prop · G00333 · 1976-12-31 00:00:00 — Prop.1976/77: 33 Regeringens proposition 1976/77: 33 omfortsatt giltighet av lagen (1975: 1360) om tvångsåtgärder i spaningssyfte ivissa fall; Regeringenföreslår att antaga det förslag som har upptagits i bifogade utdragav regeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås att lag om tvångsåtgärder i spaningssyfte ivissa fall får fortsatt giltighet till utgången av . 1976/77. 1 saml Nr 33 1976/77: 33 Lagom fortsatt giltighet av lagen (1975: 1360) om tvångsåtgärder i spaningssyfte ivissa fall Härigenomföreskrives att lagen (1975: 1360) om tvångsåtgärder i spaningssyfte i vissafall, vilken gäller till och med , skall ha fortsattgiltighet till utgången av . 1976/77: 33 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , Asling, Söder, , Mundebo,Krönmark, , , Propositionom fortsatt giltighet av lagen (1975:1360) om tvångsåtgärder i spaningssyfte ivissa fall Medanledning av de internationella terroristdåden har bådenationellt och internationellt vidtagits olika åtgärder för att söka förhindrasådana dåd. I vårt land antog (prop. 1973: 37, JuU 1973: 18, rskr1973: 121, SFS 1973: 162) ett förslag till lag om särskilda åtgärder till förebyggandeav vissa våldsdåd med internationell bakgrund. Lagen, i det följande benämnd terrorisdagen,fick begränsad giltighetstid. Den gällde till utgången av . Giltighetstidenförlängdes successivt till utgången av (prop. 1974: 55, JuU 1974: 12, rskr1974: 150, SFS 1974: 178, prop. 1975: 72, JuU 1975: 17, rskr 1975: 137, SFS1975: 355). På grundval avdepartementspromemorian (Ds A 1975: 2) Vissa ändringar i terroristlagenförelades genom prop. 1975/76: 18 förslag som innebar dels atthuvuddelen av bestämmelserna i terroristlagen skulle, med vissa ändringar,föras in i utlänningslagen (1954: 193, omtryckt 1975: 1358, ändrad senast1976: 662), UtlL, dels att bestämmelserna om telefonavlyssning, brevkontroll m.m. skulle behållas i avvaktan på det betänkande som kunde väntas fråntelefonavlyssningsutredningen (Ju 1974: 08). I propositionen föreslogs attsistnämnda bestämmelser skulle tas in i en särskild, tidsbegränsad lag omtvångsåtgärder i spaningssyfte i vissa fall. Densärskilda spaningslagen trädde i kraft (JuU 1975/76: 15, rskr1975/76: 122, SFS 1975: 1360). Lagen gäller till utgången av . förelades ivåras genom prop. 1975/76: 202 förslag till nya regler om telefonavlyssning vidförundersökning m. m. Prop.1976/77: 33 4 dadespå betänkandet (SOU 1975: 95) Telefonavlyssning som hade avgetts av den nämndautredningen. I propositionen förordas också att lagen (1975: 1360) omtvångsåtgärder i spaningssyfte i vissa fall skall behållas t. v. Dessutomföreslås vissa ändringar i lagen. har beslutat uppskjuta behandlingenav propositionen till 1976/(JuU 1975/76: 40, prot. 1975/76:136 s. 5657). () har i skrivelse redogjort för tillämpningen av lagenom tvångsåtgärder i spaningssyfte i vissa fall den har varit ikraft. Innehållet i RPS' skrivelse framgår av den redogörelse för tillämpningenav terroristlagstiftningen som jag denna dag avser att föreslåregeringen att överlämna till . Inom harupprättats en redogörelse för den utveckUng som har ägt rum internationelltunder tiden februari 1975september 1976 med avseende på såväl förekomsten avde fortsatta betingelserna för den internationella terrorismen som vidtagna åtgärderför att bekämpa denna. Somjag nämnde inledningsvis har terroristlagen ersatts med dels vissa bestämmelserav permanent karaktär i UtlL, dels bestämmelserna i spaningslagen. De nyabestämmelserna ger liksom terroristlagen möjligheter att under speciellaförutsättningar ingripa med åtgärder som alla syftar till att minska riskernaför att vårt land blir skådeplatsen för nya internationella våldsdåd. Iförhållande till terroristlagen innebär dock de nya bestämmelserna i attterroristlagstiftningens tillämpningsområde preciseras noggrannare. Idet följande skall först nämnas något om de nya bestämmelserna i . Enligt20 § första stycket UUL skall utlänning som ankommer till