prop · G003127 · 1976-12-31 00:00:00 — om upphävande av statlig myndighets skyldighet att anlitaPost-och , ; Regeringen föreslår att antaga delförslag som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. I propositionen föreslås atl godkännerall medelsförvallande statliga myndigheter inte skall vara skyldiga all i vissafall anlita Post- och , . 1 1976/77. 1 saml Nr 127 Prop.1976/77:127 2 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , Anlonsson, Mogård, , , , ,Mundebo, Ullslen, Burenslam , , , Propositionom upphävande av statlig myndighets skyldighet att anlita Post- ochKreditbanken, I skrivelse har hemställt atl gällande bestämmelser om medelsförvallandestatlig myndighels skyldighet all i vissa fall anlita , postgirot ochPost- och Kredilbanken, , skall upphävas. harvidare begärt att det omprövas om postverket, liksom f n. skall vara skyldigtall i placera de inlåningsmedel som finns på Icke räntebärande postgirokonton. Remissyttranden över skrivelsen har avgells avpostverket, statskontoret, bankinspekiionen, ,generallullslyrelsen, överstyrelsen för ekonomiskt försvar, domänverket,fullmäktige i , fullmäktige i , , och föreningsbankers förbund. Här avser jag endast all la upp frågan omupphävande av bestämmelserna rörande statliga myndigheters skyldighet attanlita , postgirot och . Jag är däremol inte beredd attförorda någon ändring i fråga om postverkets skyldighet alt placeraposigiromedel i . 2 Nuvarandeordning m. m. är en statlig affärsbank. Den inrättadesden genom sammanslagning av postbanken och Kreditbank(prop. 1973:145, NU 1973:63, rskr 1973:326). Kreditbank som var en affärsbank(bankaktiebolag) och ägdes av slalen uppgick i sin helhet i PK-banken.Postbanken bestod av postsparbanken och postgirot och ingick som en huvudenheti postverket. Postbankens sparrörelse och den ränte- Prop.1976/77:127 3 bärandedelen av postgirorörelsen fördes över lill , medan den inleräntebärande delen behölls inom postverket. skulle i fortsättningeninle bedriva utlånings- eller placenngsverksamhet. De likvida medel sominflyter till postverket - inkl. de medel som tillförs den del avpostgirorörelsen som postverket har behållit - placeras på räkning hosPK-banken. Medlen förvallas av banken och förräntas enligt särskilt avtalmellan banken och postverket. hade en balansomslutning på 43000 milj. kr Utlåningen lill allmänheten uppgick till 24 112 milj. kr. ochinlåningen lill 38 174 milj. kr. Rörelsen lämnade ell överskoll pä 493 milj.kr. Antalet inlåningskonton var 7,5 milj. och antaletutlåningskonton 258 000. hade 140 egna kontor ilandet. Allmänheten kan också anlita vissa av tjänster på postenskontor. I fråga om medel som förvallas av statlig myndigheteller annal statligt organ gäller kungörelsen (1974:591) om skyldighet förmedelsförvallande statliga myndigheter m. ti. att i vissa fall anlitariksbanken, postgirot eller Post- och Kredilbanken. Om annat inte harföreskrivits, skall kontanta medel som inte behövs för föreståendeutbetalning vara insatta på checkräkning i , på postgirokonto ellerpå räkning i . För placering av medel på räkning i krävsdock beslut av regeringen i varje särskilt fall (2 §). Utbetalningar skall skeöver postgiro, om det lämpligen kan ske. Denna regel gäller om annal inle har föreskrivits.Vid övriga transaktioner där förmedling av bank behövs skall ,postgirot eller anlitas, om det kan ske ulan väsenllig olägenhet (3S). De statliga myndigheternas skyldighet atl anlitaPK-banken svarar mot vad som tidigare gällde i förhållande till SverigesKredilbank enligl kungörelsen (1951:453) om skyldighet för medelsförvallandeställiga myndigheter m. fl. alt i vissa fall anlita ,postgirorörelsen eller Svenges Kredilbank aktiebolag. kungörelseavlöste i sin lur en kungörelse av (SFS 1924:517), enligl vilkenmyndigheterna hade att anlita och postgirorörelsen. Dessförinnanhänvisades myndigheterna -genom en kungörelse av (SFS 1915:400) ochännu lidigare genom elt kungligt cirkulär den 3 maj 1895-lill riksbanken.Enligl kungörelse fick annan bankinrättning än anlitas påort där inle hade kontor. Frågan om skyldighet alt anlita Kreditbankberördes vid riksdagsbehandlingen av förslaget om bankens inrättande. Iprincipförslaget om inrättande av en statlig affärsbank (prop. 1949:151 s. 7)uttalade chefen för atl han ansåg all statliga myndigheteroch sådana förelag som hell eller till övervägande delen ägs av staten böranlita den statliga banken som sin bankförbindelse, såvida detta inte medförpåtagliga prakiiska olägenheter för dem. Uttalandel godkändes av (SU Prop.1976/77:127 4 1949:154,rskr 1949:265). 