prop · G00374 · 1976-12-31 00:00:00 — Frågan ärdå om fördelarna med att kontrollera hela eller delar avSverige är så stora att de motiverar de därmed förknippade uppoffringarna. I desituationer då ett angrepp verkar tänkbart görs i angreppsfallen en bedömningav vilka resurseren angripare kan vara beredd att sätta in mot , vilkaförluster som därvid kan godtas samt hur företaget kan få la. De angreppsfall som utnyttiats i planeringenförutsäiter skilda angripare och leder till risk för angrepp mot skilda delarav landet. Ianvisningarna för perspektivplaneringen för det militära försvaret har 1976/77:74 4 föreskrivitsatt sju olika angreppsfall skall ulnyttias. För vart och ett av dessa finns ettantal varianter som bygger på olika hypoteser om den potentiella angriparenstotalt tillgängliga militära resurser och det sätt varpå dessa disponeras iolika riktningar. Angreppsfallen för den övre och mellersta delen avdet för del militära försvarets perspektivplanering anbefallda ekonomiskastudieintervallet bygger på hypotesen att den väridspolitiska utvecklingenockså kommer att karakteriseras av svängningar mellan avtagande ochtilllagande spänning. De militära styrkorna i antas vara oförändradeeller minska. Förutsättningen för de angreppsfall som har legattill grund för studierna inom den nedre delen av det ekonomiskastudieintervallet är en långvarig avspänningsperiod, som skulle kunna leda tillbl. a. att de militära styrkorna i minskar betydligt. De kris- ochkrigssituationer som därvid skulle kunna uppslå till följd av olikamotsättningar har anlagils bli siarkt begränsade ifråga om nivå och/ellergeografisk utbredning. 1 anvisningarna för planeringen inom de andradelarna av totalförsvaret har vissa begränsningar i antalet angreppsfall kunnatgöras. Uteslutna fall har inte bedömts kunna ge någon ytteriigare väsentliginformalion för planeringen. 1.2.2Överraskande angrepp med konventionella stridsmedel Som grund för myndigheternas planering har angivitsett antal angreppsfall som belyser mera överraskande angrepp. Härmed avsesangrepp mot ett svenskt försvar som på grund av otillräcklig förberedelsetidinte är färdig-mobiliserat. Överraskningen kan uppstå dels till följd av att enangripare vidtar medvetna åtgärder för att dölja angreppsförberedelserna, delspå grund av den svenska statsledningens svårigheter att samla in och tolkabefintliga signaler. Principiella problem i samband med överraskandeangrepp har redovisats i en särskild analys. Som grund för planeringen inomtotalförsvarels grenar har tre olika överraskande angrepp anvisats. Dessabygger på samma internationella förhållanden som angreppsfallen mot ettmobiliserat försvar. Sarr nantagna representerar de olika förvarningssignaleroch olika förvarningstider. 1.2.3Krig i varvid är neutralt De anvisningar som lämnats beträffande försvaretsuppgifter under neutralitetstillstånd ulgår från att ett konventionellt krig iden nära om väriden kan väntas leda till betydande påfrestningar på vårtförsvar och för det svenska samhället i övrigt. Hos de krigförande parternauppstår knapphet på många viktiga förnödenheter som man därmed blirobenägen altsälja till . Vidare kan stridshandlingar längs handelsvägar helt ellerdelvis omöjliggöra utrikeshandeln. Siridshandlingarna kan leda lilloavsiktliga såväl som avsiktliga kränk- 1976/77:74 5 1 anvisningarna för perspektivpläneringen för delmilitära försvaret har lämnats en redovisning av kraven på det militäraförsvarets verkan under neutralitetstillständ. Bakgrunden till kravenexemplifieras genom ett antal krisfall. Som grund för planeringen för det ekonomiskaförsvaret har anvisats ett antal krisfall. 1 dessa har särskild vikl lagts vidatl beskriva den internationella handeln och störningar i denna. För det ekonomiska försvarets planering harhärutöver exempel på fredskriser anvisats. Den ogynnsamma påverkan på vårförsörjning som fredskriserna kan ge har sitt upphov i händelser utanför vårkontroll. Händelserna kan orsakas av bl. a. dels relativt lokalt bundnakonflikter, dels vissa länders medvetna agerande föratt förbättra sin position.Della kan avse positioner antingen i det globala handelsutbytet eller i någotannat politiskt avseende som inle berör . Den geografiska bundenhetengör all dessa händelser bedöms drabba främsl vår försörjning med någon enstakavara eller ell begränsat antal varor underen och . 