prop · G00348 · 1976-12-31 00:00:00 — Denna lagstiftning innebaren genomgripande ändring av de regler som dittUls hade gäUt på området. Redan ipropositionen (s. 145) pekade föredraganden på vissa frågor som skulle varaolösta även efter det att den nya lagstiftningen hade genomförts och framhöUatt han var beredd att göra en översyn av dessa frågor i ett annat sammanhang.I riksdagsskrivelsen begärde prövning av möjUgheterna att tiUgodoseönskemål om bibehåUen avdragsrätt för tryggande av pensionsåtaganden somavviker från s. k. allmän pensionsplan. Föratt utreda de frågor som hade berörts i propositionen och riksdagsskrivelsen tiUkaUadesUtredningen (Fi 1976: 02) om beskattning av tjänstepensioner för att se övervissa frågor angående avdrag vid inkomsttaxering för kostnader för tryggandeav anstäUdas pensionering, m. m. EnUgt sina du-ektiv är utredningen oförhindradatt ta upp även andra problem som kan ha uppstått vid genomförandet av den nyalagstiftningen på detta område. I direktiven har framhåUits att det är önsk- 'Utredningsman regeringsrådet . 1976/77:48 22 värtatt lagstiftning i den fråga som har påkallat prövning av träder ikraft och kan tUlämpas redan vid taxermg. Utredningenhar avlämnat delbetänkandet (Ds Fi 1976: 6) Avdrag för kostnaderför tryggande av pensionsåtaganden som avviker från allmän pensionsplan, m.m. Ibetänkandet behandlas dels den av väckta frågan, dels vissa andraproblem som har uppstått vid tiUämpningen av de nya reglerna. I syfte bl. a.att underlätta genomförandet av lagstiftnuig föreslår utredningen attarbetsgivares avdragsrätt för kostnader för tryggande av anstäUdaspensionering skall utvidgas i vissa hänseenden. föreslås även en utvidgnmgav arbetsgivares och försäkruigsanstalters skyldighet att lämna uppgifter tillledning för taxeringen. Utredningen avser att i ett senare betänkande återkommabl. a. till de frågor som enligt vad föredraganden påpekade i prop. 1975/76: 31fortfarande var olösta. Efterremiss har yttranden över betänkandet avgelts av hovrält, kammarrätten iGöteborg, , försäkringsinspektionen, (), länsstyrelsema i , , , samt , livförsäkringsskattekommittén (Fi 1971: 07),, , Föreningen auktoriserade revisorer (),Försäkringsbolaget pensionsgaranti (FPG), ,Kommunernas pensionsanstalt (KPA), (), Kooperationenspensionsanstalt (KP), i (LO), (), . , (),Svenska revisorsamfundel (SRS), , , Centralorganisationen /SR (SACO-SR), , hantverks- och industriorganisation (SHIO), , . (), () och handelskammare. Yttrandeöver betänkandet hai vidare avgetts av . FoUcsam,KF och KP har avg(;tt ett gemensamt yttrande. LO har tiU sitt yttrande fogatyttrande från . LRF har åberopat yttrande av Lantbmkarnasskattedelegation. , och har åberopat yttrande av Näringslivets skattedelegation. 1976/77: 48 23 2 Huvudprinciperna för arbetsgivares avdrag för kostnader för att tryggaanställdas pensioneriDg Enarbetsgivare kan välja meUan att låta pensioneringen av de anställdaombesörjas av försäkringsanstalt eller att sköta pensioneringen i egen regi. Ompensioneringen ombesörjs av försäkringsanstalt tecknar arbetsgivaren entjänstepensionsförsäkring och betalar för denna, varefter pensionenbetalas ut av anstalten. När företaget svarar för pensioneringen kanpensionsutfästelserna tryggas genom avsättning till pensionsstiftelse eUer tiUett särskilt konto i balansräkningen (Avsatt till pensioner). Såvitt gällerpensionsutfästelser som tryggas genom sådan avsättning finns de grundläggande civUrättsligabestämmelserna i lagen (1967: 531) om tryggande av pensionsutfästelse m. m.