prop · G00355 · 1976-12-31 00:00:00 — Iförsta hand är bidraget avsett för hjälp åt svårt rörelsehindrade, men kan ävengälla tolkar för hörselskadade och lek-törshjälp åt synskadade samt hjälp åtpsykiskt utvecklingsstörda och f. d. hjälpklasselever. Svårtrörelsehindrade behöver fömtom personlig assistans även en omfattandevårdarservice. kan handikappade deltagare erhålla vårdartjänstgenom Styrelsen för vårdartjänst. Vårdartjänsten omfattar hjälp med de funktioneri den dagliga livsföringen, som den handikappade inte klarar själv. Vidarefinns ett bidrag tiU särskilda åtgärder för vissahandikappgrupper. Det är avsett till sådana extra kostnader som är angelägnaoch inte täcks av andra statsbidrag. Hit hör kostnader för fritidsledare,läkare, sjuksköterska, psykolog, speciella kurativa ålgärder, särskildpedagogisk ledning samt vissa resekostnader. Statsbidragtill pedagogisk och teknisk utrustning 1965års statsbidragsutredning fann det angeläget att skoloma kunde rustats upp närdet gällde pedagogisk utrustning. Tre nya bidragsmöjligheter tillkom därför.TUl pedagogisk utmstning som litteratur, tidningar, tidskrifter ochförbrukningsmateriel utgår ett årligt bidrag som varierar i proportion tillverksamhetens omfattning men inte i förhållande till penningvärdetsförändring. För skolor med särskilda behov av 1976/77: 55 40 tekniskoch pedagogisk utrustning ulgår likaså ett statsbidrag för stadigvarandeundervisningsmaterial. Ur detta anslag tas också bidrag till kostnader förtekniska anordningar för handikappade. Slutligen finns sedan år 1967möjligheter till bidrag för första uppsättning stadigvarandeundervisningsmaterial inom ramen för byggnadsanslaget. Det kan ges även förväsentlig anskaffning, som föranleds av att undervisning i kurs läggs om eUerutvidgas, och ges med hälften av beräknad kostnad enligt särskUdnormalutmstningslista. Sedanår 1958 kan skoloma få statsbidrag tiU byggnadsarbeten. Statsbidrag kanbeviljas för dels byggnadsarbeten, dels inredning av och inventarier tiUelevbostäder och dels för förvärv och iordningställande av befintlig byggnadoch för uppförande av provisoriska lokaler. När det gäller byggnadsarbeten kanbidrag ges för såväl ny-, lill- som ombyggnad för att skaffa skollokaler ochbostäder för både lärare och kursdeltagare. Innan skolan söker bidrag skall SÖgöra en lokalbehovsprövning. Bidragtill kostnader för permanenta lokaler kan utgå med högst av särskUtberäknade bidragsunderlag, beroende på typen av byggnadsarbete. Även förinredning och inventarier kan bidrag beviljas med högst av de beräknadekostnadema. Hittillshar statsbidrag ur byggnadsanslaget i huvudsak endast bevUjats rörelseskolor, somenligt SÖ:s årliga inventering av byggnadsbehovet har ett medelsbehov på av totalt ca 90 milj. kr. Det årliga anslaget är f. n. 6 milj. kr. Sedanmitten av har AMS beviljat statsbidrag till byggnadsarbeten påfolkhögskolor. Storleken på bidragen har varierat mellan olika år beroende påsysselsättningsläget. Uranslaget Bidrag till engångsanskaffning av utmstning m. m. till folkhögskolorkan även disponeras medel till tekniska anordningar och hjälpmedel för attunderlätta handikappades skolvislelse. Det gäller framför allt sådana insatsersom uite kan täckas genom byggnadsanslaget, t. ex. asfaltering,signalanordnmgar, hörselslingor etc. I dessa fall är bidragsprocenten 100.Tillsammans med bidrag för viss pedagogisk utrustaing anslogs, som nämnts,/75 ca . för dessa ändamål. Statsbidragtill finansiella kostnader (saneringsbidrag) Förperioden 19641967 hade ett provisoriskt driftbidrag med totalt 13 milj. kr.beviljats folkhögskolorna. I samband med riksdagsbeslutet uttalades,att främst rörelseskolornas läge skulle beaktas. Statsbidragsutredningenansåg det vara värdefullt om den perma- 1976/77: 55 41 nentastatsbidragsförslärkningen "kunde kombineras med ett övergångsvisutgående saneringsbidrag". /68 tiUkom också detta saneringsbidrag med 33 skolor har delat på anslag na 10 milj. kr. med ett genomsnitt på . Beviljade bidrag va