulskoltelframhöll alt, även om strävandena atl motverka könsdiskriminering i reklam tillväsentlig del måste ta sig uttryck i information och opinionsbildning, så ärdet önskvärt all del skapas förutsällningar för ingripanden av KO ochmarknadsdomstolen på området. godtog utskottets förslag (rskr1975/76:343). 35 Kommittéer: Del II Ju: 10 Som har uttalat, är det önskvärt all -som elt led i de allmänna strävandena all motarbeta könsdiskriminering - skapaförutsättningar för ingripanden även mot könsdiskriminerande reklam. En väg ärden som KO har anvisat. En annan väg är all inrymma bestämmelser i ämnet i enallmän lag mot könsdiskriminering. Frågan bör utredas närmare. Uppdraget allgöra den utredningen bör lämnas ål den kommitté som jag har föreslagitskall tillsättas. Vid utredningsarbetet måste självfallet detryckfrihetsrällsliga konsekvenserna uppmärksammas. Kommitténs utredningsuppdrag innehåller flerafrågor som väl låter sig behandlas var för sig. Jag finner del därför lämpligtatt kommittén redovisar resultatet av sill arbete i olika etapper. Jagförutsätter också all kommittén håller kontinuerlig kontakt med andrakommitiéer som arbetar med frågor som berör dem som kommittén har atl behandla.Del ligger i sakens natur alt kontakterna med delegationen för jämställdhetmellan män och kvinnor bör bli särskilt täta. Både delegationen, vars uppgifterligger fast oförändrade, och kommittén arbetar ju för det gemensamma målet allskapa jämställdhet mellan män och kvinnor. Det uppdrag som kommittén avses få är omfattande.Jag har inte funnit det varken möjligt eller lämpligt alt här söka preciserauppdraget i alla dess aspekter. Erfarenheterna från kommitténs arbete får visaom de direktiv som jag här har redovisat behöver kompletteras. REMISSVARPA PROMEMORIAN (Ds Ju 1975:7)TILL FRÄGAN OM LAGSTIFTNING MOT KÖNSDISKRIMINERING Följande myndigheter och organisationer har yUralsig över promemorian, nämligen , ,(), (),universiletskanslersämbelet (UKÄ), statens avtals-verk, länsstyrelserna iStockholms och . , Svenska kommunförbundet.Svenska arbetsgivareföreningen (), i (LO),(), Centralorganisationen /SR(/SR), , ,, (),Husmodersförbundel Hem och samhälle, Fredrika-Bremer-Förbundet (FBF),Kooperativa gillesför-bundel och (), (), och . UKÄ har bifogat yttranden från rektorsämbetet ochde juridiska och samhällsvetenskapliga fakulteterna vid i ,samhällsvetenskapliga fakulteten vid i , juridiskafakulteten vid i och företagsnämnden vid högskolan iLinköping. Delll Ju:10 Skr1976/77:103 36 Inställningi frågan om lagstiftning mot könsdiskriminering Flertalet remissinstanser har omgärdat sillställningstagande i denna fråga med olika reservationer. Om man bortser fråndet kan man dela in remissinstanserna i tre grupper. I denna grupp ingår bara tre remissinstanser,nämligen i , FPK och FBF. Denna grupp beslår av fjorton remissinstanser,nämligen , , , , i , LO, TCO,/SR, , ,Kooperativa gillesförbundel och KF, YRK, och . Ställningstagandet av AMS, /SR och avser bara lagstiftning mot könsdiskriminering påarbetsmarknaden. UKÄ vill inte utesluta all lagstiftning kan varabefogad i vissa speciella frågor. anser all lagstiftning börkomma lill stånd inom vissa områden. I denna grupp ingår sju remissinstanser, nämligensocialstyrelsen, . , , , ,Husmodersförbundel Hem och samhälle. Ett vanligt argument mot lagstiftning motkönsdiskriminering är all erfarenheterna av motsvarande lagstiftning i andraländer är dåliga. Argumentet anförs av , , samt Kooperativa gillesförbundel och KF. menar all de utländska erfarenheternavisar all del är svårt all träffa avgöranden som inte medför orättvisa mot delmotsatta könet eller stötande resultat av annan art. Hovrätten drar vidare denslutsatsen av erfarenheterna från andra länder atl lagstiftning motkönsdiskriminering är förbunden med svårigheter i bevishänseende. I aktuellafall har det varit svårt alt bevisa aU könsdiskriminering verkligen har ägtrum. Hovrätten visar även på svårigheter beslående i bristande möjligheter atlkontrollera lagens efterievnad. Även LO lar upp frågan om bevis- ochkonlrollsvårigheter. LO menar att del krävs en ordentlig kontroll och möjlighetall ingripa för all en lag skall få riklig effekt. Den som utsätts fördiskriminering t. ex. vid anställning måste ha möjlighet alt klaga och fårättelse. Del skulle - tror LO - vara svårt all bevisa all jusl den sökandeskön har varil avgörande för all anställning inte kom lill stånd. 