(tryggandelagen). De skatterättsUga reglema i kommunalskattelagen (1928: 370),KL, anknyter tUl tryggandelagens bestämmelser. Genom1975 års lagstiftning ändrades för beskattning avpensionsförsäkringar och för arbetsgivares avdrag för kostnader för tryggandeav anställdas pensionering i väsentUga hänseenden. Ikraftträdandet av de nyabestämmelserna regleras i lagen (1975:1348) om ikraftträdande av lagen(1975:1347) om ändring i kommunalskattelagen (1928: 370) (ikraftträdandelagen).I avsnitten 2.1.2 och 2.1.3 lämnas en allmän översikt över de nyabeskattningsreglerna och deras ikraftträdande. En mer detaljerad redogörelseför de regler som berörs i detta lagstiftningsärende lämnas i avsnitten 38 isamband med att utredningens olika delförslag redovisas. Beträffande debeskattningsregler som gällde på ifrågavarande område årslagstiftning hänvisas till framställnmgen i prop. 1975/76: 31 (s. 40 ff). Föratt en försäkring skall anses som pensionsförsäkring fordras enligt punkt 1 avanvisningarna tiU 31 § KL att den har meddelats i en här i landet bedrivenförsäkringsrörelse samt att inte andra försäkringsbelopp än ålderspension,invalidpension eller efterlevandepension utgår på grund av försäkringen. Medtjänstepensionsförsäkring förstås pensionsförsäkring som har samband medtjänsten och för vilken den försäkrades arbetsgivare har åtagit sig att svaraför betalning av hela avgiften. Förpremier för egen pensionsförsäkring får skattskyldig avdrag enligt beslämmelsemai 46 § 2 mom. KL. Avdraget får mte överstiga hans A-inkomst förbeskattningsåret eller närmast föregående år och beräknas med hänsyn tillstorleken av denna inkomst. Avdraget får uppgå tUl högst av inkomst avjordbruksfastighet eller rörelse och av 1976/77: 48 24 annanA-inkomst, beräknat på en sammanlagd A-inkomst som motsvarar högst 20basbelopp. Avdraget får dock i stället beräknas tiU högst . plus 30 %av inkomst av jordbruksfastighet eller rörelse intill en sammanlagd A-inkomstav . Reglernaom arbetsgivares avdragsrätt för kostaader för tryggande av tjänstepension återfmnsi punktema-2 b-e av anvisningama tiU 29 § KL. Dessa bestämmelser omfatiar detre huvudformema för tryggande av pensionsutfästelse, nämligen avsättaing tillpensionsstiftelse, pensionsförsäkring och avsättning tUl konto. Bestämmelsema iimebäratt arbetsgivaren får avdrag för så stor del av kostnaderna för de anstäUdasframtida pensionering som behövs för att helt eller delvis trygga pensionsåtagandeenUgt allmän pensionsphin. Allmän pensionsplan definieras i 4 § tryggandelagensom sådana aUmänna grunder för pensionering av arbetstagare eUer arbetstagaresefterlevande, som innehåller regler om tryggande av arbetsgivarens utfästelsegenom kreditförsäkring, avsättning tUl pensionsstiftelse enUgt tryggandelagensbestänmielser eUer annan likvärdig anordning och som på arbetstagarsidan ärgodkända av organisation som enUgt lagen (1976: 580) om medbestämmande i arbetslivetär att anse som central arbetstagarorganisation. Om pensionsåtagande enligtallmän pensionsplan inte föreUgger, skall vid inkomstbeskattningen med allmän pensionsplanlikställas pensionsåtagande för pensionsförmåner som ryms inom vad som ärsedvanligt enligt aUmän pensionsplan i fråga om arbetstagare med motsvarandeuppgifter eller hans efterlevande (28 § 1 mom. isjunde stycket KL). Påarbetsmarknaden finns f. n. ett stort antal pensionsplaner som har karaktär avallmän pensionsplan. För LO-området gäller den s. k. STP-planen som allmän pensionsplan(STP = särskUd tilläggspension). STP har tUl syfte att komplettera folkpensionoch ATP och utgår numera av en på visst sättberäknad pensionslön för den som är berättigad tiVL full pension. Intjänandetidenför full STP är i princip , men f. n. gäUer särskilda övergångsregler sominnebär att väsentUgt räcker. STP utgår endast på lönedelar upptill 7,5 basbelopp. Denviktigaste allmänna pensionsplanen för tjänstemän inom det privatanäringslivet är den s. k. '-planen. Övriga pensionsplaner som har genomförtspå den privata arbetsmarknaden inom tjänstemannaområdet har i stor utsträckningutformats med ITP-planen som förebUd. ITP-planen har också varit utgångspunktför den nya lagstiftningen om ändrade beskattningsregler