riket avvisas om detfinns grundad anledning anta, att han tillhör eller verkar för organisationeller grupp sorn avses i andra stycket och det tillika med hänsyn till vad somär känt om hans föregående verksamhet eller eljest föreligger lära att han häri riket medverkar till handling som anges i andra stycket. Bestämmelsen avserenligt andra stycket organisation eller grupp som, med hänsyn till vad som ärkänt om dess verksamhet, kan befaras utanför sitt hemland använda våld, hoteller tvång för politiska syften och därvid begå sådan gärning här i riket.Förteckning över utlänningar, som sålunda skall avvisas, upprättas enligttredje stycket av RPS. Regeringen bestämmer vilka organisationer eller gruppersom därvid kommer i fråga. Föreligger beträffande utlänning, som uppehåller sigi riket, sådana omständigheter som har nämnts får han enligt 29 § förstastycket utvisas. Beslutom avvisning meddelas av polismyndighet beträffande utlänning som finnsupptagen i RPS' förteckning och som inte har vise- 1976/77: 33 5 Påstår utlänning som finns upptagen i förteckningenatt han är politisk flykting eller åberopar han annat tungt vägande skäl somavses i 21 a § första stycket, skall ärendet efter hörande av den centralautlänningsmyndigheten, dvs. statens invandrarverk (), underställasregeringen, om inte påståendet är uppenbart oriktigt (21 a § tredje stycket).Detsamma skall gälla om utlänningen anses böra avvisas enligt 20 § trots atthan inte finns upptagen i den tidigare nämnda förteckningen. Beslut omutvisning meddelas av regeringen (30 § andra stycket). Påstårutlänning när fråga uppkommer om verkställighet av beslut om avvisning ellerutvisning att han är politisk flykting eller föreligger andra tungt vägandeskäl som anges i 58 § andra stycket och är påståendet inte uppenbart oriktigt,eller kan, i fråga om utlänning som avses i 2 § andra stycket tredje meningen,de åberopade omständigheterna inte lämnas utan avseende, skallverkställighetsfrågan underställas regeringen sedan har yttrat sig iärendet (58 § tredje stycket). Enförutsättning för att den som bedömts vara terrorist skall kunna avlägsnas urlandet på grund av avvisnings- eller utvisningsbeslut är, som harnämnts, att det inte föreligger politiskt eller därmed jämställtverkställighetshinder. Enligt 51 § tredje stycket skall sålunda regeringen förordnaatt beslut om avvisning eller utvisning t. v. inte får verkställas, om hindermot verkställighet av beslutet möter på grund av vad som sägs i 5354 a §§ UtlL(politiskt verkställighetshinder) eller om det på annan grund föreliggersärskild anledning att verkställighet inte bör äga rum. Skall enligt vad som nuhar sagts verkställighet inte ske, får regeringen enligt 51 § femte stycketmeddela föreskrifter om inskränkningar och villkor för utiänningens vistelse iriket. I alla sådana ärenden skall förhör hållas. När det gäller utlänningstagande i förvar har UtlL kompletterats med de särskilda regler som fanns i 6§ terroristlagen och som ger polisen i viss mån vidgade möjligheter tillförvarstagande (35 § tredje stycket). Vidare har straffbestämmelserna i 15 §terroristlagen överflyttats till UtlL (64 § andra stycket och 65 §). Densärskilda spaningslagen innehåller de regler som fanns i 913 §§ terroristlagen.Enligt 1 § första stycket spaningslagen skall utlänning, beträffande vilkenregeringen enligt 51 § tredje stycket UtiL har förordnat att meddelat avvisnings-eller utvisningsbeslut t. v. inte får verkställas, under sin vistelse i riketkunna bli föremål för viss kontroll och övervakning enligt 25 §§. Detsammaskall enligt 1 § andra stycket gälla, om i övrigt enligt UtlL har meddelats ettinte verkställbart beslut om avvisning eller avlägsnande och regeringen harfunnit att beträffande utlänningen föreligger sådana omständigheter som anges i20 § första och andra styckena samma lag. Den kontroll och övervakning som i nunämnda fall skall kunna komma i fråga innebär förutom särskilda föreskrifter ominskränkningar och villkor för hans vistelse i riket av