1.2.4 Krigi vilka ABC-stridsmedel utnyttjas Omfattning och inriklning av våra ålgärder motkärnvapen samt bakteriologiska (biologiska) och kemiska stridsmedel måsteprimärt bestämmas utifrån en bedömning av risken för att dessa sätts inantingen i vår omvärld eller direkt mot . Skulle anfallas närkärnvapen redan utnyttiats vid krig i omvärlden kan vi inte räkna med någonåterhållsamhet mot svenskt område. 1 en sådan situation har småmöjligheter all bjuda effektivt motstånd och bevara en nationellhandlingsfrihet enligl de säkerhetspolitiska målen. En utgångspunkt förförsvarsplaneringen är därför alt totalförsvarets ansträngningar i ett sådantläge måste koncentreras på all begränsa krigets verkningar och ökabefolkningens möjligheter alt överleva. 1 samband med att anvisningar lämnades förmyndigheternas perspektivplanering gavs vissa riktlinjer för hur hänsyn skulletas inom lolallörsvaret till verkningarna av möjliga insatser av kärnvapen ochBC-stridsmedel mol . Dessa riktlinjer kompletterades med ett antalangrepps- respektive krisfall, i vilka beskrivs silualioner då ABC-siridsmedelsälis in mot eller i omväriden. 1.2.5 Hotom ekonomiska och militära åtgärder som stöd för krav på Sve rige Den svenska statsledningens beslutsamhet ochmöjligheter atl slå emoi hot beror i hög grad på totalförsvarets förmåga.Huvuddelen av de anspråk 1976/77:74 6 somförsvar mol hot ställer har därför redan uttryckts genom de tidigare redovisadeangrepps- och krisfallen. Endast för vissa speciella typer av hot har detbedömts som lämpligt atl utarbeta och föreskriva särskilda angreppsfall. Perspektivplaner för det militära försvaret harutarbetats av överbefälhavaren och för civilförsvaret av civilförsvarsstyrelsen.Perspektivstudierna inom det ekonomiska försvaret har letts av överstyrelsenför ekonomiskt försvar. Studier av övrigt totalförsvar har genomförts underledning av en särskild utredningsman. Planeringsarbetet inom totalförsvaret har varitsamordnat i liden. Arbetet med perspektivplaner och perspektivstudieravslutades och slutredovisades . 1.3.1Perspektivplan för det militära försvaret Maj:t uppdrog ålöverbefälhavaren att genomföra per-spektivplanering för del militära försvaretsulveckling efler . Alternativa sammansättningar av försvaret skullesökas och utformas utifrån i anvisningarna angivna säkerhetspolitiskautgångspunkter. De ekonomiska sludieområdena skulle föriäggas inom ettintervall beräknade i ell anlagetpris- och löneläge . Överbefälhavaren överlämnade i maj 1974perspektivplan del 1. Avvikande mening har i miliiäriedningen anmälts avcheferna för marinen och Hygvapnet. Med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande meddeladechefen för försvarsdepartementet och anvisningar förperspektivplaneringens fas 2. En utgångspunkt för arbetet var att den militärautgiftsramen /77 var 8 150 milj. kr. i prisläge februari 1974.Överbefälhavaren skulle utforma och analysera handlingsvägar utifrån fyraekonomiska nivåer för femårsperioden /78-1981/82, nämligen ungefär 38 500milj. kr., 40 750 milj. kr., 42 000 milj. kr. resp. 43 750 milj. kr. i prislägefebruari 1974. Exakta studienivåer skulle väljas så att intressantaomslagspunkier blev belysta. Överbefälhavaren överlämnade i november 1975perspektivplan del 2 för det militära försvarel. Denna är väsenlligen en analysi ell kortare tidsperspektiv än i del 1. Med utgångspunkt i dagenskrigsorganisation har fem exempel på handlingsvägar för försvarsmaktensulformning studerats och värderats. Avvikande mening har anmälts av chefen förmarinen. Ett sammandrag av innehållet i överbefälhavarensperspektivplan redovisas i det följande i avsnittet om det militära försvaretsfortsatta