förtjänstepensionsförsäkringar. Beträffande innehållet i ITP-planen hänvisas tiUden redogörelse som har lämnats i avsnitt 3.2 i betänkandet. Efter det att utrednmgenavlämnade sitt betänkande har partema godtagit ett förslag tUl nytt ITP-avtalsom har lagts fram av en särskild förUkningskommJssion. Det nya avtalet avsesgälla tUl . Av intresse i förevarande sammanhang är 1976/77: 48 25 främstföljande ändrmgar i förhållande till det gamla avtalet. I fullfunk-tionsstadiet1980 utgör ålderspensioneii inkl. beräknad folkpension och ATP av lönenupp tUl 20 basbelopp. På lönedelar meUan 20 och 30 basbelopp utgörålderspensionen . Pensionsåldem för ålderspension är om inte lägrepensionsålder har överenskommits mellan arbetsgivaren och tjänstemannen.Avtalet innebär att tillförs en kompletteringsplan tillvilken en viss del av lönesumman avsätts. Kompletteringsplanen är utformad såatt varje tjänsteman själv får bestämma hur han vUl komplettera ITP-planeninom ramen för den pensionsreserv som har byggts upp för honom enligt kompletteringsplanen.Han skaU sålunda själv kunna beslämma om han vUl använda dessa medel tiU en rörUgpensionsålder med möjUghet tUl pension eller om han villhöja sm pensionsnivå livsvarigt från eller endast under vissa år. EnUgt 25 § tryggandelagenskall arbetsgivare, som upphör med näringsverksamhet utan att ansvaret förpensionsutfästelse överflyttas på annan, i princip trygga upplupen del avutfästelsen genom att köpa pensionsförsäkring. Från detta krav görs undantagnär pensionsrätten kan anses tryggad utan inköp av försäkring. Arbetsgivare somenligt nämnda bestämmelse är skyldig att köpa pensionsförsäkring får enUgtpunkt 2 c av anvisningarna tUl 29 § KL avdrag för hela kostnaden för försäkringen.Sådan avdragsrätt föreUgger dock inte om utfästelsen avser arbetstagare iaktiebolag eller ekonomisk förening som har ett bestämmande inflytande överföretaget (arbetstagare-huvuddelägare enligt utredningens termmologi). Försådan arbetstagare kan endast pensionsförmåner enligt allmän pensionsplanlösas m med obeskattade medel. TiU grund för bedömande av om en arbetstagarehar bestämmande inflytande läggs det samlade innehavet av aktier eUer andelarhos arbetstagaren själv samt hans föräldrar, far- eller morföräldrar, make, avkomlingeller avkomlings make, syskon eller syskons make eller avkomling samt dödsbovari någon av de nämnda personema är delägare. Enligtpunkt 2 e av anvisningama till 29 § KL kan RSV, om särskilda skäl föreUgger,medge avdrag för kostnader för att trygga pensionsutfästelse ulöver vad somföljer av här angivna regler. 1975/76: 31 nämns som ett möjligtdispensfall att en anställd pensioneras med fuUa förmåner. Vidare harskatteutskottet framhållit att frågan om avdragsrätt förtjänstepensionsförsäkring för huvuddelägare i mindre företag bör kunna prövasdispensvägen, eftersom avdragsutrymmet är svårt alt bedöma i dessa faU (SkU1975/76: 20 s. 54 f). 2.1.3Ikraftträdandebestämmelser lagstiftning m. m. Huvudregelnär att den nya lagstiftnmgen skaU tillämpas första gången vid taxermg.Flera viktiga undantag finns dock från denna regel. 1976/77: 48 26 Denya s. k. kvaUtativa reglerna för pensionsförsäkringar dvs. de regler i punkt1 av anvisningama tUl 31 § KL som anger vilka krav som måste vara uppfyllda föratt en försäkring i skattesammanhang skall anses som pensionsförsäkring tUlämpasförsta gången vid taxering. Om en pensionsförsäkring har tagits iöverensstämmelse med ansökan som har kommit in till försäkringsgivarenshuvudkontor före utgången av skall dock även i fortsättningen äldrebestämmelser tUlämpas på sådan försäkring (2 § ikraftträdandelagen). Ävenbeträffande avdragsrätten för privata pensionsförsäkringar tUl-lämpas de nya bestämmelsemaförsta gången vid taxering. Om försäkringen har tagils på gmnd avansökan som har kommit in tiU försäkringsgivarens huvudkontor efter