rierar . Efter periodens utgång har 1 milj. kr. anslagits i awaktan på folkhögskoleutredningens förslag. Itre fall har statsmakterna av olika skäl gått in med bidrag direkt till trefolkhögskolor: Biskops Amö, Samernas folkhögskola och iSverige. FörBiskops Amös del betalas sålunda ersättaing till domänverkets fond för den marksom upplåts till folkhögskolan. Samernasfolkhögskola får /75 stöd för att kunna fortsättaverksamheten och vidareutveckla arbetet. Förstärkningsanslaget ges somersättning för bortfallande landstingbidrag vid verksamhet meUan 1 7013 110eleweckor. t. o. m. och därefter högst . Föratt möjliggöra driften av ges slutligen också direktstatsstöd tiU den från dess start . Beloppet för de båda senare skolomavar /, som fördelades dem emellan av SÖ medhänsyn till årets ekonomiska resultat. Denstörsta delen av landstingens stöd går i första hand till de egna skolorna ochutgör mellanskillnaden mellan deras kostnader och deras intäkter i form avdeltagaravgifter och statiiga bidrag. Anslagentill de egna skolorna var sammanlagt 43,5 milj. kr. till driftkostnaderoch 10,6 milj. kr. till kapitalutgifter; av detta avsåg 8,1 milj. kr.fastigheter. Enligt landstingsförbundels sammanställning varierar anslagen fördriften meUan 1,9 och 0,3 milj. kr. per skola med ett medeltal på ca906 . Kapitalanslagen pendlar mellan O och 2,2 milj. kr. med eltgenomsnitt av ca . Landstingsförbundetutfärdade en rekommendation om interkommunala ersättningar. Deninnebär att en elevs hemlandsting skall ta på sig kostnader för elever somutbildar sig vid landstingsägda skolor utanför det egna landstingsområdet.Beloppet är fr. o. m. . Med smärreförbehåll har landstingen antagit rekommendationen. Fråganom landstingens stöd tiU rörelseskolor är mera komplicerad. Den nämndarekommendationen föreslår visserligen samma belopp, 100 1976/77: 55 42 kr.per elevvecka, som bidrag till icke landstingsägda folkhögskolor från elevshemlandsting, men med tillägget "i de fall vederbörande landstingbeslutat stödja icke landstingsägda folkhögskolor utanför det egnalandstingsområdet". Några landsting avvisade detta förslag om clearing ochövriga godtog rekommendationen, men tio landsting med det viktiga förbehålletom ömsesidighet. Anslutningen gav med då aktuell omfattning ett genomsnittligtstöd för på ca . till icke landstingsägdafolkhögskolor utanför det egna området. Landstingenger slutiigen också bidrag till rörelseskolor inom det egna landstingsområdet.Ar 1972 var detta driftbidrag 13 milj. kr. Rekommendationens belopp på 100 kr.per elevvecka sägs tjäna som riktpunkt för beräkningarna även om man ännu inteuppnått detta. Primärkommunemasinsatser gäller endast skolor inom kommunen. I ett par fall är kommunen självhuvudman och får då hela ekonomiska ansvaret. I övriga fall är det enbartrörelseskolor som kan räkna med slöd av varierande omfattning. Till dessaskolor anslogs exempelvis för /73 2,2 milj. kr. frånprimärkommuner enligt sammanstäUning gjord inom utredningen. Statsbidragges i vissa fall i proportion till verksamhetens omfattning t. ex. förlärarlöner och kringbidrag. Det grundläggande måttet är elevvecka, dvs. antalkursveckor multiplicerade med antal kursdeltagare. EnligtSÖ:s anvisningar till statsbidragsförordningen kan en kursvecka vara fem, sexeller , om undervisningen omfattar minst . En kurs räknassom veckokurs om den är . Kursdagar färre än fem och utöver jämnaveckor räknas som femtedelar av . Deltagarei en kurs är den som varit närvarande minst men också sådana deltagaresom antagits, bekräftat att de tänker komma men uteblivit ulan att i så god tidlämna återbud att skolan kunnat anta ersättare. Regeln som tillkommit för attskolan skall veta tiUgängliga resurser vid planeringen för med sig attstudieavbrott efter kursstart inte påverkar antalet bidragsberättigadeelevveckor och därmed inte heller timtUldelningen. Produktenav antalet på detta sätt beräknade kursveckor och deltagare blir det antalelevveckor som i sin tur skall multipliceras med relationstalet (oftast 2,2)varefter man får antalet bidragsberättigade lärartimmar för kursen. Beräkningenav bidragsunderlaget eleweckor för kringbidrag och pedagogiskt bidrag görs påsamma sätt med två undantag. 