utveckling. Prop.1976/77:74 7 De allmänna grunderna förcivilförsvarelsperspektivplanering sammanföll med anvisningarna för försvarsmaktens planering.Del ekonomiska studie-området för början av 1990-ialet skulle föriäggas inomett intervall mellan 450 milj. kr. och 900 milj. kr. i då anlaget pris-och löneläge. Civilförsvarsstyrelsenöverlämnade perspektivplan del 1. Med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande meddeladechefen för försvarsdepartementet och i oklober 1974 anvisningar förcivilförsvarets perspeklivplanering under fas 2. Civilförsvarsslyrelsensforisatta planering skulle avse i första hand strukturer som var särskillintressanta med hänsyn till lämnade anvisningar. Beträffande skyddsrumsbyggandeföreskrevs eii sludieintervall från 150 000 till 300000 nya skyddsrumsplatserper år. För övrig civilförsvarsverksamhei skulle förutsättas att utgiftsramenför /77 var 135 milj. kr. För dennadel av verksamheten skulle studierna avse tre ekonomiska nivåer för femårsperioden1977/78-1981/82, nämligen ungefär 575 milj. kr., 675 milj. kr. resp. 775 milj.kr. Civilförsvarsstyrelsenöveriämnade perspektivplan del 2. Ett sammandrag av innehållet icivilförsvarsslyrelsens perspektivplan redovisas i det följande i avsnittet omcivilförsvarels fortsatta ulveckling. 1.3.3 Perspektivstudierinom det ekonomiska försvaret En redogörelse för perspektivstudierna inom detekonomiska försvarel lämnas av chefen för i det följande ibilaga 2. 1.3.4Studier av övrigt totalförsvar Maj:t förordnade omsärskilda studier avseende utvecklingen för vad somsammanfattningsvis benämns övrigt totalförsvar dvs. de delar av totalförsvaretsom inte omfattas av del militära försvarel, civilförsvaret och det ekonomiskaförsvaret. I direktiven angavs atl studier av övrigt totalförsvar 1977 till 1990-talels början skulle genomföras för all underiagel införell försvarsbeslut skulle bli så fullständigt som möjligt. Studiernaskulle göras mot bakgrund av förutsättningar som till övervägande delen vargemensamma för totalförsvaret. Verksamheten inom övrigt totalförsvar skullesammanföras i programmen ledning, viss polisverksamhet, sjukvård och allmän administration.Studierna borde i första hand gälla myndigheier med uppgifter inom övrigitotalförsvar, vilka har särskilda försvarsanslag. Eftersomnågon myndighet för samordning inom det akluella områdei inte finns,tillkallades en särskild sakkunnig (Fö 1973:02)' för att genomföra studierna. 1976/77:74 8 Den sakkunnige överiämnade cn rapportom dittills genomförda studier. En slutrapport avgavs . 1rapporterna har klarlagts myndigheter och kostnader inom övrigt totalförsvar,beredskapsläget saml planeringsförutsättningarna för området.Vidare har handlingsvägar avseende perioden /78-1981/82 konstruerats. 1 rapporternahar programmet ""allmän administration'" utgått. Ett sammandrag av innehållet i rapporternaredovisas i det följande i avsnittet om övrigt totalförsvars fortsattaulveckling. 1.4Programplaner för perioden /78-1981/82 Regeringen resp. berörd deparieinentschef medregeringens bemyndigande lämnade anvisningar för programplaneringav de olika totalförsvarsgrenarna för perioden /78-1981/82. Desäkerhetspolitiska utgångspunkterna för planeringen var gemensamma församtligatotalförsvars-grenaroch utgjordes av de överväganden och förslag lill riktlinjerförden svenska säkerhetspolitiken, som 1974 ärs försvarsutredning redovisade ibetänkan-del (SOU 1976:5) Säkerhetspolitik och totalförsvar. I anvisningarnaangavs vidare en allmän inriktning av planeringen, ekonomiska förutsättningarsaml övriga förhållanden som skulle beaktas i planeringen. För det militära försvaret angavs alt deninriktning av totalförsvarets och det militära försvarets fortsatta ulvecklingsom försvars-utredningen föreslagit i sitt första betänkande med vissakompletteringar i huvudsak skulle ligga till grund för planeringen. För vartoch elt av budgetåren 1977/78-1981/82 skulle gälla en planeringsram om 9053milj. Överbefälhavaren har överlämnatprogramplaner för det militära