regeringen enligt 51 §femte stycket UtlL att utlänningen under vissa Prop.1976/77: 33 6 förutsättningarskall kunna bli föremål för vissa spaningsåtgärder. I sistnämnda hänseendeinnebär spaningslagen följande. Omdet finnes vara av betydelse för att utröna om organisation eller grupp somavses i 20 § andra stycket UtlL planlägger eller förbereder åtgärd som utgörhot mot allmän ordning och säkerhet, får utlänning som avses i 1 § spaningslagenunderkastas husrannsakan, kroppsvisitation eller kroppsbesiktning. Av sådanutlänning får också tas fingeravtryck och fotografi (2 §). Förordnande omnämnda åtgärder meddelas av polismyndighet. För sammu ändamål kanpolismyndighet, om synnerliga skäl föreligger, få tillstånd att dels ta del avsamtal till och från telefonapparat som innehas eller kan antas komma attbegagnas av utlänning som avses (telefonavlyssning) och dels närmareundersöka, öppna eller granska post- eller telegrafförsändelse, brev, annansluten handling eller paket som hai ställts till eller avsänts från utlänningenoch som påträffas vid husrannsakan, kroppsvisitation eller kroppsbesiktningeller som finns hos post-, telegraf-, järnvägs- eller annan befordringsanstalt(3 §). Fråga om tillstånd tdl sådan åtgärd prövas av påyrkande av RPS. Tillstånd skall meddelas att gälla som dock inte fåröverstiga en månad (4 §). Deninternationella utvecklin;;en Vidterroristlagens tillkomst erinrades (prop. 1973: 37) om den våg av våldsdåd somunder senare år hade gått över världen. I fråga om utvecklingen efter lagensikraftträdande och fram till framhölls i prop.1974: 55 (s. 7 och 8) och prop. 1975: 72 (s. 69) att en lång radinternationella terroristhandlingar hade utförts i skilda delar av världen. nämnda propositionerna framhölls att flertalet terroristaktioner under denförut angivna perioden hade haft samband med den långvariga konflikten iMellersta Östern. Det konstaterades att den terroristverksamhet som hade utgåttfrån den kroatiska separatiströrelsen hade varit avmindre omfattning och minskat under den senare delen av perioden. Underden tid som har förflutit har ett antal våldsdådsom kan hänföras till internationell terrorism utförts i skilda delar avvärlden. Några av de mest uppmärksammade är följande. Ifebruari 1975 kidnappades CDU-ordföranden i Beriin, , av medlemmarav den s. k. Kidnapparna krävde frigivande av sex fängslade Baader-Meinhofmedlemmar.Fem av de fängslade flögs därefter till . Förre borgmästaren i , ,följde med i planet. Sedan återvänt från , frigavs . Prop.1976/77: 33 7 ockuperadesFörbundsrepubliken i av en grupp terrorister, somkrävde frigivande av 26 fängslade medlemmar av Röda Armé-fraktionen. Underockupationen dödades två ambassadtjänstemän. Ambassadbyggnaden sprängdes,varvid en terrorist dödades. De överlevande terroristerna utvisades tillVästtyskland. En av dessa avled senare på ett fängelsesjukhus av de skador hanådragit sig i samband med explosionen på ambassaden. utsattesSverigehuset på i för ett bombattentat. ockuperade femmedlemmarna ur Japanska det amerikanska konsulatet och den svenskaambassaden i och begärde frigivning av ett antal avorganisationens medlemmar, som befann sig i fängelse i . Genom att ta 50personer som gisslan, bl. a. två svenska ambassadtjänstemän, lyckades de få femmedlemmar frigivna. De undkom med flyg till . ockuperade sex terrorister OPEC:sbyggnad i och dödade två personer under pågående ministerkonferens. Terroristernaflög till med gisslan som senare frisläpptes. trängde tre beväpnadeokända män in på den turkiska ambassaden i , där de sköt ner den turkiskeambassadören och hotade ett flertal ambassadtjänstemän till livet. De flyddedärefter ut ur byggnaden. Samma månad sköts den turkiske ambassadören iFrankrike och hans chaufför till döds på öppen gata i . kapade sexmedlemmar ur en undgomsorganisa-tion vid namn Fri Sydmoluckisk Ungdom ett tågsom var på väg mellan och i . Lokföraren ochen passagerare dödades i inledningsskedet. Efter 13 dagars förhandlingar överlämnadesig kaparna till de