1976/77: 55 43 ningenfår dels ämneskurser kortare än inte medräknas i underlaget, dels fårendast hela och inte bråkdelar av eleweckor tas med. Tjänstgöringsskyldighetenför rektor och lärare regleras genom folkhögskoleförordningen och genom avtaloch uttrycks i undervisningstimmar å . Förrektor och filialföreståndare reduceras antalet undervisnings-timmar av SÖ frånstadgade med hänsyn till omfattningen av administrativauppgifter. SÖ utgår vid sitt beslut i huvudsak från administrationensomfattning föregående år, allt uttryckt i totalantal eleweckor, antal linjeroch ämneskurser samt omfattningen på lärarnas studiecirkeltjänstgöring, men tarockså hänsyn till planerade förändringar. Dennedsättning som bedömningen leder till skall ses som en "administrativresurs" för skolan. Det innebär att delar av den kan delegeras till eneller flera lärare mot att rektor undervisar mer. SÖ menar, att rektor av olikaskäl måste undervisa lägst 240 tim. . Om nedsättningen blir större måstealltså administrativa uppgifter delegeras och medföra uppdelning avnedsättningen. Dennormala undervisningsskyldigheten för ämneslärare med full tjänst är f. n. eller 816 tim. om vinterkursen är . För"vissa lärare" (tidigare övningslärare) är undervisnings-skyldigheten960 tim. per arbetsår. I det fall "övningsänmen" ingår i ämnesläramastjänst, skall undervisningsskyldighelen ökas i vissa proportioner till mängdenövningstimmar. Högst en tredjedel övningsundervisning får dock ingå i enämneslärares tjänst. Ämneslärareoch rektor kan vidare fullgöra upp till hälften av sin tjänstgöringsskyldighetsom handledare i studiecirkel. De är också skyldiga att undervisa vidämneskurser och tjänstgöra per arbetsår. Slutligenkan det ingå fyllnadstjänstgöring vid statlig eller statsunderstödd skolainkl. vuxenutbildning i ämneslärarens tjänst. Den som tjänstgör vidlöntagarorganisationernas statsunderstödda centrala kursverksamhet får räknain också detta i tjänsten. 2.12.2Utgångspunkter för ett nytt statsbidragssystem Utredningenkonstaterar att det är svårt att beskriva folkhögskolornas ekonomi.Svårigheten Ugger bl. a. däri att skolornas huvudmannaskap, deras storlek ifråga om lokalkapacitet och verksamhetsvolym samt inriktningen har stor betydelseför ekonomin. När utredningen beskriver skolornas ekonomi är metoden därförmer resonerande. 1976/77: 55 44 befintiig skola diskuterar ulredningen de variationer som kan förekomma ikostnader och intäkter. Erfarenheternaav denna värdering, slutsatserna från tidigare kapitel om hittillsvarande ochönskvärd utveckling av folkhögskolan samt en bedömning av skolornas ekonomiskasituation har lett utredningen till några grundläggande utgångspunkter förförslagen. Sammanfattningsvishar dessa utgångspunkter för det första varit förhållandet att skolornasinsemellan är mycket olika även inom resp. "grupp" (rörelse- resp.landstingsskolor). Utredningen menar vidare alt bidragssysstemet inte baraskall anpassas tiU dagens situation utan också ge utrymme för och stimulanstill vidare utveckling av pedagogiska metoder, arbetssätt och kurstyper.Ökningen av antalet kortare kurser är också positiv bl. a. därför att skolornadärigenom ofta når grupper, som annars inte skulle komma i kontakt medskolformen. Ett nytt bidragssystem måste därför möjliggöra en friare fördelningav resurserna mellan kurstyper av olika slag. Enytterligare utgångspunkt är att erfarenheterna är positiva av det nu rådandesystemet med skolornas friare disposition av lärareresurserna. En förändradpedagogisk situation med nya arbetsformer gör det nödvändigt alt ytterligareschablonisera statsbidraget. Vidare anser utredningen att den tidigaregenomgången klart visar att sanerings- och byggnadsbidragen inte fungerattiUfredsstäUande och att resursema därför bor omvandlas och i annan form kommaskoloma