försvaret till regeringen i september 1976.Planeringen har genomförts i tre ekonomiska nivåer. Ett sammandrag avöverbefälhavarens programplaner liksom av programplanerna för huvudprogrammen1-3 redovisas i det följande avsnittet om del militära försvarets fortsattaulveckling. Förcivil fö rsvaret angavs att planeringen skulle grundas på den inriklning avlotalförsvarets och civilförsvarets fortsatta utveckling somför-svarsuiredningen föreslagit. Härtill meddelades vissa kompletterande anvisningarrörande skyddsrumsbyggnationen m. m. Planeringen av verksamhel som inie avserskyddsrum för befolkningen skulle ske i en planeringsram som för vart och ettav budgetåren 1977/78-1981/82 var 153 milj. kr. Förplaneringen av verksamhel som avser skyddsrum för befolkningen skulle för vartoch ett av budgetåren 1977/78 och 1978/79 gälla en planeringsram om 38 milj.kr. och för vart och ett av budgetåren 1979/80-1981/82 en planeringsram om 105milj. kr., allt i prisläge . har tillregeringen överlämnat programplaner för civilförsvaret i september 1976.Planeringen har genomförts i två ekonomiska nivåer och ett sammandrag avplanerna redovisas i det följande avsnittet om civilförsvarets fortsattautveckling. 1976/77:74 9 1 fråga om del ekonomiska försvaret anfördes alt deförsök med långsiktsplanering inom det ekonomiska försvaret som lidigare påbörjatsnu skulle fortsätta med programplanering för perioden /78-1981/82.Anvisningarna omfattade dels formella föreskrifter, dels riktlinjer förplaneringen. Härvid angavs alt planeringen för avspärrning och krig skulleutarbetas i två ekonomiska alternativ för den verksamhel som finansieras över statsbudgeten.I ett alternativ skulle driftkoslnaderna för perioden uppgå till ca 1 050 milj.kr. och investeringar skulle planeras inom en ram av 625 milj. kr. 1 ell annatalternativ skulle investeringarna planeras inom en ram om 750 milj. kr. Vidaremeddelades anvisningar och rikllinjer för planeringen avseende fredskriser. Fördenna del av planeringen angavs inga ekonomiska ramar. Berörda myndigheier hari september/överiämnat sina programplaner till regeringen. En sammanfattningav planerna redovisas i det följande i avsnittet om det ekonomiska försvaretsfortsatta utveckling, bilaga 2. Slutligen meddelades anvisningar till vissamyndigheier, som under avsnittet genomförda perspektivsludier redovisadesunder begreppet övrigi t o t a I fö r s v a r, alt genomföra programplaneringav i anvisningarna angivna verksamheter. Till gmnd för planeringen angavssåväl en inriktning av resp. programs utveckling som de ekonomiskarestriktioner som skulle gälla för planeringsperioden. Berörda myndigheier hari överlämnat programplanerna till regeringen. En sammanfattningav planerna redovisas i det följande i avsnittet om övrigi totalförsvarsfortsatta ulveckling. 2 Den svenska säkerhetspolitiken 2.1 försvarsutredning Som bakgmnd till sill förslag belräffandeinriktningen av svensk säkerhetspolitik lämnar försvarsutredning enredogörelse för den internalionella politiska och ekonomiska utvecklingen ochdess säkerhetspolitiska konsekvenser. Särskild uppmärksamhet ägnas åt de hotav olika slag som kan uppkomma mol frihei och oberoende. Utredningenbehandlar vidare utvecklingen av det svenska fredssamhällel och dess påverkanpå våra försvarsåtgärder. På grundval av det samlade material som slån lilluiredningens förfogande lämnar utredningen förslag belräffande inriktningen avsvensk säkerhetspolitik. påpekar att den svenskasäkerhetspolitiken traditionellt setts och fortfarande måsle ses i samband medöst-västproblematiken. 