nederländska myndigheterna. Ungefär ockuperadesju medlemmar tillhörande samma organisation det indonesiska konsulatet iAmsterdam och tog 21 personer som gisslan. Efter 16 dagars förhandlingarfrigavs gisslan och ockupanterna överlämnade sig till de nederländskamyndigheterna. dödades iFalkenberg en kroat med tre pistolskott. attackeradefyra beväpnade män en buss och tog ett 30-tal barn till fransk militärpersonal,stationerad vid den franska basen i , som gisslan. Gärningsmännenbegärde frihet för politiska fångar i och det franska territorietssjälvständighet. Åtta personer dödades när främlingslegionärer stormade bussen. kapade sex personerett trafikflygplan tillhörande efter det att flygplanetlyft från . Planet tvingades landa i södraFilippinerna. Efter tre dagars förhandlingar utlöste flygplanskaparna enhandgranat ombord på planet som filippinsk militär öppnade eld motplanet. Sammanlagt 13 personer dödades, ett tjugotal personer skadades,däribland en svensk. kapades strax efterstart från ett Air France-plan under en reguljär flygning Tel AvivParis.Ombord fanns 245 passagerare och en besättning på tolv personer, däribland ensvensk flygvärdinna. Planet dirigerades till . En israeliskkommandogrupp anföll flygplatsen i , befriade gisslan och återvände efteranfallet med gisslan till . Prop, 1976/77: 33 8 anträffadesBolivias expresident mördad utanför . Torres varen av de mest kända flyktingarna i . dödades förreutrikesminister vid en bombexplosion i en bil utanförchilenska ambassadens byggnad i . kapade fem kroater ett amerikansktinrikes-plan. De tvingade planets besiittning att ändra kurs och flyga mot Montreal.De lät meddela att en sprängladdning placerats i ett förvaringsskåp på en T-banestationi New 'ork. Ytterligare en sprängladdning skulle enligt kaparna finnas gömd påen tätbefolkad plats i staden. I förvaringsskåpet fanns även ett åttasidigtbrev, och kaparna krävde att detta skulle publiceras i sin helhet i de störredagstidningarna i . Brevets innehåll skulle fästa världenii uppmärksamhet påkroaternas situation och deras krav på ett fritt K.roatien. Planet, som hade 87passagerare ombord, flög senare via till Gander, där 33 avpassagerarna släpptes. Ett större TWA-plan sattes att eskortera det kapadeplanet till . På Keflaviksbasen tog; eskortplanet emot propagandablad,vilka sedan under den fortsatta färden mot spreds från låg höjd överLondon och . I gav kaparna upp och överlämnade resten av gisslan.Det visade sig senare att de var obeväpnade och att deras bomber varattrapper. Sammanfattningsviskan konstateras att antalet terroristdåd även har varitstort. Några av dessa dåd har haft samband med den spända situationen iMellersta Östern, men även andra politiska konflikter har föranlett terroristiskaktivitet. Redogörelsen visar att det knappast finns någon grund för att räknamed en minskad terroristaktivitet under den närmaste framtiden. Åtskilligastater har genomfört lagstiftning eller vidtagit andraåtgärder för att motverka terroristdåd. Detta gäller bl. a. FörbundsrepublikenTyskland, , , , , och . Underdet har försök gjorts att aktivera det internationella samarbetetmot terrorism. Inom FN har på initiativ av pågeneralförsamlingens dagordning skrivits in en ny punkt, benämnd"utarbetandet av en internationell konvention mot tagande avgisslan". antogs inom en konvention omundertryckande av terrorism. Enligt konventionen skall vissa uppräknade typerav terrordåd inte betraktas som politiska när fråga uppkommer om utlämning aven brottsling från en fördragsslutande stat till en annan. Vissreservationsmöjlighet föreligger för stater som vill behålla frihet att väljamellan utlämning och överlämnande till åtal inom landet. Konventionen har dockännu inte öppnats för undertecknande. Prop.1976/77: 33 9 Lagen(1975: 1360) om tvångsåtgärder i spaningssyfte i vissa fall antogs avriksdagen (prop. 1975/76: 18, JuU 1975/76: 12, rskr 1975: 122) ochträdde i kraft . Den ersätter motsvarande bestämmelser (913§§) i lagen (1973: 162) om särskilda