1 propositionen rörande inrättande av Svenges Kredilbank(prop. 1950:157 s. 20) erinrade departementschefen om uttalandet. Deltaberördes inte vid utskottsbehandlingen (BaU 1950:15, rskr 1950:310). Vid riksdag väcktes en motion vari dethemställdes att skulle la initiativ lill alt de berördabeslämmelserna om statlig myndighets skyldighet atl anlita SverigesKreditbank/upphävdes (mol. På näringsulskottelshemställan avslog motionen (NU 1974:5, proi. 1974 s. 121). 1utskotlet hade de ledamöter som företrädde de tre borgeriiga partiernareserverat sig och ansett att motionen skulle bifallas. Några myndigheter har enligt kungörelsefått tillstånd all utnyttja möjligheten att placera tillfälliga överskollmedelpå bankräkning hos Kreditbank i slällel för på checkräkning iriksbanken eller på postgirot. har genom olikaregeringsbeslut bemyndigats atl använda som bankförbindelse för prisregleringskassanför fisk och i fråga om införselavgiftsmedel saml alt i samma bank sälta inför-mälningsavgifter, slaktdjursavgifler samt leveransavgifter ocharealavgifter för potatis. får sälta in s. k. diverse medel, somverkels ceniralkassa eller lokal tullmyndighet har om hand, på checkräkningar iPK-banken. De diverse medel som förvaras pä checkräkningarna utgörs lillhuvudsaklig del av preliminära debitenngar, dvs. belopp som tullskyldiga skallerlägga när tull och annan införselavgift inle kan fastställas slutligt förvara som anges till förtullning. Även irafikförsäkringspremier som lokaltullmyndighet uppbär för trafikförsäkringsföreningens räkning räknas somdiverse medel i räkenskaper och förvaras på checkräkning i avvaktanpå leverans. 1 etl fall har länsstyrelse fäll dispens frän 1951års kungörelse. medgavs rätl alt placera vissexproprialionsersältning i bankinrältning ulan hinder av nämnda kungörelse. I en övergångsbestämmelse lill kungörelse,som trädde i kraft den , anges atl lidigare meddelat tillstånd förmyndighet alt ha medel insatta hos Kreditbank i fortsätlninge skallavse . Det kan också nämnas all domänverket i förordningen(1975:1021) med instruktion för domänverket har medgivits rätt atl, utan hinderav kungörelsen, placera medel på räntebärande bankkonio i . Utbetalningar från statliga myndigheter fallerunder 3 i; kungörelse. En viktig del härav är utbetalningen avstatliga löner och pensioner. På regenngens uppdrag harförsvarels civilförvaltning för samlliga statsmyndigheter utom affärsverkensamt för de allmänna försäkringskassorna tecknat huvudavlal med PK-bankenangående utbetalning genom banken av statliga löner och pensioner. a. all av slalen uppbär vissa avgifter förlöneutbelalningsservicen men all staten därvid åtnjuter viss rabatt. Statligamyndigheters utbetalning av löner sker huvudsakligen över per- Prop.1976/77:127 5 sonkonlosystemoch banklönesystem (räntebärande checkräkning) hos . Lönen är iprincip tillgänglig för lyftning den 25 i . Löntagaren får, om hanså önskar, genom sin lön utan avgift överförd lillpostgirokonto, konto hos annan bank eller till annal konto hos . Ävenutbetalning av statliga personalpensioner sker över konton hos PK-banken.PK-banken utbetalar lön lill ca 350 000 statliga löntagare och personalpensionlill ca 200 000 statspensionärer. För statsmyndigheterna tillämpas f. n. fiera olikalöneulräkningssystem. Regeringen har emellerlid genom beslut den 27 november1975 och föreskrivit atl statskontoret skall svara