1 ochmed avspänningspolitikens utveckling har också andra inlernalionella 1976/77:74 10 problemblivit föremål för ökad uppmärksamhet. Den internationella ekonomiskautvecklingen i industriländerna såväl som utvecklingsländernas krav på en nyekonomisk världsordning måste enligt utredningens uppfattning också beakias ien bredare säkerhetspolitisk diskussion. I sin sammanfattning av den internationella politiskaoch ekonomiska ulvecklingen framför uiredningen uppfattningen att de akluellaekonomiska svårigheierna i industriländerna och den internationella ekonomiskaomfördelningen av resurser som pågår uppenbariigen kan fäsäkerhetspolitiska konsekvenser. Oljekrisen under /74 harpåvisat konsumentländernas slora känslighet och producentkartellenseffektivitet i detla fall. De ekonomiska svårigheierna har medfört atlSovjetunionens och slällning relativi och åtminstone på kort sikl har förstärkts.Förutsättningarna för avspänningspolitiken bedöms dock inle ha rubbats av deekonomiska svårigheierna. har förhållandet mellanindustriländer och utvecklingsländer lett till krav på en ny ekonomiskväridsordning. Dessa problem har filt ökad aktualitet inle minsl i FN:s arbeie.Om den nuvarande silualionen inle ändras kan den på få allvariigasäkerhetspolitiska konsekvenser i form av konfiikter mellan industri- ochutvecklingsländer eller mellan utvecklingsländer. FN kan enligt utredningens åsikt inte vänlas bli eneffektivt fungerande organisation för kollektiv säkerhei inom överskådlig lid.Varje land måsle därför svara för sin egen säkerhet. omfatlandeförhandlingsarbete pågår för atl kontrollera och begränsa mstningarna iväriden. Vissa begränsade resultat har nåtts men utredningen bedömer det somföga sannolikt att förhandlingarna inom överskådlig lid kommer all leda tillnågon avgörande nedrustning. Med utgångspunkt i de nu kända förutsättningarnaförden internationella utvecklingen bedömer försvarsutredningen alt ochSovjetunionen förblirdeendaslaiersom kan karaktäriserassom supermakter. TrolsaltfrämstJapan.Kinaoch har förutsättningar atti vissa avseenden nå supermakisstatus bedömer utredningen atl dessa inte kommeratt kunna uppträda som sådana i global mening. Avspänningssträvandena har tagit siguttryck i bl. a. en provisorisk reglering särskilt av vissa problem iCentraleuropa och förhandlingar om mstningskontroll, SALT, MFR och ESK.Avspänningspolitiken, som enligl uiredningens mening inte bör bedömas eflerkortsiktiga variationer, innebär dock inte att alla konfiikter försvunnit. Deninnebär emellertid alt skift ni ngarna i den internalionella politiken kan blimindre dramatiska. Enligl utredningens mening finnsdel skäl atl belonaatt detinte finnsnågoi direkt samband mellan rustningsnivå och spänning elleravspänning. Tider med förhållandevis låga rustningsnivåer har utmärkts av högspänning och tvärtom. Förbindelsernamellan och har utsatts för påfrestningar Prop.1976/77:74 11 Oljekrisen och samförståndspolitiken mellan och Sovjetunionenhar lett lill svårigheter inom NATO. Försvarsuiredningen bedömer emellertidatl inlressel i för fortsatt amerikansk närvaro där kommer att varastort även . Även bedöms av många, åtminstone pålängre sikt, ha inlresse av en fortsall sådan närvaro. Även om förhållandena i fortfarandekommer att ha slor betydelse har den internationella politikens huvudfrågorunder senare lid rört sig inom och områdena däromkring. Konfiikteri detta område kan uppstå av många olika anledningar och fä betydande konsekvenserför utvecklingen i i sin helhet. strategiska betydelse är inte utanpåverkas av den rådande silualionen. Den militära slyrkeuppbyggnad som undersenare år skett på , framförallt av marinstridskrafter, har enligtförsvarsutredningens mening ökat strategiska betydelse. Sovjetunionensbehov av fritt tillträde lill från såväl som Östersjönliksom västsidans inlresse av att hindra della ger Nordkalotten ochÖstersjöulloppen militär betydelse. Ytteriigare inlresse har ägnats det Nordatlantiskaområdet på grund av oljefyndigheter utanför . har de nordiska ländernassäkerhetspolitik utmärkts av stabilitet. Deras säkerhetspolitiska dispositionerär beroende av varandra. Av något land ensidigt vidtagna ålgärder skulle kunnapåverka denna balans. Försvarsuiredningen bedömer all supermakterna äveni framtiden kommer atl sträva efter atl förhindra en militär konfrontation iEuropa. Det faktum att slora militära styrkor står ständigt beredda molvarandra innebär dock en risk. Supermakternas globala