åtgärder till förebyggande av vissavåldsdåd med internationell bakgrund, den s. k. terroristlagen. Liksomterroristlagen har den särskilda spaningslagen begränsad giltighetstid. Dengäller till utgången av . Terroristlagstiftningen,som återfinns dels i utlänningslagen (1954: 193, omtryckt 1975: 1358,ändrad : 662), UtiL, dels i lagen om tvångsåtgärder i spaningssyftei vissa fall ger möjligheter att under vissa speciella förutsättningar ingripamed skilda åtgärder som har till syfte att minska riskerna för att vårt landblir skådeplatsen för internationella terroristdåd. Den tar sikte enbart påutlänningar som tillhör eller verkar för sådana grupper och organisationer vilkagenom sin tidigare verksamhet har visat att de utanför sitt hemlandsystematiskt använder våld för politiska syften och därför kan befaras göra detockså i . Som ytterligare förutsättning gäller att det med hänsyn tillvad som är känt om utiänningens föregående verksamhet eller eljest föreliggerfara att han här i riket medverkar till handling som har sagts (20 § UtlL).Utlänning som avses i denna paragraf kan avvisas eller utvisas. Ett avvisnings-eller utvisningsbeslut kan emellertid inte verkställas om s. k. politiskt ellerdärmed jämförligt verkställighetshinder föreligger. Skulle utlänningen löparisk för politisk förföljelse i det land dit han skulle befordras eller kunnadärifrån befordras till land där han löper sådan risk, verkställs inte avlägsnandebeslutet.Han kan då i stället bli föremål för kontroll och övervakning enligt 51 § femtestycket UtlL och den särskilda spaningslagen. Under vissa förutsättningar kansådana spanings- och tvångsåtgärder som husrannsakan, kroppsvisitation, kroppsbesiktning,brevkontroll och telefonavlyssning användas mot honom. Förutsättningarna föratt dessa åtgärder skall kunna vidtas avviker från vad som enligträttegångsbalken (RB) gäller om användningen av sådana tvångsmedel vidmisstanke om brott, eftersom i motsats till reglerna ispaningslagen inte ger möjligheter till ingripanden uteslutande i förebyggandesyfte. Ettflertal garantier mot en alltför vidsträckt tillämpning av den särskildaspaningslagen har byggts in såväl i de bestämmelser som gäller förfarandet ochbeslutsprocessen som i särskilda regler som har till syfte att ge underlag fören fortlöpande kontroll av hur lagen hanteras. Vidriksdagsbehandhngen av förslaget till lag om tvångsåtgärder ispaningssyfte i vissa fall framhöll justitieutskottet (JuU 1975/ 76:15) i sittav godkända betänkande (rskr 1975: 122) mot bakgrund av attbestämmelserna innefattar långtgående ingrepp i den 1976/77: 33 10 personliga integriteten och att förutsättningarna för attsätta in tvångsåtgärder avviker från reglerna i RB om användningen avtvångsmedel vid misstanke om brott att det kunde finnas anledning attöverväga om de särskilda tvångsåtgärderna enligt terroristlagstiftningen skullefinnas kvar eller avskaffas. Enligt utskottets mening borde ett mera definitivtställningstagande till frågan om behovet av särskilda tvångsåtgärder iterroristsammanhang anstå till dess utredningen (Ju 1974: 08) om telefonavlyssningredovisat resultatet av sitt arbete. Utskottet förutsatte att spörsmåletövervägdes i samband med prövningen av utredningens förslag och attproposition i ämnet möjligt förelades . Den nämnda utredningen avlämnade i december 1975betänkandet (SOU 1975: 95) Telefonavlyssning. Utredningen ansåg att det isärskilda fall och kritiska lägen kunde finnas behov av speciella tvångsmedeli terroristsammanhang. Utredningen påpekade också att lagstiftningen på dettaområde var på särskilt sätt begränsad beträffande den personkrets som kundekomma i fråga för åtgärden och att åtgärden i många fall kunde tänkas ha enpreventiv effekt. Mot bakgrund därav hade utredningen stannat för attmöjligheten till telefonavlyssning enligt terroristlagstiftningen inte bordeupphävas eller fogas in i den samordnade reglering som utredningen i övrigthade föreslagit i fråga om detta tvångsmedel. Utredningen föreslog i ställetatt