prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Styrelsen beräknar utgifterna för budgelårel till 2 180 milj. kr. För /78 beräknar bostadsstyrelsenutgiftema med fördelning på olika låneformer och hustyper på följande sätt(milj. Nya hus (1974:946) (1967:552,32 §) Hus med räntelån (1967:553) Övriga hus (bl. a. hus med lån enligl äldre kungörelser och för vilka låntagaren avstått 'Inom parentes anges aktuell författning m. m. Styrelsen, som vid sin beräkning av anslagsbehovethar bortsett från övriga utgifter under anslaget, föreslår atl anslagetanvisas med 2 380 milj. kr. Prop.1976/77:100 Bilaga 16 33 I fråga om räntebidrag föreslårstyrelsen att upplysningsplikt om ändringar av betydelse för räntebidragetsstoriek införs för den som uppbär räntebidrag och att återbelalningsskyldighet- inbegripet kvittningsmöjlig-het - kan göras gällande genom ett administrativtbeslut i del fall del är uppenbart att bidragslagaren har insett eller bortinse att utbetalat räntebidrag varit felaktigt eller bidragslagaren obehörigenhar uppburit bidrag. Enligl beslut av vid1975/(prop. 1975/76:144, CU 1975/76:22, rskr 1975/76:276) harränlebidragssyslemet utvidgats till alt vid ombyggnad av flerfamiljshus omfattaäven del s. k. ingångsvärdet. I fråga om räntebidrag tilltomträttsavgäld gäller atl bidrag ulgår för hyres- och bosladsrätlshus somnybyggs och för flerfamiljshus som byggs om. Vid ny- och ombyggnad av småhussom skall bebos av lånlagarna utgår däremot inte räntebidrag tilltomträttsavgäld. När kommunema upplåter mark med tomträttfinansieras ofta markkostnaden med tomträttslån. För nya tomträltslån gällersamma räntesats som för bostadslån, dvs. Om kommunen gmndarsina avgälder vid upplåtelse av tomträtt på denna räntesats blir småhusägarenskostnader vid tomträtt högre än vid äganderätt eftersom den garanterade räntan6 % gäller även markkoslnader i äganderältsfallet. Många kommuner har gmndatsina avgälder på lägre räntesatser, vilket har medfört atl kommunemas kostnaderför tomlrältsupplåtelse blir större än de inkomster kommunema får genomavgäldema. Vissa kommuner har avstått helt från tomträtl av della skäl. Enligt regeringsförklaringen skallmark för bostadsändamål kunna upplåtas med både äganderätt och tomträtt.Kommunen bör kunna få kostnadstäckning för tomträttslån ulan attbostadskostnaderna vid upplåtelse av tomträtt därigenom ökar. Jag förordardärför att räntebidrag lill tomträttsavgäld får utgå i samband med bostadslånför nybyggnad även för småhus som skall bebos av låntagaren. De nya bestämmelsemabör gälla i de fall beslut om lån har meddelals efter ochlånet inte har betalats ut före den . I sin anslagsframställning harbostadsslyrelsen tagit upp vissa problem i samband med beräkning ochutbetalning av räntebidrag. Problemen beror på lånemyndighetemas svårigheteralt få del av uppgifter som är av betydelse för räntebidragels storlek och föratl kunna återkräva felaktigt utbetalt räntebidrag. Styrelsen föreslår enordning som innebär dels atl den som får räntebidrag skall lämna uppgift omändringar av betydelse för räntebidragets storiek när sådana ändringarinträffar, dels att räntebidrag skall kunna återkrävas i administrativ ordningi den mån del har varit för stort under fömtsättning alt räntebidragslagareninsett eller bort inse detta. Den föreslagna ordningen har sitt mönster inombostadsbidragssystemet. I praktiken innebär den av förordadeordningen fram- 3 1976/77. 