förgenomförandel av ett generellt löneulräkningssystem (SLÖR) hosstatsmyndigheterna utom för affärsverken, statens vägverk och myndigheter somtillhör försvarsdepartementets verksamhetsområde. Även myndigheterna inomförsvarsdepartementets verksamhetsområde skall dock i princip tillämpa SLÖR.Vidare har statskontoret i uppdrag atl i samråd med statenspersonalpensionsverk och statens personalnämnd bedriva utvecklingsarbete medsystem för automatiserad mairikelfönng och pensionsuträkning. Löneutbetalning enligl SLÖR-systemet avses skegenom . Den enskilda myndigheten har atl välja om myndighelen skallanvända sig av banklönesyslemet eller personkontosyslemet. krävertills vidare atl löneundetiaget frän SLÖR skall redovisas på ell magnetband förvartdera systemet. Tanken är dock all underlaget på längre sikl skall kunnaredovisas pä etl enda magnetband lill , men härför krävs vissaomläggningar av rutiner, som del kommer all ta några är atlgenomföra. Förvaltningen av statliga fonder faller utanförtillämpningsområdet kungörelse. Placeringen av fondmedel somförvaltas av statliga myndigheter eller andra statliga organ regleras i ellfiertal författningar, bl. a. reglementet (1959:293) angående allmänna pensionsfondensförvaltning (ändrat senast 1976:146, jfr 1976:286), reglementet (1961:265)angående förvaltningen av riksförsäknngsverkets fonder (ändrat senast1976:147, jfr 1976:287), reglementet (1962:401) angående förvaltningen av deallmänna försäkringskassornas fonder för den obligatoriska och den frivilligasjukförsäkringen (ändrat senast 1976:148, jfr 1976:288) och lagen (1973:370)om arbetslöshetsförsäkring (ändrad senast 1976:828). För det fall särskilda beslämmelserinte har meddelats finns föreskrifter i kungörelsen (1968:453) om donations-och fondmedel som förvallas av statlig myndighet. När det gäller möjlighetenall placera medel i bankinstitut gäller genomgående att medel kan placeras iriksbanken, svenskt bankaktiebolag, sparbank, eller ceniralkassa förjordbrukskredit. framhåller i sin skrivelse attbestämmelserna om i kungörelsen om skyldighet för medelsförvallandestatliga myndigheter m. fi. all i vissa fall anlita , postgiroteller Post- och Prop.1976/77:127 6 Kreditbankenenligl föreningens uppfattning inle slår i samklang med de principer på vilkaden gällande banklagstiftningen grundas. Enligl dessa skapas en effekiivkredilförmedling bäst genom fri konkurrens mellan olikainslilut/inslilutsgrupper, som verkar på i huvudsak lika villkor. Föreningenhemställer därför alt regeringen upphäver den nämnda kungörelsen och, i frågaom den medelsförvaltning m. m. som berör , skapar möjligheter förövriga bankinslitut lill en fri konkurrens. Som bakgrund lill sin hemställan anför föreningenbl. a. atl del lorde vara betydande belopp som kanaliseras till genomalt statliga myndigheter placerar medel hos banken och i övrigl utnyttjar desstjänster. Som exempel nämns att löner för ca 500 000 statstjänstemän utbetalasgenom och att postverket som inlåning tillför behållningenpå de icke räntebärande postgirokontona. hänvisar lill vad föreningenanförde redan i yttrande över en inom dåvarande upprättadpromemoria (Ds Fi 1973:5) Samgående mellan framhöll i nämnda yttrande att tillskapandet av en ny statligaffärsbank inle får innebära alt denna får andra arbetsbetingelser än övrigabanker. Vidare hävdade föreningen atl postverket - sedan bankverksamheten hadeavskilts och överförts till - borde jämställas med andra statligaaffärsverk och åläggas samma krav på neutralitet etc. som åvilar dessa. mening uppfyllde de i departementspromemorian framlagdaförslagen, vilka nu i allt väsentligt prakliskt tillämpas, inte dessaprincipiellt viktiga krav. Bland remissinstanserna råder delade meningar omsparbanksföreningens förslag. och Svenska bankföreningentillstyrker förslaget. En minoritet inom riksbanksfullmäktige och delar sparbanksföreningens uppfattning iprincipfrågan. Negativt inställda eller tveksamma lill förslaget ärstatskontoret, riksrevisionsverkel