prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Utrymmet förborgensteckning däruiöver, som kan föranledas av nu inte kända lånemöjlighelerför befintliga eldistributionsbolag och av lånebe- 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 333 hovför evenluelll tillkommande bolag blir därmed mycket begränsat. Verket föreslåralt nuvarande borgensram för eldistribulionsbolagens upplåning höjs från 90milj. till 110 milj. kr. delar vattenfallsverketsuppfattning atl de långsiktiga konsekvenserna på elkonsumtionsområdel av desenaste årens ulveckling är svårbedömbara. Även industriverkets studier lyderpå en långsammare belastningsutveckling än som har antagits i prop. 1975: 30 omenergihushållning m. m. Verket planerar att läggafram en prognos för energianvändningen i fram lill eller år1995. noterar med tUlfredsstäUelse attVattenfaUsverket för diskussioner med vissa kommuner om utbyggnad avkraflvärmeverk. Verkei anser del angeläget att förutsättningarna för utbyggnadav sådana anläggningar prövas också i andra kommuner. Verkei anser också allförutsättningarna för utbyggnad av kämkraftvärmeverk i Storslockholmsområdeibör undersökas närmare. Vidare underslryker industriverket vikten av alt denindustriella mottrycksproduklionens samhällsekonomiska ochenergi-hushållningsmässiga fördelar blir tillvaratagna. Både industriverket och haryttrai sig ifrågaom vattenfaUsverkets projeklreserv. Riksrevisionsverketsläller sig bakom vallenfallsverkets motiv till att utöka projektreserven medtillägget bl. a. att en väl avvägd projektreserv ger statsmakterna ett bättreunderlag för beslut beträffande val av kraftslag, leveranssäkerhet,lokalisering, storlek på produklionsanläggningama, sysselsättningsgrad,igångsättningslid-punkler för anläggningsarbetena etc. i syfle atl tillgodoseefterfrågan på elektrisk energi. Dessa frågor har anknytning även lillkonjunktur- och sysselsättningspolitiken, regionalpolitiken, fysiskriksplanering m. m. Enligt verkels mening bör hinder som försvårar uppbyggnadenav en ändamålsenlig projeklreserv reduceras. Del är väsentligt attvättenfallsverket får möjlighet alt klara av alla tUlståndsfrågor, dock utanall statsmakternas möjlighet all förkasta projekten innan några naturintrånghar skett begränsas. Även industriverket framhålleratt hinder som försvårarförberedande åtgärder som är avsedda att förkorta tiden från beslut om atluppföra en elproduktionsanläggning tUl dess idrifttagning i göriigasle mån börundanröjas. Verket anser emeUertid all tillstånd enligt 136 a § byggnadslagen (1947:385) inte skall lämnas för projekt, vilkas genomförande ligger i enobestämd framtid. har inte funnit anledning altifrågasätta vallenfallsverkets beräkning av behovel av rörelsemedel.Riksrevisionsverkei erinrar dock om sin lidigare framförda synpunkt allvattenfaUsverkets sladigvarande behov av rörelsemedel bör finansieras medanslag. Riksrevisionsverketdelar inte uppfattningen atl bör få Prop.1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 334 ersättning i form av avskrivningsanslag förkostnadsökningar som uppstår till följd av att vissa effeklutbyggnader i Luleälv av sysselsältningsskäl kommer till stånd innan de behövs frånkraflförsörjningssynpunkl. anser i princip alt ersättningskall kunna utgå i vissa fall för merkostnader som ett affärsverk drabbas avnär del åläggs att uppföra anläggningar som inte ger den förräntning som krävsför affärsverkets investeringar. Riksrevisionsverkei har emeUertid tagit fastapå att statsmakterna i det här aktuella fallet inle har ålagt vättenfallsverketatt genomföra projekten. Överstyrelsen för ekonomisklförsvar bilräder vattenfallsverkets uppfattning att bristen påsambandsmateriel för elkraftmyndighelernas krigsuppehållsplatser är allvarligoch bör undanröjas . I fråga om finansieringen avanskaffningarna anser överstyrelsen, liksom även , allvallenfallsverkets begäran om avskrivningsanslag är motiverad.Riksrevisionsverkei hänvisar därvid lill de principer som normalt