den 20januari 1975 gäUde dock särskilda regler redan vid laxering (6 §ikraftträdandelagen). Ifråga om arbetsgivares avdrag för kostnader för anställdas pensionering skallde nya bestämmelserna tillämpas första gången vid taxering. Harutfästelse om pension lämnats skriftUgen får dockäldre bestämmelser tillämpas även i fortsättningen (8 § första stycket ikrafrträdandelagen).Beträffande avdrag för kostnader för pensionsutfästelse till arbetstagare iaktiebolag eller ekonomisk förening som har bestämmande inflytande överföretaget gäller dock följande (8 § andra stycket ikraftträdandelagen). I frågaora pensionsförsäkring för sådan anställd skaU de nya reglema tillämpas redanvid taxering om försäkruigen har tagits på gmnd av ansökan som harkommit in till försäkringsgivarens huvudkontor efter den 24 april 1975.Tryggas pensionsutfästelsen genom avsättning tUl stiftelse och avslutasräkenskapsåret efter får avdrag för avsättning till stiftelseske endast för att uppbringa stiftelsens tillgångar såvitt de är hänförliga lillhär ifrågavarande arbetstagare till vad som motsvarar arbetsgivarenspensionsreserv enligt allmän pensionsplan. Om tryggandet sker genom avsättningtill konto och räkenskapsåret avslutas efter nämnda tidpunkt, medges avdrag förökad avsättning endast i den mån ökningen behövs för all tryggapensionsåtagande enligt allmän pensionsplan. Orasärskilda skäl föreligger kan RSV enligl 8 § tredje stycket Ucraft-trädandelagenbesluta att avdrag för kostnad som hänför sig till tid före ikraftträdandet,dvs. före , får raedges med högre belopp än som följer av ikraftlrädandelagensbestämraelser. RSV har utfärdat anvisningar angående avdrag vid 1976 årstaxering för avgift för pensionsförsäkring sora den skattskyldige tecknat undertiden den 21 ja-nuari-den 19 november 1975 (RSV Dt 1975: 51) och anvisningar omavdrag för erlagd begynnelse- eller engångspremie för tjänstepensionsförsäkring,som tecknats den 25 april-den 19 november 1975 (RSV Dt 1975: 52). 1976/77: 48 27 Föratt undamöja vissa problem i samband med övergången till de nya bestämmelsemahar i prop. 1975/76: 208 ora ändrade beskattningsregler för vissa äldrepensionsförsäkringar m. m. bl. a. föreslagits en ändring i 8 § andra stycketikraftträdandelagen. Ändrmgen avser de faU då pensionsförsäkring förarbetstagare med bestämmande inflytande i företaget har tagits på grund avansökan sora korarait in tUl försäkringsgivarens huvudkontor senast den 19november 1975 och innebär att arbetsgivaren i dessa fall får avdrag för premiesom har erlagts raed belopp motsvarande av arbetstagarenslön från företaget, dock högst med . Utredningenkonstaterar att vissa tillämpningsproblem kan uppkomma vid tolkningen avbegreppet allmän pensionsplan och de bestämmelser som kan anses falla inomramen för en sådan plan. Vidare har utrednmgen funnit att svårigheter kanuppstå vid tillämpningen av de regler som gäller för arbetstagare som inleomfattas av aUmän pensionsplan. För att komma lUl rätta med dessa svårigheterliksom vissa andra problem med anknytning till den nya lagstiftningen föreslårutredningen nya regler som i flertalet fall medför en utvidgad avdragsrätt förarbetsgivares kostnader för tryggande av anställdas pensionering. Utredningenhar vid utformningen av sina förslag strävat efter att underlättagenomförandel av lagstiftning genom att utvidga arbetsgivares rättatt göra avdrag för pensionsutfästelser sora inte överstiger den stadard somstatsmakterna uppställde vid genomförandet av lagstiftning, dvs.pension raotsvarande ITP-nivån. Utredningen framhåller att dess förslag gör detännu mer angeläget än tidigare alt förenkla taxeringsarbetet på detta område. Idetta syfte föreslås att arbetsgivares och försäkringsgivares uppgiftsskyldighetenligt taxeringslagen (1956: 623), TL, skall utvidgas i vissa faU. Flertaletremissinstanser tUlstyrker i princip utredningens förslag. , och industriförbundframhåller atl ett genomförande av ulredningens förslag skulle leda tillväsentliga förbättringar i förhållande lill nu gällande lagstiftning. a. att en viktig konsekvens av förslaget skuUe bli att antaletdispenser på detta område kunde nedbringas. i län tiUstyrkervisserligen förslaget men konstaterar alt det inte medför någonförenkling av beskattningsreglema. 