och . Fullmäktige iriksgäldskontoret finner underlaget för förslaget alllför knapphändigt för attståndpunkt skall kunna tas. En liknande inställning har fullmäktige iriksbanken (majoriteten). Övriga remissinslanser framföf synpunkter påförslaget ulan att ta bestämd ställning lill detta. anser att del är principielll oriktigtatt ålägga ett affärsverk restriktioner som inte har något samband med målenför affärsverksamheten ulan endasl syftar lill atl bereda andra statligaförelag - här postgirot resp. - en gynnad ställning framför deraskonkurrenter. I domänverkets fall saknar kungörelse f n.belydelse, eftersom verket finner postgirots resp. tjänster fullttillfredsställande. Såvitt verket kan bedöma har det hos postgirot ochPK-banken fält villkor som är helt jämföriiga med vad som skulle gälla förbetalningsförmedling ellergenom inlåning hos andra kreditinstitut. Det är endasl om servicenivån ochvillkoren skulle börja försämras som postgirot resp. skulle börja dranytta av kungörelsen. Postgirots resp. monopolställning skulle dåkunna innebära en affärsmässig nackdel för domänverket och andra affärsverk.Vill man föra della teoretiska resonemang etl steg längre, kunde man ävenbefara alt postgirot och i ell sådant läge skulle använda de säkraintäkterna från affärsförbindelserna med affärsverken till atl erbjuda övriga,inle bundna kunder lägre koslnader eller bättre service för atl möta konkurrensfrån andra institut. Även om en sådan utveckling i dagens läge ter sigosannolik, finns inga vägande skäl för att bibehålla den angivna kungörelsensrestriktioner på affärsverken. anser därför atl den bör upphävas,ålminslone i fråga om affärsverken. foreningsbankers förbund uppfattarkungörelsen som ell odiskutabelt avsteg från den princip omkonkurrensneutralitet mellan bankerna som fastlades ibanklagstiftningen. Frän de icke statliga bankernas synpunkt vore det givetvisönskvärt om kungörelsen slopades. Förbundet förordar därför en snaroch ingående undersökning av det sakligt motiverade i all bibehållabeslämmelserna i kungörelsen och av effekterna från samhällsekonomisk synpunktom de slopades. Minoriteten inom riksbanksfullmäktige (,och ) anser också atl den av sparbanksföreningen upptagnafrågan är av belydelse för bankernas konkurrensvillkor. Enligl minoritetensmening talar principiella skäl mol all har en favoriserad ställningpå kredilmarknaden. Konkurrens mellan bankerna bör vara grundad pä likvärdigavillkor. Förslaget väcker också frågor om den statliga kassaförvaltningenseffektivitet. Det förordas därför att hela problemkomplexet görs till föremålför en utredning. Siaiskonioret tar endasl upp frågan om utbetalningav statliga löner och pensioner genom bank. Statskontoret hänvisar till denundersökning som checklönekommittén gjorde med anledning av all islutet av meddelade sin avsikt atl införa avgifter för sina tjänster isamband med löneutbetalningarna (Ds Fi 1975:6). Kommittén fann efter kontaktermed såväl sparbanker som affärsbanker all ingen av de övriga bankerna kundeerbjuda den servicenivå som lönesystem representerar. En övergånglill annan bank skulle bl. a. innebära en belydande omställning för statspensionärerna.Checklönekommittén konstaterade vidare att löngi-varavgifier motsvarandePK-bankens övervägdes även inom det privata bankväsendet. Kommittén fanndärför inle skäl all närmare utreda elt alternativ som skulle innebära attlöneutbetalning skulle ske genom annan bank än . Statskontoretförklarade sig i remissyttrande över kommitténs förslag dela bedömningen altdet saknades alternativa utbetalningssält till lägre kostnad och oförändradservicenivå. Förlöneuträkningssyslemet SLÖR, till vilket på kommer att 1976/77:127 8 anslutassamtliga statsmyndigheter utom affärsverken och statens vägverk, innebär detstora fördelar alt löneutbetalningarna kan ske genom en enda penninginrättning.Rent tekniskt skulle det innebära ökat arbete och ökade kostnader atl genomsystemet framslälla maskinläsbara löneunderlag (magnetband