tillämpasför finansieringen av investeringar som affärsverken gör för försvarsändamål. svarade förca av de toiala elleveranseraa i landei under /76. Verketsfasta leveranser inkl. överföringsförluster ökade jämfört med föregåendebudgetår från ' till eUer med 6,mot 6,under budgetåret1974/75. Tillfälliga leveranser inkl. lillfällig export uppgick till . Av de sammanlagt somvattenfalls verket således levererade under /76 producerades30,eller 67,i verkets egna valtenkraftanläggningar. De båda blocken 1och 2 i kärakraftverket i producerade under /76tiUsammans , vilkel svarar mot av verkets toiala leveranserdetla budgelår. Produktionen av övrig värmekraft i verkels fossileldadeanläggningar har som kärnkraft funnits med i verketsproduktionssystem kunnat dras ned med mer än hälften och uppgick till (3,). Från de nordiska grannländeraa importerades (11,) ochåterstoden () - köptes från andra kraftföretag i landet. EnUgt vättenfallsverket är det svårare än någonsin att fömtsäga hur konsumtionen av elektrisk energikommer att utveckla sig i fortsättningen. Bränslekrisen har lett rad åtgärder vilkas inverkan på energiförbrukningen och på fördelningenmellan elektrisk energi och andra energiformer det ännu inle är möjligt att hanågon säker uppfattning om. YtterUgare åtgärder som syftar tUl en medvetenstyrning av energiförbrukningens utveckling är också att vänta. ' (terawattimme) = 1 miljard kilowattimmar. 2 Block används som benämning på en enhet värmekälla (t.ex. reaktor) jämte turbiner och generatorer. En enhet bestående av enbartturbin och generator benämns aggregat. 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 335 I anslagsframställningen för innevarande budgelårredovisade vättenfallsverket en prognos för belastningsutvecklingen -konsumtion inkl. överföringsföriusler - inom verkets distributionsområde t.o.m.1985. Prognosen stämde väl överens med de riktlinjer för energihushållning m.m.som godkände (prop. 1, NU 1975:30, rskr1975:202) och utgick från en genomsnittlig ökning av elförbrukningen i landetmed . studier tyder på att belastningsvärdena kan bli lägreän som har föratsätts i nämnda prognos. Verket anser emellertid atl det f. n.finns risk för underskattning av den framtida elförbrukningen. Det är enligtverkels mening därför nödvändigt att studera UtveckUngen under minst ett årinnan den tidigare prognosen omprövas. Enligt1975 års prognos, som således fortfarande gäller för vattenfaUsverketsplanering, beräknas konsumtionen av elektrisk energi inkl. överföringsföriuslerinom vallenfallsverkets distributionsområde bli ca och drygt 77TWh . Detta svarar mot en årlig belastningsökning med i genomsnitt 7%under perioden 1973-1985. Verket räknar sålunda med en någol snabbarekonsumtionsutveckling än som har angetts för hela landet. Detta förklarasfrämst av den utbyggnad av energikrävande industri som verkei förulser inomsitt distributionsområde. Prognosen avser som vanligt avsättningen avelektrisk energi vid normal tillgång på vattenkraft och utgår från atlvättenfallsverket kommer alt svara för inemot hälften av elleveranseraa ilandet. Ävenstatens industriverk, som har yttrat sig över vattenfallsverkets anslagsframställning,har funnit tendenser liU en långsammare belaslningsut-veckling än som tidigarehar antagits. anser emellertid i Ukhet med vättenfallsverketatt det f. n. är svårt att bedöma hur konsumtionen av elektrisk energi pålängre sikl kommer att utveckla sig. har för avsikt att senarei år lägga fram en prognos för den totala energianvändningen i landei under denärmaste 20 ä 25 åren. VattenfaUsverkethar redovisat energi- och effekt bal anser för det slatliga kraftsystemett.o.m. Dessa utvisar produktion och maskinkapacilet ibefintliga och beslutade anläggningar och däruiöver produktion ochmaskinkapacilet i sådana tillkommande anläggningar som kräver begynnelseanslagunder näsla budgelår. Det enda nya objekt som verket har föreslagit i sinanslagsframställning för /78 är ett Qärde aggregat tvattenkraftstationen i . Aggregatet ger verket etteffekttillskott av 13 MW' och en ökad energiproduktion av 70 GWh Meddet utbyggnadsprogram som t. v. har föreslagit kan såvittgäller energibalanseraa elförbmkningen enligl föreliggande prognos täckas ävenunder onormala produktionsförhåUanden t.o.m. /82. De brister -beräknade tiU resp. och - 1MW (megawatt) = . 