1976/77: 48 28 FPGkonstaterar att utredningens förslag tydligt visar de svårigheter som ärförenade med en ingående reglering av avdragsrätten för tjänstepensionskostnader.Bolag:et frarahåller därför att dess principieUa uppfattning är att tjänstepensionsorarådetborde lämnas utanför regleringen av avdragsrätten. Liknande synpunkterframförs av bl. a. LRF, , Sverigesadvokatsamfund och handelskammare. 3 Skattemässiga problem som uppkommer i samband med tolkningen av begreppetallmän pensionsplan Vidtidigare avtal om ITP har partema kommit överens om ett stegvisikraftträdande av nya bestämmelser. Det har då förekomrait att företag hartecknat den nya planens fulla nivå (förhandstecknad fuU ITP). Det haransetts i viss mån osäkert om en sådan förhandstecknad ITP skall anses utgöra aUmänpensionsplan redan från tecknandet. Utredningenfrarahåller att företag sora vid successivt ikraftträdande av en ny ITP-plan oraedelbartviU teckna försäkruig upp tiU den slutUga nivån bör ha möjUghet att göra detta.Utredningens uppfattning innebär att planens slutUga nivå skaU betraktas somallmän pensionsplan även som har avtalats för att byggaupp förmånen. Ulredningens författningsförslag innehåller inte någon uttryckUgbestämmelse angående förhandstecknad fuU pensionsrätt. Utredningensförslag godtas eUer lämnas utan eriman av flertalet remissinstanser. ,KF och KP framhåller alt man utgår från att förslaget inte är begränsat tUl ITPutan gäller samtUga befintUga planpensionssystem. Kammarrätten i Göteborgpåpekar att den föreslagna avdragsrätten enligt utredningens förfaltningsförslagsynes fömtsätta att utfästelsen har tryggats genom pensionsförsäkring ellerkreditförsäkring. Enligt kararaarrättens menmg bör motsvarande avdragsrätt gäUaäven när försäkring inte föreUgger. Kammarrätten framhåller också att lagtextenbör kompletteras med en bestäraraelse om att avdragsrätten för att trygga fuUpensionsförmån vid stegvis ikraftträdande av allmän pensionsplan inte skallbegränsas av den s. k. åttaprocentregeln (angående sistnämnda regel hänvisas tiUavsnitt 4.2). Även LSK anser att en ut- 1976/77:48 29 tryckligföreskrift om omedelbar avdragsrätt i dessa faU bör införas i lagtexten.Länsstyrelsen i föreslår att omedelbar avdragsrätt skaU föreUggaäven vid avsättning tiU konto. Detförekommer att anstäUda pensioneras före ordmarie pensionsålder men attarbetsgivaren ändå åtar sig alt utge fuUa pensionsförmåner. Sådan avgång iförtid kan t. ex. ske vid rationaliseringar och föregås ofta av förhandUngar meUanarbetsgivaren och den anstäUdes fackliga organisation. Det är i sådana fallofta ett fackUgt krav att pensionen tryggas genom att arbetsgivaren betalar enengångsavgift tUl försäkringsanstalt eUer gör en engångsavsättning inom ramenför FPG/PRI-syslemet. F. n. gäUer enUgt punkt 2 e av anvisningarna till 29 §KL att arbetsgivare kan få avdrag för sådana kostnader efter dispens från RSV (jfrprop.1975/76: 31 s. 134). Utrednmgenfrarahåller att bl. a. ITP-planen gÖr det möjUgt att avtala om lägrepensionsålder än . Ett avtal härom kan därför enUgt utredningensuppfattning inte anses innebära någon avvikelse från allmän pensionsplan. Dettamedför enUgt utredningen att någon dispens inte bör krävas för avdrag förkostnader på grund av avtalet när pensionsåtagandet har gjorts enligt allmän pensionsplaneller när åtagandet enligt 28 § 1 mom. sjunde stycket KL skaU likstäUas medallmän pensionsplan. Utredningen anser dock att detta bör gälla i obegränsadutsträckning