1976/77:100 Bilaga 16 34 förallt atl räntebidragslagaren skall meddela lånemyndigheterna när räntan påunderiiggande kredit ändras. Jag anser att det härigenom skapas bättre underlagför riktiga bidragsberäkningar. Vidare kan snabb rättelse ske när bidrag harbetalats ut med felaktigt belopp. Sådan rättelse medför inle bara återkrav avvad som har betalats ut för myckel. Också när bidragslagaren har fått elt förlitel bidrag får lånemyndigheten möjlighet alt ändra beslutet när den fårkännedom om de riktiga förhållandena. Mot denna bakgmnd förordarjag att en bestämmelse omupplysnings-och återbelalningsskyldighet införs. Den bör gälla även räntelån. Jag vill i sammanhanget stryka under atl det ärlånemyndigheternas skyldighet att lämna bidragstagama information om hurbidraget har räknats fram. Därigenom blir det lättare för bidragstagama allbedöma om ett utbetalat bidrag är riktigt. Vid beräkningen av anslagsbehovet för budgelårel1977/78 har hänsyn lagils till höjningen av bosladslåneränlan till förår 1977. Den reform i fråga om räntebidrag till tomträttsavgäld somjag nu harförordat och de reformer som jag kommer alt behandla under anslaget IV: 10. Lånefonden för bostadsbyggande påverkar inle anslagsberäkningen inågon nämnvärd omfattning. Övriga utgifter under anslaget, vilka är obetydligai förhållande till de beräknade utgiftema för räntesubventionerna, påverkarheller inle anslagsberäkningen. Jag förordar atl anslaget för budgelårel 1977/78anvisas med 2 560 milj. kr. Jaghemställer atl regeringen föreslår alt 1. godkänna vad jag har anfört i fråga omräntebidrag lill tomträtts avgäld, 2. godkänna vad jag har anfört ifråga om upplysnings- och återbelalningsskyldighet i samband med räntebidragoch ränlelån, 3. lill Räntebidrag m. m. förbudgelårel 1977/78 anvisa ett förslagsanslag av 2 . 1975/76Utgift 66564500 1976/77Anslag 75000000 1977/78Förslag 75 000 000 Från anslaget utbetalas medel för eftergift avhyresföriusllån enligt förordningen (1976:260) om hyresföriusllån. /76 har eftergift av lån belastat fonden för oregleradekapitalmedelsföriuster. Ansökningar om eftergift m. m. prövas avbostadsslyrelsen i normalfallen. 1 de fall låntagaren gör anspråk påavvikelser från de i förordningen om hyresförlustiån intagna bestämmelserna ärdel regeringen som fattar beslul. Prop.1976/77:100 Bilaga 16 35 Under /76 beviljades ansökningar omeftergtfl av hyresföriusllån lill ett belopp av 23,4 milj. kr. Totalt harintill ulgången av nämnda budgelår beviljats 89,1 milj. kr. Antalet outhyrda lägenheter har minskal undersenare år men då hyresnivån har stigit räknar medatt hyresföriusllån i kronor räknal kommer att lämnas i ungefär sammaomfattning som . Under /76 utbetalades ca 250 milj; kr.i hyresföriusllån. En undersökning av medgivna eftergifter tyder påatl av hy-resföriusllånen kommer att efterges. Även för budgetåret1977/78 bör därför anslagsbehovet kunna beräknas till 75 milj. kr. Jag kommer alt under anslaget IV: 10. Lånefonden för bostadsbyggande redogöra för situationen påbostadsmarknaden och för utvecklingen av antalet tomma lägenheter. Av dennaredogörelse framgår all antalet lomma lägenheter har minskal också under år1976. Även om ulvecklingen i detla avseende innebär en förbättring i jämförelsemed lidigare år kommer de tomma lägenhetema all medföra ekonomiska bördor förvissa bostadsförelag under . Jag kommer därför senareall förorda alt hyresförlustlångivningen får omfatta även hyresförluster somuppkommer . Utbetalningama av hyresförlustiån, som sker frånanslaget Lånefonden för bostadsbyggande, beräknas uppgå lill 250 milj. kr.under vartdera av budgetåren 1976/77 och 1977/78. Beträffande lån, som redan har beviljats förförluster under åren 1971- 1975, sammanlagt ca 780 milj. kr., har beslul omeftergift enligl beslämmelser som anges i förordningen (1976:260) omhyresförlustlån meddelals för lån som uppgår till ca 250 milj. kr. Härav harstatens eftergift utgjort 108 milj. kr. medan resien har fallit påbostadsföretagens ägare - till större delen kommuner - i form av inlösen avhyresförlustlån. I samband med eftergift beviljas räntebefrielse fram lillinlösningstillfället. Ränlebe-frielse har dämtöver, utan samband med eftergift,beviljats för hyresföriusllån som uppgår till ca 300 milj. kr. I samband medbeslul om räntebefrielse kan också en senareläggning av amortering medges. Enligt beslut förra årel gäller i frågaom eftergift, räntefrihet och senarelagd amortering att det är bostadsstyrelsensom fr.o.m. fattar beslul i normalfallen. 1 de fall lånlagarengör anspråk på avvikelser från de regler som gäller för normalfallen är detregeringen som fattar beslut. Också frågan om förskott på hyresförlustiånprövas av regeringen. Beträffande anslagsbehovet biträder jagbostadsslyrelsens förslag och förordar att anslaget förs upp med 75 milj. kr.för /78. 1976/77:100 Bilaga 16 36 Jaghemställer atl regeringen föreslår all till Eftergift av hyresföriusllån /78 anvisa ett förslagsanslag av . 1975/76Utgift 174140734 1976/77Anslag 255000000 1977/78Förslag 265000000 Från anslaget bekostas utgifler för förbäuringslåni den mån de är ränte-och amorteringsfria, bostadsanpassningsbidrag,vinlerbidrag, bidrag lill ombyggnad av bostadslägenheter, det s.k.inilialstödet, samt för information till allmänheten rörande lån- ochbidragsgivningen. Bestämmelsema om förbäuringslån finns i kungörelsen(1962:538) om förbättringslån (omtryckt 1976:789). Lån utgår för förbättringoch i vissa fall uppförande av bostad för åldringar, handikappade m.fl. samtunder vissa fömtsättningar för förbättring av annan bostad. Lånet får vararäntefritt och stående intill ett belopp av . per lägenhet, när detavser personer , handikappade m. fl. i en- eller tvåfamiljshus, ochintill ett belopp av . i övriga fall. Bostadsanpassningsbidrag utgår enligt bestämmelsemai kungörelsen (1973:327) om bostadsanpassningsbidrag.Bostadsanpassningsbidraget utgår för åtgärder inom och i anslulning tillbostadslägenhet som behövs för att handikappad skall kunna utnyttja lägenhetenpå ändamålsenligt sätt. Bidrag utgår med högst , men kan beviljasmed högre belopp om det föreligger särskilda skäl. Bestämmelsema om vinterbidrag återfinns ibosladsfinansieringsför-ordningen (1974:946, omtryckt 1976:788). De innebär ikorthet atl bidrag utgår i samband med bosiadslån för den särskilda kosinad somberäknas ha uppstått genom all byggnadsföretaget har utförts . Iniiialsiöd ulgår enligl bestämmelsema ikungörelsen (1973: 538) om bidrag i vissa fall till ombyggnad avbostadslägenhet. Bidrag utgår för ombyggnad av hus med mer än två lägenheterunder fömtsättning bl. a. all ombyggnaden sker med stöd av bostadslån enliglbosladslånekungörelsen eller bostadsfinansieringsförordningen och attlägenhetema före ombyggnaden inte fyller kraven på lägsta godtagbara standard.Bidrag utgår för ombyggnad som påbörjats den 1 juli 1973-31december 1975, dock under fömtsättning alt ansökan