1GWh (gigawattimme) = . 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 336 somunder ogynnsamma omsländigheler kan uppslå under budgetåren 1982/83 och 1983/84bör enligl verkei kunna undanröjas bl.a. genom utbyggnad av ytterligareproduktionsanläggningar. Dessa utbyggnader behöver emellertid inte påbörjasunder näsla budgelår. Effektbalansema anser vättenfallsverket varatillfredsställande under samtiiga redovisade budgetår. Tillden lämnade redogörelsen vill jag foga följande kommentar. De riktUnjer för energihushållning m.m. somriksdagen fattade beslut om innebär bl. a. att konsumtionen avelektrisk energi skall till-låtas öka med i genomsnitt t. o. m. år1985. Denna bedömning är grundad på i första hand energiprognosutredningens (I1972:03) betänkande (SOU 1974:64) Energi 1985 2000 och på den kompletterandeenergi-sparandersökning som elt antal statiiga myndigheter ombads göra i anslutningtiU alt betänkandet remissbehandlades. var basår för prognosen. Mot slutet avdetla år inträffade oljekrisen med produktions- och leveransnedskäraingar frånde oljeproducerande länderaas sida och med kraftiga höjningar av priset påråolja. Detta ledde i flertalet industriländer tiU ransoneringsåtgärder ochbesparingskampanjer, som gav påtagliga effekler på energiförbmkningen under år1974. I vårt land sjönk den toiala energiförbmkningen jämfört med år1973. Elförbmkningen minskade med . Förhållandena varemellertid så extrema atl de inte kunde anses vägledande för bedömningen avutvecklingen i ett längre perspektiv. Det har gått ytterUgare oljekrisen.Elkonsumtionen uppgår f. n. - räknat (december1975-november 1976) - tiU ca . Del innebär att förbmkningen har stigitmed i genomsnitt ca 3,. Ökningstakten hittiUs har således varil betydligtlägre än fömtsett. Det beror i första hand på den svaga konjunktumtveckUngen. Det råder ett samband mellan industrins produktionoch energiförbmkning. Särskilt siarkt är della samband inom de energikrävandebranscherna, t. ex. jäm- och stålindustrin, metallverk samt massa- ochpappersindustrin. Konjunktursvackan och den svaga återhämtningenunder torde därför vara den främsta orsaken till att elförbmkningeninom industrisektom inte är högre än den var . De starkt energikrävandebranscheraa har varil särskilt hårt drabbade. Förbmkningen av elektrisk energiinom dessa industrigrenar ligger fortfarande års nivå. Det är därförtroligl alt elförbmkningen under normala konjunkturförhållanden skulle havarit någol högre än den är f n. Jag kan i det här sammanhanget nämna attelförbmkningen () har ökat med inemot8 % jämfört med förbrukningen . Större delen härav faller på den s. k.övrigsektom, dvs. hushåll, handel, jordbmk, offentiig service m. m., men underdet senaste halvåret har förbrakningen ökat även inom industrisektora. 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 337 Det är å den andra sidan oklart om och med vilkenstyrka andra och mera bestående och långsiktigt verkande faktorer ännu harhunnit göra sig gällande. Jag tänker på anpassningen inom industrin och andrasamhällssektorer till de allt högre kostnadema för användning av energi och påden allt slörre medvetenheten om konsekvenserna av en ständigt stigandeenergiförbrakning. Hit hör också vissa av de åtgärder som statsmakteraa harbeslutat i syfte att förbättra energihushållningen. Det gäller t. ex. lån ochbidrag till byggnader av skilda slag för förbättring av värme- och ventilationssystem,anslutning av fastigheter till Qärrvärmeanläggning och förbättring avvärmeisolering i väggar, fönster och bjälklag. Det gäUer bidragen tillenergibesparande åtgärder i industrieUa processer. Det gäller