37 Kommittéer: Delll Ju: 10 Flera remissinstanser betonar atldel är en gammal svensk tradition atl arbetsmarknadens parter i första handsjälva skall lösa problemen på arbetsmarknaden. Bland dessa remissinstanser ärSACO/SR, och Kvinnoförbund.SACO/SR och hänvisar i sammanhangetlill arbelsrällskommitléns förslag om vidgad förhandlingsrätt och menar all delinnebär ökade möjligheter all ingripa mot diskriminerande personalpolitik.SACO/SR utgår från all del inom på de flesta arbetsplatser finnspersonalgrupper med inflytande på anställnings- och befordringspolilik ochmenar alt dessa gruppers arbete bör studeras ur jämsiälldheissynpunkt. 1sammanhanget ställer som mål upp eU centralavtal för all främja jämställdhet. Några remissinstanser behandlarfrågan om effekten av normgivning när del gäller all komma lill rätta medkönsdiskriminering. UKA anser all den diskriminering som förekommer har singrund i sådana sociala och kulturella faktorer som knappast påverkas avlagstiftning. Inom högskoleområdet har del formellt existerat jämlikhet mellanmän och kvinnor .' Förklaringen till all del trots della inteföreligger reell jämställdhet skulle således vara att människors utbildnings-och yrkesval bestäms av faktorer som inte påverkas av formella regler om t. ex.behörighetsvillkor. Även LO resonerar kring effekten avlagstiftning och hävdar all det bara är förändringar i människornaslivsbetingelser som kan ändra rollfördelningen mellan män och kvinnor. menar allförbiidslagsliflning inte åstadkommer det som är viktigast alt uppnå, nämligenen ny inställning till vad som av hävd anses som manligt resp, kvinnligt. i tarupp frågan om s. k. positiv diskriminering. Med della begrepp avsesdiskriminering som har lill syfte alt undanröja effekterna av rådandekönsdiskriminering, t. ex kvotering av anlalel platser vid en skola.Länsstyrelsen anser alt en rad av de senaste årens satsningar på kvinnan iarbetslivet inte hade kunnat genomföras ulan positiv diskriminering. Somexempel nämns de arbetsmarknadspoliliska medel som används i syfte attunderiätta kvinnans arbelsplacering inom yrkesområden som harförbehållils män. Elt annat exempel som nämns är den försöksverksamhet som harbedrivits bland studerande vid förskollärarutbildning. anser altlagstiftning mot könsdiskriminering skulle hindra sådan positiv diskriminering.Kooperativa gillesförbundel och KF redovisar samma uppfattning. Ytteriigare ellargument mot lagstiftning, som förs fram av UKÄ, är all del finns risk för atluppmärksamheten kommer all koncentreras på uppfyllandet av lagens minimikravulan att de verkliga orsakerna lill diskrimineringen avlägsnas. Ett argument för lagstiftning äratl en lag har opinionsbildande effekt. åberopas bl, a, avsocialstyrelsen, i saml Kooperativagillesförbundel och KF. diskuterar frågannärmare och uttalar all lagstiftning kan vara av belydelse för all påverkakonservativa attityder där kvinnan endast uppfattas som ett komplement tillmannen med värde endast som maka och mor. A andra sidan betonar socialstyrelsenatl man inte får överskatta effekten av lagstiftning. Kungörelsen (1973:279) omförbud mot köns- eller I UICÄ hänvisar lill debattskriften Jämställdhet ihögskolan (UKÄ-rappori 1975:10) DelllJu:10 Skr 1976/77:103 38 åldersdiskrimineringvid tillsättande av statlig tjänst, m. m. har inte medfört jämlikhet mellankönen, men är säkert en av orsakerna lill alt diskrimineringen är mindre påden statliga sektorn än den privata. /"flf anser atl lagstiftning har ell värde isig som ell ullryck för samhällets erkännande av uppfattningen atl målet skallvara jämställdhet mellan män och kvinnor. Argumentet om positiv diskriminering bemöts avsocialstyrelsen, FPK och FBF. De menar all lagstiftningen bör och kan utformasså all den inte innebär hinder mot positiv diskriminering. Juridiska fakultetenI anser all regler om kvotering inte är oförenliga med lagstiftningmot könsdiskriminering. Fakulteten menar atl särbehandling kan anses"objektiv och godtagbar" så länge eftersträvad målsättning inte haruppnåtts. Eventuellt kan detta uttryckligen sägas i lagtexten. Juridiskafakulteten i anser också alt man bör diskutera olika modeller allkonstruera lagtexten. Några få remissinstanser har uttalat sig om hureventuell lagstiftning bör vara utformad. FPK hänvisar lill de riktlinjer fören lagstiftning mot könsdiskriminering som drogs upp av 1974. och anser atlden norska lagen kan tjäna som vägledning. i anseralt den norska och den engelska lagen kan vara av värde atl studera närmare idetta sammanhang. 