etc.) till fierabanker. Även arbetet med medelsöverföringarna och avräkningarna mellanmyndigheterna och huvudmannen för SLÖR å ena sidan och de utbetalande organen åandra sidan skulle öka och kompliceras, bl. a. genom att behovet av kontrolloch avstämning skulle öka. Skulle arbetet med löneutbetalningarna spridas tillell slörre antal banker kan -med hänsyn lill de snäva tidsmarginaler som gällerför uträkning och utbetalning av lön - del medföra risker för all lönen intekommer att kunna finnas tillgänglig för lönlagarna redan den 25 . Övervägande skäl talar sålunda enligtstatskontorels uppfattning för all utbetalningen av löner inom SLÖR i principbör ske genom en enda bank. Motsvarande bör gälla i fråga om utbetalning avpersonalpension tiU statspensionärer. Avgörande för vilken bank som bör väljasför utbetalning av lön inom SLÖR och av statliga personalpensioner bör vara denservice banken lämnar i samband med utbetalningarna och kostnaderna förservicen. har inte visat att den servicenivå som PK-bankenhåller och som enligt checklönekommitténs bedömning ingen annan bank kundeerbjuda kan ges lägre kostnad. PK-bankenanser att kungörelse bör ses i ett historiskt perspektiv. Med hänsyntill de kungörelser och kungliga cirkulär, som har gällt pä området(kungörelser 1951:453, 1924:517, 1915:400 och cirkulär av ) tordedel enligl vara berättigat alt dra slutsatsen alt statligamyndigheter av hävd ansetts böra utnyttja statliga bankinslitut. Förbehålleti 3 § kungörelse att det inle får vara förenat med väsentlig olägenhetatt anlita den statliga banken, har såväl som i högstagrad sett som etl krav på marknadsmässiga villkor för de tjänster somerbjudits. Del är naturligt för mindre och medelstora förelagall hålla sig lill en enda pnvat eller statlig bank. Lika naturligt får detemellertid anses vara för storföretag att vid sidan av sin huvudbankförbindelseha kontakt med andra bankinslitut, inom eller utom landet. Kungörelsen har iden praktiska tillämpningen lämnat utrymme för sådana kontakter. , som antar att sparbanksföreningensskrivelse i första hand avser de statliga inlåningsmedlen, erinrar vidare omatl rollen som statlig affärsbank även omfattar en avsevärd kredilgivning tillden statliga sektorn. finner det obestridligt atlkonkurrensförhållandena har blivit friare. Den inom banksystemet under senareår allt vanligare specialinlåningen är ell uttryck för den skärpning avkonkurrensen som har ägl rum. Sparbankernas ökade konkurrensmöjligheter och detförhållandel att utländska storbanker allt oftare uppträder pä den svenskakreditmarknaden får också ses som positiva inslag. Å andra sidan kan man inlebortse från Prop.1976/77:127 9 denekonomiska och ideologiska intressegemenskap som finns på den svenskabankmarknaden. Förekomsten av sådan intressegemenskap har ibland i praktikenvisat sig utgöra en minst lika kraftig bindning som kungörelse. Vad beträffar del förhållandet alt PK-bankenbetalar ul löner lill ca 500 000 statstjänstemän framhåller banken att siffrankan förefalla hög men att den bör ses mot bakgrund av all f n. har enstock på drygt 1,3 milj. lönekonton. Ungefär 1,1 milj. av dessa utgörs avpersonkonton och resten av banklönekonton. Både Postbanken och Kredilbanken hade under1960-talet av skilda orsaker satsat kraftigt på denna nya löneservice. FörPostbanken, i dess egenskap av landels slörsia sparbank, låg delta nära tillhands. Postbanken kunde på ett enkelt sätt knyta lönekontona till den välutvecklade och av allmänheten välkända postgirorulinen. Tillgången lill ellstort landsomfattande nät av postkontor var också en väsentlig plusfaktor. För Kredilbanken, som jämfört med övrigaaffärsbanker hade en smal inlåningsbas, framstod också den nya löneservicen somen naturlig väg att bredda verksamheten både inom den statliga sektorn och iövrigt. gick i början av 1960-lalel i spetsen när del gällde altinföra räntegollgörelse på löntagarnas kontobehållningar. Genom attKreditbanken tidigt log sig an de stora löngivarna - som