vidareprövningen enligt 136 a § byggnadslagen (1947:385) beträffande tillkomsten ochlokaliseringen av industriell eller liknande verksamhet som är av väsentligbetydelse för hushållningen med bl. a. energi. Även beslutade forsknings- ochutvecklingsinsatser bör kunna ge påtagliga besparingseffekter. YtterUgare insatser för att begränsa och styraanvändningen av energi i olika former behöver övervägas. Det hör tiU de frågorsom den tillsatta (11976:05) har fått i uppdrag attstudera i sitt arbete på att ta fram underlag för de nya riktlinjer förenergipolitiken som skall ta stäUning . Jag vill emellertid framhåUa att det är nödvändigtatt öka insatseraa för att förbättra energihushåUningen redan innankommissionen har hunnit lägga fram sina förslag. Jag har därför tidigare i dagförordat en kraftig uppräkning av anslaget till energibesparande åtgärder inomnäringslivet m. m. Av vad jag nu har sagt framgår att det f n. ärmycket svårt att dra några säkra slutsatser om energianvändningens och därmedäven elförbrakning-ens omfattning både och på någotlängre sikt. I avbidan på kommande förslag och påställningstagandena tiU dessa får därför vattenfallsverketselkonsumtionsprognos t. v. användas som utgångspunkt för diskussionen omverkets fortsatta utbyggnad av elproduktions- och eldistributionsanläggningaroch medelsbehovet. har i sina energibalanser förnågra år framöver räknat med att praktiskt taget all tillkommande förbrukningav elektrisk energi kommer att täckas med kärnkraft. Del framgår av följandesammanstäUning, som visar den ackumulerade tiUkommande elförbmkningen inomverkets distributionsområde under budgetåren 1978/79-1983/84 och ackumuleradtillkommande produktion i verkets kärnkraflanläggningar . Dekärakraftblock som berörs är som avses bli tagna i driftresp. budgetåren 1977/78 och 1979/80 samt , 2 och 3 med planeradidrifttagning resp. budgetåren 1978/79, 1980/81 och 1982/83. Prop, 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 338 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 1982/83 1983/84 Förbmkning,GWh -1-3,8 -I- 6,8 +10,1 +15,4 +19,7 +23,3 Kämkraftproduktion, GWh+5,7 +10,8 +15,2 +16,1 +19,8 +21,8 Vid min anmälan av investeringsanslaget Kraftstationerm. m. till till-läggsbudget I till statsbudgeten för innevarande budgetår(prop. 1976/77:25 s. 113) anförde jag bl. a. att kärakraftblock som f n. ärunder byggnad inle får tas i drift om inte det berörda kraftföretaget dels kanförete godtagbart avtal om upparbetning av använt kärabränsle, dels kan visahur och och var en helt säker slutlig förvaring av det högaktiva avfallet kanske. Den närmare innebörden av detta framgår av det förslag till lag omsärskill tillstånd atl tillföra kärareaktor kämbränsle, m.m. som har förelaglsriksdagen (prop. 1976/77:53). Enligt lagförslaget kan kraflförelagen altemativtvisa hur och var en helt säker slutlig förvaring kan ske av kärabränsle sominte har blivit upparbetat. 1976/77:25 framhöll jag vidare atlbedömningaraa av möjligheterna att uppfylla nyssnämnda viUkor kan påverkaviljan till fortsatta investeringar i kärnkraftverk som är under uppförandeoch investeringar i kärabränsle och anläggningar med anknytning tillkärakraftverken. Det är kraflförelagen själva som i första hand har att taansvaret för dessa bedömningar. Jag fann i sammanhanget det också troligt att denya villkoren skulle komma att påverka kraftföretagens möjligheter att erhåUaerforderliga krediter. som behövs för kraftföretagensbedömningar kan garantier från statens sida bli nödvändiga för att kreditemaskall . Jag ansåg därför alt de borgens- och anslagsbelopp som hänfördesig till finansieringen av investeringar på kärakraftområdet borde ställas tillvallenfallsverkets förfogande. Riksdagenhar inte haft något att erinra mot vad jag anförde i propositionen (NU1976/77: 13, rskr 1976/77: 55). Ytteriigare medel har således anvisats förinnevarande budgetår från investeringsanslaget Kraftstationer m. m. Avsikten äremellertid, vilket jag också berörde i