39 Kommittéer: Delll UD:1 Genom en resolution beslötFörenta nationernas generalförsamling alt en 18-maklskommilté skulle utses meduppgift all inleda förhandlingar i syfte all nå en överenskommelse om allmänoch fullständig nedrustning under effektiv internationell konti-oll. I sambandmed en utvidgning av kommittén ändrades dess benämning lillnedruslningskommilléns konferens (CCD). Organet har f n. 31 medlemmar.Frankrike har dock aldrig intagit sin plats. har ingått i kommittén alltsedan deninledde sill arbete . a. genom framläggande av en rad konkretaförslag har sökt medverka lill all uppfylla kommitténs ursprungligamandat. Till följd av oförenliga uppfattningar mellan i första hand Förentastaterna och kom arbetet vid 1960-ialels slut all splittras upppå ett antal delområden. Ehuru vissa begränsade resultat nåtts, kvarstår dockde slora nedrustningsfrågorna olösta. Inga framsteg har under de senaste årenuppnåtts i de två huvudärendena på CCD:s dagordning, fullständigtkärnvapenprovslopp och förbud mot utveckling, tillverkning och lagring avkemiska vapen. har genom flera initiativ, senast under CCD:s vårsession1976, sökt bryta dödläget i dessa frågor. har även inom CCD:s ram liksomi andra internationella fora aktivt engagerat sig i ansträngningarna allförhindra en ytterligare spridning av kärnvapen saml all öka delinternationella inflytandet vid handhavande av klyvbart material. Bland övriga aktuella internationella nedruslningsärenden,som kräver en fortgående intensiv insats från svensk sida, märks frågan om enförstärkning av FN:s roll på nedruslningsområdel, förberedelser förinternationella avtal om förbud mot användning av miljöstridsmedel ochutveckling av nya massförstörelsevapen och system för sådana vapen, regleringav kärnladdningsexplosioner för fredliga ändamål, reduktion avmilitärbudgeterna samt deltagande i förberedande diskussioner inför eneventuell väridsnedrusi-ningskonferens. Del kan inte uteslutas att initiativtas inom FN om sammankallande av en särskild session med FN:s generalförsamlingför nedPJStningsfrågor . dellagande i den internationellanedrusiningsdiskussionen utgör en central del av den svenska utrikespolitiken.Under årens lopp har kraven på noggrann och snabb beredning av svenskaställningstaganden pä della område ständigt ökat, behov har i vissutsträckning kunnat tillgodoses genom fortlöpande överläggningar med de i den svenskadelegationen vid CCD ingående medlemmarna. Del synes nu angelägel all anpassaberedningsformerna lill de ökade kraven. 1 detta syfte bör ennedrusiningsdelega-lion upprättas direkt underställd mig med uppgift allfortlöpande följa utvecklingen på della område saml utarbeta förslag lillSveriges agerande i olika aktuella nedrustningsfrågor. Delegationens närmarearbetsformer bör anpassas lill den internationella förhandlingssituationensväxlande läge. DelllUD: 1 Skr 1976/77:103 40 Med hänvisning lill vad jag nu har anförthemställer jag all regeringen bemyndigar chefen för ulrikesdeparlemenlel alttillkalla en nedruslningsdelegalion om högst 11 ledamöler, auutse en av ledamöterna att vara ordförande, atl besluta om experter, sekreterare och annatarbetsbiträde åt delegationen. 41 Kommittéer: Försvarsdepartementet Delll Fö:l 1.Statsbidrag till fritidssysselsättningar för värnpliktiga Departementschefen, statsrådel ,anför. Det svenska militära försvaret bygger på en lagfästskyldighet för alla män i åldrarna atl fullgöravärnpliktstjänstgöring, i form av grundutbildning och därefter följanderepelilionsulbildning. Även om liden för grundutbildning internationellt settär tämligen kort, innebär den ett avbrott i förvärvsarbete eller studier. Förmånga värnpliktiga leder den också lill en temporär Hyllning från hemorten. Samhällets ansvar för de värnpliktiga underutbildningstiden gäller även fritiden. Del är främst bildningsverksamhelen ochden förströelse- och trivselfrämjande verksamheten som är av belydelse. Del kannämnas all personalvården på regional och lokal nivå - vari fritidsverksamhetenför värnpliktiga ingår - under /75 beräknas ha kostat ca 20milj.