ofta hade en storgeografisk spridning av sin personal - införde banken redan från början enovillkorlig rätl för de anställda att automatiskt få lönen överförd till annanbank om de så önskade. var också först med att mera generellterbjuda sina lönekunder kredil ulan särskild säkerhet. hävdar sålundabesläml all dess position som landels slörsia löneservicebank är resultatet avetl framgångsrikt produktutvecklings- och ackvisitionsarbete inom detta område.Det lorde inte heller vara någon överdrift atl påstå alt såväl myndigheternassom de anställdas intressen i de fiesta fall har kunnat tillgodoses väl. Bankinspektionen,som avstår från all la slutgiltig slällning i den av sparbanksföreningenväckta frågan, berör i likhet med motsättningen mellan fri konkurrensoch gruppbildningar pä bankomrädel. Inspektionen framhåller atl det hör tilldess uppgifter atl övervaka konkurrensförhållanden inom bankväsendet. Delligger därför i sakens natur att inspektionen fäster största vikt vid altkonkurrensen mellan bankinslitut och bankinslitutgrup-per är i möjligaste månfn. Inspektionen har också den erfarenhelen alt en sund utveckling av bankverksamheleni väsenllig mån är beroende av all friast möjliga konkurrensförhållandenföreligger. Mot bakgrund härav har inspektionen av gammall värnat omprovinsbankernas självständighet. Vidare har inspektionen på olika sätt söktfrämja strävandena inom sparbanks- och föreningsbankrörelserna atl genomfusioner och andra strukturella ålgärder åsladkomma konkurrenskraftigaenheter. Därför har inspektionen ställt sig positiv när fråga varom att genomfusion mellan dåvarande Prop.1976/77:127 10 postbankenoch Kredilbank skapa en konkurrenskraftig statlig affärsbank. Detär emellerlid också inspektionens erfarenhet atl en i alla avseenden hell frikonkurrens aldrig kan uppkomma, även om konkurrensaspekterna tillmäts störstavikt både i lagstiftningen och dess tillämpning. Bindningar mellanägarintressen av olika slag förekommer pä olika håll. Utöver den avsparbanksföreningen påtalade bindningen mellan den statliga ekonomiskaverksamheten och gäller atl företagsamheten i i slorutsträckning är grupperad kring olika centrala intressen ofta med en bank somcentrum. Även om de investmentbolag som bildals för att övertaaffärsbankernas innehav av industriaktier m. m. numera, såvitt inspektionenkunnat konstatera, arbetar självständigt "på armlängds avstånd" frånvederbörande affärsbank, kvarstår helt naturligt ell visst samarbete mellaninvestmentbolag och affärsbanker. Detsamma kan i större eller mindreutsträckning gälla industriföretag som av gammall samarbetat med viss bank. Mantalar om SE-banksgruppen, Handelsbanksgruppen osv. På samma sätt föreligger deten stark bindning mellan jordbrukskasserörelsen och jordbrukelsproducentkooperation. , konsumentkooperationen och folkrörelser ärav gammalt i viss mån knutna till PK-bankcn resp. sparbanksrörelsen. På senareär kan dock spåras en tendens till uppluckring av gamla bindningar ochuppkomsten av en friare konkurrens . I många stycken kvarståremellertid de bindningar som här har antytts. Fullmäktige i bedömerkonsekvenserna av föreslagen ändring vara så belydande alt frågorna bör sesöver i elt storl och mer övergripande sammanhang. Del gäller alt fä en samladbild över statens totala medelsplaceringar, varvid måste beaktas såvälpenningmarknadsaspekler som kostnaderna för kassahällningen hos myndigheternaoch därigenom direkt kostnaderna för den statliga upplåningen. Därvid bör ocksåbelysas alternativet alt placera vissa statliga medel, främst av fondkaraktär,på räkning i . Fullmäktige erinrar om förslaget i åretsbudgetproposition om successiv överföring av rundradiorörelsens fondmedel tillriksgäldskontoret (prop. 1976/77:100, bil. 12 s. 491). Fullmäktigei (majoriteten; , , och ) har intenågot att erinra mot en översyn av reglerna för myndigheternas medelsplaceringmen anser att målet bör vara en mer enhetlig förvaltning i syfte all minimeramyndigheternas kassabehällning.