de åsyftade reglerna togs upp i en särskild, tidsbegränsad lagstiftning.Utredningens ståndpunkt härvidlag lämnades i allmänhet utan erinran avremissinstanserna. Några instanser (riksåklagaren, och statensinvandrarverk) ifrågasatte emellertid det befogade i att behålla särregler omtvångsåtgärder i terroristsammanhang. På grundval av betänkandet och remissyttrandena föreladesriksdagen genom prop. 1975/76: 202 förslag till nya regler om telefonavlyssningvid förundersökning m. m. Också i propositionen intas den ståndpunkten att densärskilda lagen om tvångsåtgärder i spaningssyfte i vissa fall skall behållast. v. Föredraganden anser inte att frågan om behovet av särskildatvångsåtgärder i terroristsammanhang har kommit i något nytt läge genomutredningens förslag. Vad utredningen har anfört sägs bestyrka att det alltjämtfinns behov av sådana tvångsåtgärder för att förebygga våldsdåd av den art somden speciella lagstiftningen på området riktar sig mot. För utredningensförslag om bibehållande av tidsbegränsade särregler anges främst reglernasspeciella karaktär och tillämpningsområde tala. Därför förordas att de hållesisär från den i propositionen förordade regleringen i RB av telefonavlyssningvid förundersökning. Föredraganden anser det emellertid angeläget att stärkarättssäkerhetsgarantierna i enlighet med vad som föreslås i propositionenbeträffande telefonavlyssning vid förundersökning i brottmål enligt RB. Ipropositionen föreslås därför bl. a. att en god man inträder som motpart tillrikspolisstyrelsen vid prövning av telefonavlyssningsärende Prop.1976/77: 33 11 enligt1975 års lag. Detta föranleder enligt propositionen ändringar i 3 och 4 §§ iden särskilda spaningslagen. Vidare föreslås en ändring i 2 § som innebär attlagen får användas endast för ingripanden för att förebygga våld, hot ellertvång för politiska syften. Gällande lydelse medger formellt ingripanden föratt förebygga också andra brott mot allmän ordning och säkerhet. Lagändringenföreslås träda i kraft den 1 juU 1976. Riksdagenhar beslutat uppskjuta behandlingen av prop. 1975/76: 202 och med anledning avpropositionen väckt motion till 1976/. Vid bedömning av frågan omen förlängning av den särskilda spaningslagens giltighetstid bör erinras omatt vågen av politiska terroristdåd har fortsatt ,alltså även nya spaningslagen varit i kraft. 1975/76: 18framhölls att sedan vårt land hade varit befriat frånvåldsdåd av terroristkaraktär inträffade det hittillsallvarligaste terroristdådet, nämligen aktionerna på i , varvid bl. a. ambassadbyggnaden sprängdes ochtvå ambassadtjänstemän dödades. Även därefter har nya terroristhandlingarbegåtts i och i anknytning till vårt land. Sålunda utsattes iParis för ett bombattentat . I blev en kroat nedskjutenoch dödad . När det gäller terroristhandlingar utanför värt landhar en rad allvarliga sådana inträffat februari 1975september1976. Vid några av dessa har ett stort antal oskyldiga människor dödats ellerskadats. Kapning har riktats mot ett järnvägståg. Några avdåden har haft samband med den spända situationen i , men ocksåandra politiska konflikter har föranlett terroristisk aktivitet. Som framgår av denredogörelse för tillämpningen av terroristlagstiftningen som jag dennadag avser att föreslå regeringen att överlämna till har RPS den 19oktober 1976 redogjort för terroristbestämmelsernas tillämpning fram tilloktober 1976. I den förteckning som RPS enligt 20 § UtlL skall upprätta överutlänningar som skall avvisas finns drygt 100 utlänningar upptagna.Bestämmelserna i den särskilda spaningslagen om telefonavlyssning har hittillstillämpats i ett fall. RPS framhåller att det inte hade varit möjhgt atttillgripa åtgärden med stöd av bestämmelser om sådant tvångsmedel i annan lag. RPSanför också att en förlängning av den särskilda spaningslagen framstår som befogadeftersom den kan antas ha förebyggande verkan. Flera länder i harunder genomfört ny eller skärpt lagstiftning mot terrorism.Ytterligare lagstiftning och åtgärder bereds eller övervägs.