tUl godo. Utgångspunktenvid utredningens behandling av rörelseskolorna har varit att deras unikamöjligheter i dagens liksom i framtidens folkhögskola inte får minskas avekonomiska huider genom t. ex. en missgynnande schablonisering avstatsbidragen. Ett uttryck för den uppfattningen är bl. a. det förslag tUlsärskild lånefond för folkhögskolor som framläggs i det följande. Slutligenär en utgångspunkt den totala kostnadsramen. Både enligt direktiv ochutredningens uppfattning måste förändringar av bidragens konstruktion i stortrymmas inom nuvarande ramar. Utredningenhar funnit alt övervägande skäl talar för att det är riktigast att ha sammabidrag till skolor med olika typ av huvudman, och att statsbidraget därigenomendast anknyter till verksamhetens omfattning. Därför föreslås att de bidragsom f. n. tinfaller rörelseskolorna ökas med 5,7 milj. kr. och förs samman med övrigabidrag i det nedan föreslagna schablonbidraget. Det är också utredningensmening att denna Ukformighet i siatens bidrag borde särskilt efter denföreslagna förstärkningen till landstingsskolorna kunna leda tUl attlandstingen 1976/77: 55 45 meraenhetUgt sluter upp kring landstingsförbundets rekommendation om bidrag tillrörelseskolorna. Bidragettill administrativa resurser ("kringbidraget") har visat sig vara ettgott tillskott för skoloma. Genom den förändring av kursstrukturen somökningen av andelen korta kurser innebär, har bidraget dock visat sig varaotUlräckligt då det upphör för en volym över 5 100 eleweckor och dessutom vidtUlkomsten avsåg kurser av vinterkurslyp. Vidare har bidraget inte i tUlräcldigomfattning följt löneutvecklingen och inte heller medfört kompensation förökade sociala kostnader. Vissa förstärkningar har dock tillkommit på denadministrativa sidan genom SÖ:s sänkning av rektors undervisningsskyldighet ochgenom möjligheten att omvandla lärartimmar till t. ex. kurators-, syo- ochkontaktverksamhet. Därigenom har dock mängden detaljbestämmelser kringbidragen ökat. Utredningenföreslår därför att räknat i nuvarande belopp skolorna tillförs resursermotsvarande mellan en halv och en kontorist-tjänst, för alt skolledning ochlärare skall avlastas vissa rent kamerala uppgifter. Den totala kostnaden fördetta blir ca . per skola och läsår eller 4 milj. kr. Jämsidesmed detta ökade bidrag, som enligt utredningens uppfattning är ett minimum,skall ses den i det följande föreslagna resurs som skapas genom en ökadflexibilitet i bidrags- och personalanvändning. Tilldenna grupp av resurser hör också kurator samt studie- och yrkesorienteringen.Som har framgått föreslår utredningen, atl resurser för kurators- ochsyoverksamhet skall tUlföras folkhögskolorna i ungefärUg omfattning av enfjärdedels tjänst per skola. Kostnadema för detta bUr ca . per skolaoch läsår eller totalt 1,7 milj. kr. vilket föreslås som ökning avfolkhögskoleanslaget. Dekombinerade tjänsterna belastar folkhögskolorna där de är placerade med helalönen, men eidigt det föreslagna bidragssystemet skulle bara folkhögskoledelen(ca en tredjedel) ge bidrag via antalet eleweckor. I det haremellertid utredningen motiverat och föreslagit att de nuvarande 22 kombineradetjänstema avvecklas. De därigenom disponibla resurserna förstärkta för attöka denna verksamhet av kontaktytor mellan folkhögskola och folkbUdningsarbete tillförs i stället samtliga skolor. Som genomsnittUgt mått på omfattningen angavscirka en tredjedels lärartjänst. Vidkostnadsberäkningen skaU hänsyn tas dels till den del av de nuvarandetjänsterna som belastar folkhögskoleanslaget men avser konsu- 1976/77: 55 46 lentarbete,ca , dels till de . som redan är anslagna för kontakt-och konsulentverksamhet eller tillsammans . Den totala kostnadenberäknas tiU , vUket leder tiU en anslagsökning på . Tidigarehar utredningen föreslagit att kulturarbetare skall kunna arbeta vidfolkhögskolorna antingen som lärare eller i annan form. Då frågan omkonstruktionen icke kan lösas enbart i detta sammanhang, avstår ulredningenfrån att föreslå hur kostnaderna