propositionen (s. 114), att de medel ochborgensramar som vattenfallsverket anser behövs för finansieringen av pågåendekärakraftbyggen under återstoden av det här budgetåret skall ställas till verketsdisposition först efter särskild framställning från verket. Regeringen har dåatt pröva grandema för framstäUningen, eventuellt efter överläggningar medverket och andra intressenter. Det är mot den här bakgranden som minastäUningstaganden i det följande till vattenfaUsverkets anslagsbehov m.m.under /78 skall ses. Jag kommer således alt förorda att medelskall anvisas från investeringsanslaget Kraftstationer m. m. för investeringari pågående kärakraftbyggen även under nästa budgelår. Enligt min mening börsamma regler tillämpas för verkels disposition av medlen som gäller underinnevaran- 1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet I vilken utsträckning medel som har anvisats för ändamålel ocksåkommer att bU utnyttjade bUr således beroende av hur vattenfallsverket bedömermöjligheteraa att uppfylla de tidigare nämnda villkoren i prop. 1976/77:53 föratt få ta ytterligare kärakraftblock i drift och i sista hand av om regeringenvid en eventuell prövning av tillståndsfrågan finner att de ställda viUkoren äruppfyllda. Jag vUl vidare framhåUa att vattenfallsverkets tilldelning av medelockså blir beroende av resultatet av de överläggningar som regeringen inom kortkommer att ta initiativ tiU med verket och de enskUda kämkraftsintressenteraaom konsekvenseraa av viUkoren enUgt det tidigare nämnda förslaget tiU lag omsärskilt tillstånd att tillföra kämreaktor kärabränsle, m. m. 1976/77:53). Jag går över till att redovisa mina förslag ifråga om vattenfallsverkets utbyggnadsprogram, medelsbehov m.m. under nästabudgetår. För innevarande budgetår har fråninvesteringsanslaget Kraftstationer m.m. anvisats 2229,6 milj.kr., varav 243,6milj.kr. på tilläggsbudget (prop. 1976/77:25 s. 106, NU 1976/77: 13, rskr1976/77: 55). Beloppen är på sedvanligt sätt beräknade med beaktande av att enmarginal bör finnas för att möjliggöra en sådan ökning av vattenfallsverketsinvesteringar under löpande budgelår som kan påkallas av konjunkturmässiga skäleller annars från kraftförsörjningssynpunkt. investeringsramuppgår tiU 2 233,4 milj. kr. kr., vilka genom särskUt besluthar ställts till verkets förfogande för arbeten som har satts igång /76 av sysselsättningsskäl. För nästa budgetår förordarjag en investeringsramav 2237,1 milj. kr. Av följande sammanställning framgår hur vallenfallsverketsmedelsförbmkning ungefår torde komma att fördela sig på oUka objektgrapper.För jämförelse redovisas utfciUet /76 och den beräknade /77 (milj. 1975/76 Utfall 1976/77 Beräknad Medelsförbmkningen för vattenkraftanläggningar beräknarjagtill 442,4 milj. kr. Elt bifaU tUl milt förslag skulle betyda attvättenfallsverket under nästa budgetår kan färdigställa kraftstationen iLilla Lule 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 340 älvoch fortsätta arbetena vid bl. a. Ritsem i , Juktan i samlSöderfors och i . Härför beräknar jag totalt 238,3 milj. kr. har genom tidigare beslut (prop. 1 s. 521, NU 1975:30, rskr 1975:202 och prop. 1975/76:100 bU. 15 s. 290, NU1975/76:42, rskr 1975/76:260) anvisat medel för en utökning av maskineffekteni kraftstationema , Harsprånget och Ligga. Arbetena har delvis påbörjatsoch de nya aggregaten skall enligt nuvarande tidplan tas i drift resp.budgetåren 1979/80, 1980/81 och 1981/82. har anmält altlönsamheten för de tre aggregaten har försämrats. Från ekonomisk synpunkt ärdel enligt verket därför motiverat att skjuta på arbetena . En sådanåtgärd skulle emeUertid få allvarliga konsekvenser för sysselsättningen iLuleälvsområdet eftersom utbyggnadsaktiviteten i älven kommer att avta snabbtunder . Med hänsyn bl. a. härtUl anser verket atteffektutbyggnadema bör fullföljas enligt planema men att verket bör ersättasför merkostnaderaa. Dessa har beräknats tiU ca 200 milj. kr. när beslutet fattades atl låtavattenfallsverket