har inkommii tillförmedlingsorganet senasi . Bidragsbeloppet ulgör av dengodkända om-byggnadskoslnaden, dock högst . för varje lägenhet. För beslul om räntefria förbäuringslån fastställerriksdagen åriigen en ram för del löpande kalenderåret och en preliminär ram fördel närmasl följande. har medgivit att sådana lån får beviljas medhögsl 130 Prop.1976/77:100 Bilaga 16 37 och 110 milj. kr. under är 1977 (prop. 1975/76: 100 bil 14,CU 1975/76:22, rskr 1975/76:276). Hämtöver har regeringen föreskrivit att beslut omsärskilda förbäuringslån för energibesparande åtgärder enligt 2 a § förbätlringslånekun-görelsen, vilka lån är räntefria och stående, får under /77jämte andra lån och bidrag för energibesparande åtgärder meddelas inom ensärskild ram uppgående till 300 milj. kr. Under /76 inkom 5 807 ansökningar omförbättringslån mot 7054 under budgelåret . Under samma periodmeddelades 5486 beslul om lån, avseende 6074 lägenheter. Molsvarande antal varunder /75 resp. 5460 och 6723. Av besluten under budgelåret1975/76 avsåg 34 flerfamiljshus med sammanlagt 352 lägenheter. Den under /76 beviljade lånesummanuppgick lill 107,1 milj. kr., varav 59,5 milj. kr. utgjorde räntefria lån ellerlånedelar. Det genomsnittliga lånebeloppet per lägenhetuppgick under budgelårel 1975/76 till , varav . Beslut om särskilda förbättringslån lillenergibesparande åtgärder meddelades under budgelårel 1975/76 lill ett beloppav 12,9 milj. kr. Dessa beslul avräknades mol ramen för energibesparandeåtgärder. Bostadsslyrelsenföreslår belräffande förbättringslån följande. Inkomstgränsen höjs för makar från . och för ensamstående från . Som skäl försitt förslag anför styrelsen all inkomstgränsen kontinuerligt bör anpassaslill prisutvecklingen. Många låneansökningar har enligl länsbostadsnämndemaserfarenheter fått avslås trots atl motiv har funnits för alt förbäuringslånskall ulgå. Maximibeloppet för räntefritt stående lån lillpensionärer, handikappade m.fl. höjs från . tiU , altemativt22000 kr. Motsvarande höjningar av de särskilda beloppen för samer i de fyranordligaste länen och i bör göras. För andra låntagareföreslås maximibeloppet höjt från . Styrelsen motiverar sill förslag med att beloppetfortlöpande bör anpassas lill kostnadsläget. Om stödets realvärde från millenav skall återstäUas krävs att beloppet för pensionärer, handikappadem.fl. Om enbart realvärde skall upprätthållas börbeloppel höjas tiU . Som skäl för en höjning av maximibeloppet förkommuner, allmännyttiga bostadsförelag m.fl. från . tiU 13000 kr.anger bostadsslyrelsen atl relationen mellan beloppen för enskilda resp.kommuner m. fl. därigenom blir ungefär densamma som lidigare. Ramen för beslut om räntefria förbättringslån börfastställas lill 110 milj. kr. för och preliminärt till 100 milj. kr.för . Inom dessa belopp torde enligt styrelsens uppfattning också kunnarymmas de särskilda förbättringslånen för energibesparande ålgärder. 1976/77:100 Bilaga 16 38 Bostadsanpassningsbidrag beviljades /76 till 5 581 lägenheter med ett belopp av 42,0 milj. kr.Budgelårel var motsvarande antal lägenheter 4430 ochbidragsbeloppet 32,0 milj. kr. 1 särskild skrivelse till regeringen harbostadsslyrelsen redovisat vissa överväganden och lämnat vissa förslag rörandefinansieringen av särskilt kostnadskrävande åtgärder. Redovisningen ärföranledd av ett uppdrag från regeringen med anledning av hemställan(CU 1975/76:22, rskr 1975/76: 276) om en samlad bedömning av behovel