för detta skall täckas. SÖ:sarbetsgrupp för tolkulbildning föreslår att utbildningen av kontakttolkar förinvandrare skall ske bl. a. på folkhögskolor. Extra resurser föreslås i formav högre lärartäthet och utrustnings- och studieresebidrag. Även denna typ avspecialutbildning med extra resurser kan infogas i utredningens modell. Någraresurser har inle beräknats i utredningens kostnadsförslag. Tidigarehar utredningen motiverat behovet av resurser för att göra det möjligt förfolkhögskolans rektorer att återgå tiU lärartjänst om de så önskar. Det normalatorde vara att om avgående rektor söker en ledig lärartjänst får han denna, menmed tanke på den friare meritvärdering som råder inom skolformen, kan ävenfall tänkas där rektor inte får sökt tjänst. Denna situation torde dock mycketsällan inträffa men är självfallet otUlfredsställande för den som drabbas. Utredningenmenar att en trygghetsgaranti för rektor måste finnas på denna punkt. Därförföreslås att SÖ bemyndigas fördela medel motsvarande ett antal tjänster utövergängse lärartilldelning. Det innebär att skolan tillföres ett extrastatsbidrag som motsvarar kostnadema för den lärartjänst, som den avgångnerektorn uppehåller. När en vakans uppstår fömtsätts verksamheten organiseras såatt kostnadema för den föratvarande rektoms lärartjänst ryms inom det ordinariebidraget, varför extraresursema skall upphöra. Detta sker också om vederbörandefår tjänst på annan skola. Behovet av denna typ av extraresurs torde bli ringaoch beräknas till två . Idet följande föreslår utredningen under avsnittet Bidragsdifferenlie-ring ocksåförstärkningar till musikkurser och handikappades folkhögskolestudier. 1976/77: 55 47 Utredningenanser att systemet för lärarlönebidrag fungerat bra och bör kunna utvecklasytterligare. Sedan statsbidragsreformen genomfördes, har en rad nyabidrag tiUkommit. Även om de är relativt små, kräver de stora administrativainsatser på både lokal och central nivå. Utredningen anser att bidragssystemetskall vara enkelt och önskar därför så få typer av särskilda anslag sommöjligt. Utgångspunkterna för utredningens förslag om en delvis nybidragskonstruktion är gällande lärartäthet per elewecka samtnuvarande kostnadsram förstärkt med de, i det tidigare motiverade,anslagsförändringarna. Utredningen menar, att som norm bör rådande lärartäthetgälla även om inom skolans totala ram förskjutningar kan och bör göras. Dentotala lärartätheten i)ör därför fortfarande motsvara per elevvecka.Vad gäller anslagsramen består den för /76 av lärarlönebidraginkl. sociala kostnader på , övriga driftbidrag ,specieUa bidrag . TUl detta skallläggas föreslagna förstärkningar på , vilket blir 174 496 000 kr.Om delta ställs i förhållande till det antal elevveckor, 575 000, somgenomfördes /75 blir det 303: . Dåden dominerande kostnaden () i statens bidrag är lärarlönerna bör äveni fortsättningen den genomsnittliga lärarlönekostnaden utgöraberäkningsgranden. F. n. används i statens budgetsammanhang såsomberäkningsgrand för lärarlönekostnaden lönen för en ordinarie lärare i lägstalöneklassen (AT 12:0), medan t. ex. AT 12:2 används som schablon iprimärkommunala budgelberäkningar. I det system som föreslås, är det viktigtatt beräkningsgranden lärarlönekostnaden blir den genomsnittliga lönen förlärarna. I ulredningens förslag har dock i fortsättningen använts sammaschablon som SÖ använder. Den nya schablonen bör konstmeras så att statsbidragges i förhållande till verksamhetsvolym uttryckt i elevveckor. Varje eleweckaskall alltså berättiga till en del av en lärarlönekostnad. Genom att modifieraden andelen kan sedan hänsyn tas till de övriga statsbidrag som ingår ischablonbidraget eller skall föras dit som förstärkningar. Inom ramen för ettpå detta sätt framräknat totalbidrag får resp. skola själv fördela medlen påpersonal, materiel och kapitalkostnader. Efteratt resurser för bidrag till musikutbildning, handikappkurser,fritidsledarutbildning samt för folkhögskolorna i och Haparandafråndragits återsiår . Sätts detta belopp i relation till antalelevveckor samt kostnaden för en genomsnittlig lärare, blir resultatet ettschablonbidrag som skulle utgå med 0,0036 lärarlönekostnader per elewecka. 