bygga ut , Harsprånget och Ligga med ytterUgare ettaggregat vardera stod det klart alt dessa skulle komma i produktion något eUernågra år innan behov härav förelåg. Utbyggnaderna ansågs ändå böra komma tiUstånd i det uttalade syftet att bereda vattenfallsverkets arbetsstyrka iLuleälvsområdet gynnsammast möjUga sysselsättningsutveckUng. Denomständigheten alt ulbyggnademas lönsamhet har försämrats anser jag inte utgöraskäl att avbryta arbetena. Med hänsyn till den besvärligaarbetsmarknadssituationen för bl. a. byggnadsarbetare i länframstår det som ännu mera angeläget att de aktuella byggena drivsvidare. Arbetena vid , Harsprånget och Ligga bör således fullföljas pådet sätt som vattenfallsverket har planlagt. Medelsbehovet under nästabudgetår har jag beräknat tUl 166,8 milj. kr. Verkets begäran om kompensationför merkostnader är det enligt min mening för tidigt att ta stäUning till. ansökte vättenfallsverkettillsammans med ett privat kraftförelag hos om tillstånd attbygga och driva kraftstationema Volgsjöfors, Stenkullafors och Äsele iÄselegrenen av . Utbyggnaden skulle för verkets del omfatta detvå sistnämnda anläggningama. Projektet redovisades i prop. 1974:1 (bU. 15 s. 205).Riksdagen hade inte något att erinra mot utbyggnaden och anvisade medel förigångsättning av arbetena under /75 (NU 1974:26, rskr 1974:198). överlämnade ärendet i november 1974för beslut om projektets tillåtUghet. I avvaktan på beslut och påvattendomstolens slutliga behandUng av målet har verket utfört vissaförberedande arbeten och lagt ut beställningar hos tiUverkare av utmstning tillstationeraa. 1975:30 (bU. 2) redovisades betänkandet (SOU 1974:22), Val- 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 341 lenkraftoch miljö, rörande vattenkraftutbyggnad i , , Ljusnan, Ljunganoch . Vidare lämnades förslag till hur vat-lenkraftfrågoma bordehandläggas i avvaktan på det samlade utredningsmaterial beträffandeutbyggnadsmöjUghetema i landet som skulle erhållas när den då pågåendeutredningen (B 1974:01) om vattenkraftutbyggnad i norra hade slutförtsitl arbeie och betänkandet hade remissbehandlats. beslut med anledning av propositionen idenna del innebar alt endast ett mindre antal utbyggnadsprojekt i södraNorrland och noraa och projekt i norra av molsvarandekaraktär 1 fråga om konflikter med motstående intressen lämnades öppna förprövning enligt vattenlagen (1918:523). intog därvid en merrestriktiv hållning än som hade föreslagits i propositionen. Det fömtsattesemellertid att en samlad bedömning av i första hand utbyggnader fram till år1985 skulle göras så snart nämnda utredning om vattenkraftutbyggnad i noraaNorrland hade slutförts och remissbehandlats (CU 1975:28 s. 30, rskr 1975:203). Riksdagsbeslutet har gjort det nödvändigt attavvakta bedömning innan den aktuella utbyggnaden i prövas. Utredningen om vattenkraftutbyggnad i nortaNortland har redovisat sina förslag i belänkandet (SOU 1976:28) Vattenkraftoch miljö 3. Remissbehandlingen har avslutats och frågan bereds f. n.inom regeringskansUet med sikte på att förslag skaU kunna föreläggas riksdagenunder . Prövningen av utbyggnadsprojektel i får således anståtiU dess har tagit stäUning till förslagen. Jag har likväl räknat medatt kommer att behöva 15,8 milj. kr. under nästa budgelår föratt kunna fullgöra sina förpliktelser lill följd av redan gjorda beställningaroch ingångna avtal. kraftstation i är ulmstad med tre aggregat om tillsammans 26 MW. Utbyggnadsvattenföringenär betydUgt lägre än i uppströms belägna kraftstationer. Vatten måste därförspillas förbi när tappningen i ovanförliggande stationer är hög.VattenfaUsverket har föreslagit att stationen skaU byggas ut för en högrevattenfö-ring genom installation av elt rörturbinaggregat och andrakompletterande åtgärder. LUla Edets maskinkapacitet skulle därigenom öka med 13MW och den årliga energiproduktionen med 70 GWh. Produktionskostnaden är enligtverket jämförbar med kostnaden för elproduktion i en ny oljekon-densanläggning.