av bidragöver den fastlagda maximigränsen på . Styrelsen konstaterar att antalet beviljadebostadsanpassningsbidrag stigit starkt . Av de bidrag som beviljades avsåg treQärdedelar anpassningsåtgärder i befintliga hus. av lägenhetemaåterfanns i småhus. De beviljade beloppen för anpassningsålgärder i befintligasmåhus fördelade sig på följande sätt. Under5000 5000-9999 10000-14999 15 000 Över 15000 De som hade ansökt om . beviljades deltabelopp i av fallen. För dem som hade yrkal högre bidrag utgick etthögre belopp än . i knappt hälften av fallen. Styrelsen har infordrat vissa ytteriigare uppgifterfrån fem länsbostadsnämnder. Delta material omfattar 175 småhuslägenheter ibefintliga hus för vilka har sökts bostadsanpassningsbidrag på minst 15000 kr.1 156 beslul redovisades kostnader som översteg . varav hälften medkostnader om . I 95 av dessa beslut beviljades bidrag med15 , i 27 med högre och i återstående 34 med lägre belopp. De 23 ärendeni vilka beviljades bidrag med minsl . gällde lyflanordning-ar, i 7 fallockså om- och tillbyggnader. Del högsta bidrag som hade beviljats låg mellan50000 kr. Bostadsslyrelsen bedömer med hänsyn tillkostnadsutvecklingen atl en ökning av bostadsanpassningsbidragets maximibeloppfrån . är rimlig och föreslår att en sådan höjningsnarast genomförs. Liksom bör bidraget kunnat utgå med högre belopp omsärskilda skäl föreligger. Sådana skäl anses föreligga om det vid denmedicinska och sociala prövningen i ärendet har framkommit alt anordningar somkostar mer än . är oundgängligen nödvändiga med hänsyn till behoven hosden eller de handikappade som bor i lägenheten. Prop.1976/77:100 Bilaga 16 39 1 vissa fall då särskilt kostnadskrävande åtgärderär aktuella kan bostadsanpassningsbidrag f n. ulgå i kombination medbosiadslån eller förbäuringslån. Det kan exempelvis gälla i fråga om om- ochtillbyggnader och extra hygienutrymme. Det förekommer också fall då elt sökt bidrag försärskilt kostnadskrävande åtgärder inte kan beviljas därför attlänsbostadsnämnden anser att en mindre kostnadskrävande altemativ lösning börkomma lill utförande. 1 sådana ärenden kan bidrag utgå med ell belopp anpassatefler den allernaliva lösningen och sökanden får tillgodoräkna sig della ävenom han fullföljer det dyrbarare altemativet. Enligt bostadsslyrelsens mening bör del tillskapasnågon form av lån som skall kunna utgå i kombination medbostadsanpassningsbidrag när det är fråga om särskill kostnadskrävandeåtgärder. Ett sådant lån skulle inom ramen för godtagbara koslnader enligthittills tillämpade gmnder kunna komma till användning som komplettering lillbidrag i sådana fall, då sökanden efler särskild prövning bedöms ha ekonomiskamöjUgheter att betala kosinaderna för ett sådant lån. En rimlig avvägningmellan bidragets och lånets storlek får därvid göras efter förhållandena i delenskilda faUel. Om del uppenbarligen saknas fömtsättningar för sökanden altbetala lånekostnader bör endast bidrag ifrågakomma. Enbart lån skall inlekunna ul-gå. När fråga är om sådana handikappbetingade ålgärdersom bedöms tillföra fastigheten en värdeökning, såsom tillbyggnad i vissafall, bör bidraget i enlighet med vad som f. n. gäller kunna kombineras medbosiadslån eller förbäuringslån efler ansökan härom. Det föreslagnabostadsanpassningslå-net skall inte komma i fråga i sådana fall. Det s. k. bostadsanpassningslånet bör avse sådanaanordningar och åtgärder i småhus som betingar en kostnad överstigande 