iniressen och kamp omresurser innebär vidare risk för all de blir indragna i lokala konflikter somkan Irappas upp eller spridas. Även om motsättningarna mellan supermakternaminskal under senare lid kvarstår de ändå i sina huvuddrag och utgör ett latenthot mol freden i väriden. Ytteriigare problem kan tillkomma genom motsättningarinom blocken. Härtill kommer all de vidgade ekonomiska och sociala klyftornainom och mellan nationer lillsammans med knapphet på resurser och råvarorinnebär växande konfiiktorsaker. Strävandena att undanröja konfiiktorsaker harenligt försvarsutredningen stärkt möjligheterna till en bestående fred i vårdel av världen. Brislande jämlikhet i de ekonomiska förbindelserna kvarstår ochorsakar en orättvis fördelning av världens tillgångar. För alt undanröja dessamissförhållanden fordras en reform av det internationella ekonomiska syslemet. En följd av den rådande avspänningspolitiken är allförhållandena inom slaterna tillmäts allt slörre vikt vid säkerhetspolitiskabedömningar. I en silualion då människor inte upplever krigshotet som likapåträngande som under del som benämns kalla krigels år, riktas blickarna motinrikespolitiska problem. Prop.1976/77:74 12 Tendensen har förstärkts av denekonomiska utvecklingen med hög arbetslöshet och infiation i praktiskt tagelalla industriländer i och . Många har betecknat dennakris, som i sin tur förvärrals av oljekrisen, som den allvariigaste sedan andraväridskriget. Flertalet invånare i dessa länder upplever i ett avspänningsskededessa frågor som nära nog lika centrala som krig och fred. Med dessa utvecklingstendenser har följt enbenägenhel att definiera säkerhetspolitiken i vidare termer än vad somtidigare varit brukligl. Del är uppenbart att även om den fysiska säkerheten iform av ell försvar mol anfall från annat land fortfarande spelar en mycketviktig roll i upplevelsen av säkerhet, inrymmer denna numera också olikaaspekter av ekonomisk och social säkerhet. Det svenska fredssamhällels struktur är enligtförsvarsutredningens mening av stor betydelse för förmågan att slå emotkrigshandlingar, störningar i utrikeshandeln, främmande propaganda m. m.Därjämte ger samhällsstrukturen - särskill då samhällsekonomins slyrka - deekonomiska fömtsättningarna för de egna försvarsansträngningarna. Den framtida utvecklingen av del svenska samhälletkommer atl styras dels genom politiska beslut av statsmakterna, dels genominverkan av faktorer, åom från de politiskt beslutande organens synpunkl ärförhållandevis opåverkbara. Det lorde endasl i begränsade hänseenden varamöjligt att anpassa samhällsutvecklingen till kris- eller krigssamhällelsbehov. To-lotalförsvaret måste därför i framliden, liksom , i huvudsakinrikta sig på all komplettera fredssamhällets resurser. Det svenska samhället har under efterkrigstidengenomgått snabba och stora förändringar. Ett karaktäristiskt drag i denekonomiska ulvecklingen har varit den ökade inlernalionella integrationen. Drivkrafterna bakom dessa genomgripandeförändringar har varit leknisk utveckling och de fördelar som stått all vinnagenom stordrift och en omfattande handel mellan nationerna. Näringslivet harblivit mera beroende av jämn och säker tillförsel inte endast av råvaror ochhalvfabrikat utan även av komponenter och reservdelar. Även exportberoendet harökat i lakl med atl grenar av industrin krävt större marknader än den somSverige ulgör. Den strukturomvandling som har skett under desenaste decennierna och fortfarande sker inom industri och handel har inneburilatl produktion och handel har koncentrerats som tillverkningen blivitmer specialiserad. Vissa från försörjningssynpunkt viktiga varor och tiänsterproduceras av allt färre svenska förelag - i den mån tillverkningen inte helthar lagts ned. Denna ulveckling, som har varil fördelaktig genomatt svensk industri har kunnal utnyttja specialiseringens och stordriftensfördelar, har inneburit problem för försörjningsberedskapen. Tillgängligaprognoser pekar på alt denna utveckling i fiera avseenden 1976/77:74 13