1976/77: 55 48 Somexempel kan tas en skola med ett genomsnitt av (beräknat genomsnitt /75). Detta värde multipliceras medresursfaktor 0,0036 vUket ger 18,16 "resursbidrag". Dessamultipliceras därefter med SÖ:s beräknade lärarlönekostnad som f. n. är 79 934kr. och resulterar i elt totalt statsbidrag på . I nu gällandesystem skulle den här skolan fått vilket motsvarar ettbidrag på ,, vartill skall läggas kringbidrag med , samtpedagogiskt bidrag med . somden föreslagna konstruktionen ger ulöver nuvarande system, är dels skolansandel av de statsbidrag som tilldelas efter ansökan, t. ex. sanerings- ochbyggnadsbidrag, dels det påslag som gjorts för ökade administrativa resursersamt den höjning som föreslagits för likställdhet mellan skolorna. Denstora förändringen är att medan en skola av denna genomsnittiiga omfattning nutilldelas 13,6 lärare plus bidrag till kringpersonal och materiel får skolan idet föreslagna systemet motsvarande 18,16 "resurser" som kan användasrelativt fritt i avvägningen mellan lärare, assistentpersonal ellermaterielanskaffnmg på olika kurser. Dock skall totalramen även ifortsättningen motsvara nuvarande lärartäthet 2,2. Enkomplikation i della sammanhang utgör dels det stora antal studiecirkeltimmarsom ingår i ämneslärarnas tjänst, dels de s. k. kombinerade tjänsterna. tidigare anfört är båda funktionerna av slor betydelse och börbevaras. F,n, fullgör folkhögskollärarna ca som handledare i studiecirkel.Då grandenhelen i det föreslagna systemet är elevveckor, måste dessaundervisningstimmar omräknas till elevveckor varefter den föreslagna schablonenkan användas. I och för sig medför detta ett större bidrag till skolan, än vadsom motsvarar kostnaderna för rena lärartimmar. Då bör här observeras attstörre delen av dessa timmar fullgörs på kvällslid och därför enligt avtalberättigar till ett 20-procen-tigt tjänstgöringstillägg till ett tänkttimarvode (timmarna fullgörs inom tjänsten). I många fall belastarcirkeltjänstgöringen folkhögskolan när det gäller administration samt lokal-och materialanvändning. Dåden nya schablonen i randa tal till en fjärdedel utgörs av andra kostnader änlärarlöner, är det enligt utredningens mening väl motiverat att omräknacirkeltimmar tiU eleweckor och därmed infoga dem i stalsbidragsmodellen. Så harockså gjorts i de belopp som här används. Vidare föreslår utredningen att detre separata bidrag som f. n, går till Biskops , Samernas folkhögskola även i fortsättningen skall ligga utanför det ordinariebidragssystemet och behandlas separat. Till denna kategori bör också föras demedel som i form av ökad lärartäthet ges tiU Samernas folkhögskola för vissa 1976/77: 55 49 Bidraget bör således omvandlas till kontantbidrag och redovisas särskilt. Vissatyper av kurser kräver en större lärartäthet än huvuddelen av skolornasverksamhet. Detta har t. ex, lett till att extra resurser ges förhandikappade och vissa musikutbUdningar för att bl, a. lärarinsatsen skallkunna ökas per kursdeltagare. Det föreslagna schablonsystemet gör det möjligt,att på ett enkelt sätt ge tilläggsresurser lill sådan verksamhet som anses börafå det. I ovanstående förslag har nämligen varje elewecka räknats ograverad sombidragsunderlag. Genom att multiplicera med en faktor, kannaturligtvis bidragsunderlaget varieras och därmed storleken på statsbidraget. framhållit, kan inte bidragen till den särskilda verksamheten sombedrivs i form av musildinjer och kurser för handikappade samtfritidsledarlinjer bakas samman med den stora schablonen. Det är rimligt attdessa bidrag går direkt till den verksamhet de är avsedda för. Utredningenmenar att just musikutbildningen och fritids-ledarutbildningen bör få vissaextra resurser av nuvarande omfattning för att kunna fimgera. Detsamma gällerdet extra stödet till handikappades folkhögskolestudier.