20000kr. och utgå med belopp molsvarande hela den godtagbara kosinad, som inlefinansieras med bostadsanpassningsbidrag. Ränlan på lånet bör, oavsett vem somär låntagare, utgöra . Ett skäl för atl inte la ut högre ränla är att åtgärdenär handikappbetingad. Lånel bör återbetalas med rak amortering. Amorteringstidenbör vara högst . För all låneformen skall tillämpas bör lånebeloppet varalägsl . För lånet skall ställas godtagbar säkerhet. Om behovet av lyftanordning eller annan utpräglathandikappbetingad nyttighet skulle upphöra, t.ex. därför atl den handikappadeomhändertas för långtidsvård eller genom försäljning av fasligheten, börmöjlighet föreligga att efter skälighetsprövning efterge resterande låneskuld.Bostadsslyrelsen bör bemyndigas all pröva och avgöra framställning om sådaneftergift. Bostadsslyrelsen beräknar alt medelsbehovet förbidrag skulle öka med 1,5 milj. kr. och för lån med 1,5 milj. kr. som följd avförslagen. Bidragför ombyggnad, s. k. initialstöd, beviljades under budgetåret 1976/77:100 Bilaga 16 40 1975/76 för 11 783 lägenheter med ett belopp av 64,5 milj.kr. /75 beviljades sådant stöd för 14 175 lägenheter och ettbelopp av 72,0 milj. kr. Vinterbidrag beviljades /76 till elt belopp av 73,1 milj. kr., varav 1,7 milj. kr. Under budgetåret uppgick totalbeloppet tiU 39,9milj. I fråga om Information anför följande. Under innevarande budgetår får frånanslaget betalas kostnader för information till allmänheten rörande lån- ochbidragsgivningen intill ell belopp av högst . Utformningen avinformalionen skall ske efler samråd med . Styrelsen har ökat sina aktiviteterpå detta område betydligt. Medel har disponerats till broschyrer och foldrar,till en invandrarbroschyr på 14 språk, en informationskampanj ombostadsanpassningsbidraget, utställningar och bildpaket. Styrelsen hemställer att avanslaget fä disponera högsl 1,2 milj. kr. för att ytterUgare förbättra informationen.Den bör enligt styrelsens mening avse samtliga bostadspolitiska stödformer utombostadsbidraget, för vilket informationsmedel anvisas under anslaget B 3.Bostadsbidrag m.m. Utbetalningen av räntefriaförbäuringslån beräknas till ca 89 milj. kr. under /78. Församma budgetår beräknas utbetalningama av bostadsanpassningsbidrag tUl 49 milj.kr., av s.k. iniiialsiöd tiU ca 65 milj. kr. och av vinterbidrag till 80 milj.kr. Del lolala anslagsbehovet kansåledes beräknas till ca 280 milj. kr. för /78. Yttranden över bostadsstyrelsensförslag om höjning av maximigränsen för bostadsanpassningsbidrag och införandeav ett lån för särskilt kostnadskrävande handikappanpassningsåtgärder harefter remiss avgetls av . () och (). Alla tre remissinstansema redovisarsom sin principiella uppfattning atl de merkostnader som den enskilde åsamkaspå gmnd av handikapp skall täckas genom bidrag från samhället. Delta innebärall de avvisar förslaget om en lånefinansiering. HCK och DHR hävdar attförslagel innebär elt steg tillbaka, eftersom del skulle medföra att människorsom tidigare skulle ha fått bidrag i stället tvingas ta lån. och anseratt förslagels innebörd är oklar. menar att förslagetangående lånevillkoren kan tolkas så atl en mindre bemedlad under ingaomständigheter skall kunna få högre bidrag än . HCK anser atl förslaget,så som det är formulerat, innebär att i fortsättningen endast direktalåginkomsttagare skulle kunna få bidrag. HCK saknar en precisering av deninkomstgräns som skall gälla. Prop.1976/77:100 Bilaga 16 41 Bostadsslyrelsens förslag att höja maximigränsenför bostadsanpassningsbidraget tillstyrks av de tre remissinstansema. Statenshandikappråd och DHR framhåller att en större höjning är motiverad än den somhar föreslagils av styrelsen. anger som skäl för dennauppfattning all slrängare krav på säkerhet belräffande olika anordningarmedför att en uppräkning enligt den allmänna prisutvecklingen inte ärlillräcklig. Rådet framhåller vidare all "särskilda skäl" alllidmåste föreligga för att bidrag skall ulgå. Mot denna bakgmnd kan det enligtrådets mening ifrågasättas om en maximigräns för beloppel över huvud tagelfyller någon funktion. DHR finner del nödvändigt att maximibeloppetuppräknas tiU . och atl möjlighetema att överskrida maximibeloppetutnyttjas effektivare. Organisationen underslryker atlbostadsanpassningsbidraget måsle ha ett rehabiliterande syfte och inte främstfår ses som ell produktionsbidrag. Både och noterar deninriklning på främsl rörelsehindrades behov som bostadsanpassningsbidragethittills har haft. betonar vikten av all information ombidragsmöjligheten riklas till olika handikappgmpper och atl det skapas enuppsökande verksamhel för denna information. Liknande synpunkter anförs av HCK. Jagbehandlar först frågor som rör förbätlringslångivningen. Inkomslgränsema för förbäuringslån, som anges itaxerad inkomsl, är för ensamstående . och för makar . Gränsenför makar höjdes med . föreslår allgränsema höjs lill . för ensamstående och till . för makar.Som skäl för sitl förslag anger styrelsen bl. a. att inkomslgränsemakontinuerligt bör anpassas till prisutvecklingen. Föregen del vill jag anföra följande. Förbättringslånel till enskilda hushåll skulleenligl beslul av riksdag (prop. 13, SU 1966: 38, rskr1966: 121) förbehållas pensionärshushåll och vissa befolkningsgmpper i övrigt.Också handikappade som inte uppbar folkpension blev genom beslutberättigade till denna subventionerade låneform. Den inkomstgräns som riksdagenlade fasl gav uttryck för uppfattningen att långivningen skulle avgränsas tiUdem som hade i huvudsak sin folkpension att leva av eller en inkomst av annatslag av motsvarande storiek. Med denna utgångspunkt är del motiverat att i vissmån anpassa inkomslgränsema i förbättringslånesyslemet till de förändringarsom sker bl.a. i fråga om folkpensionens sioriek. Inkomslgränsema bör emellertidenligt min mening också anpassas på ett sådant sätt att hänsyn tas lill deskillnader i levnadskostnader som föreligger mellan makar och ensamstående.Mot bakgmnd härav anser jag att inkomslgränsema för de två lånta- 1976/77:100 Bilaga16 42 gargruppemabör ligga på en nivå, som överstiger folkpensionen, inkl. pensionstillskottet,med ett visst begränsal belopp, som är lika stort för dem båda. Eftersomreglema med denna utgångspunkt kan anses vara väl avvägda för ensamstående mennågot för restriktiva för makar förordarjag en höjning av inkomstgränsen endaslför makar. Höjningen bör uppgå lill . och inkomslgränsen följaktligenutgöra . Ändringen bör ske den . Maximibeloppet för räntefritt förbättringslån lillpersoner , handikappade m.fl., vilka bor i en- eller tvåfamiljshus,har under 1970-talel höjts . Den senasie höjningen, från15000 kr. tiU , gjordes så sent som förra årel. Bostadsstyrelsenföreslår atl en ny höjning skall göras den och åberopar dekostnadsökningar som har skett. Jag är inle beredd all tillstyrka bostadsstyrelsensförslag bl. a. med hänsyn lill atl en höjning har gjorts.