endast i de fall där den anstäUde saknar ägarinflytande iföretaget och där alltså ett reellt tvåpartsförhåUande föreUgger mellanarbetsgivare och arbetstagare. Härvid måste beaktas att den lägsta pensionsåldemför att en försäkring enhgt punkt 1 av anvisningama tiU 31 § KL skall anses sompensionsförsäkring är . En så låg pensionsålder kan enUgt utredningensmening inte accepteras för en arbetstagare som är huvuddelägare. Skälet härtiUär att en sådan möjlighet i dessa faU på grund av arbetstagarens inflytande iföretaget kan antas komma att utnyttjas i annat syfte än för pensionering, t.ex. för inkomstutjämning. Utredningen anser å andra sidan, med hänsyn tiU den utveckUngsom f. n. sker på arbetsmarknaden mot en rörUgare pensionsålder, att det ävenbeträffande arbetstagare-huvuddelägare bör finnas möjUghet att bestämma enlägre pensionsålder än . För denna kategori föreslås därför att det skallvara möjligt att utan dispens nedsätta pensionsåldem tiU . Utredningen fömtsätteratt avdrag för kostnader för att trygga en lägre pensionsålder än i dessafaU bör få ske efter dispens från RSV. Sådana dispensansökningar torde enligtutredningens mening bU 1976/77:48 30 avden art att försakririgsteknisk sakkunskap skulle vara värdefull vidbedömningen. Utredningen föreslår därför att RSV i normalfallet inhämtaryttrande från . Omen arbetstagare-huvuddelägare redan har en lägre pensionsålder än anserutredningen att han bör få bibehåUa denna lägre pensionsålder, dock lägst 55år. En förutsättning för detla är alt skriftlig utfästelse härom lämnatssenast desn . Utredningensförslag om avdragsrätt för pensionskostaader vid avgång i förlid kommenterasav flera reraissinstanser. Förslaget om åldersgränser tUlstyrks i princip avförsäkringsinspektionen, , RSV och LSK. Ett stort antal remissinstanserförordar emeUertid att en lägre pensionsålder än för arbetstagare-huvuddelägarebör kunna godtas utan dispens. Sålunda föreslår kammarrätten i samtflera remissinstanser inom den privata, sektom att åldersgränsen även i dessa faUbör sättas tUl . , , , , FAR och Försäkringstjänsteman-naförbundetföreslår att pension till arbetstagare-huvuddelägare skall kunna utgå från 60år utan dispens. Beträffandede fall då dispens blir aktuell för arbetstagare-huvuddelägare framhåller RSV,LSK och att frågan om dispensgrunder bör närmare behandlas i propositionen.RSV, kammarrätten i och anser att det i normalfaUen inte börkrävas att yttrande inhämtas från Svenska livförsäkringsbolags skattenämnd idispensärendena. FPGpåpekar att STP-planen inte innehåller något uttalande om att pension kan utgåfrån tidigare tidpunkt än men att utredningens avsikt torde vara attarbetsgivaren ändå skall ha möjlighet att avtala med arbetare omförtidspensionering och få avdragsrätt för kostaaden för att trygga en sådanpension. handelskammare framhåller att uitjänandereglerna i STP-planen, enUgtvilken pensionsrätt uppkommer först före pensionsåldem,inte kan få vara vägledande om en arbetsgivare vUJl bygga upp pension åt enanställd inom LO-området under ett tidigare skede av tjänsten. och påpekar att det vidförtida avgiing och vid utfästelse om lägre pensionsålder inträffar att ATPförsämras och att arbetstagaren kompenseras för detta. Förbundet föreslår attett förtydligande uttalande görs i propositionen om att tryggandekostnaden är avdragsgiUäven i dessa fall. och anser vidare att deti 8 § ikraft.trädandelagen bör anges att gränsen för lägsta pensionsålder förarbetstagare-huvuddelägare inte gäUer då skriftUg utfästelse ora den lägrepensionsåldern har lämnats . 1976/77: 48 31 3.3Kompensation för bortfallande ATP vid utlandstjänstgöring Detförekommer numera ofta att anställda i svenska företag tjänstgör ulomlandsunder längre eUer kortare perioder. En sådan utlandsanställning kan, om inte särskUdaåtgärder vidtas, leda till alt den anstäUde får ett sämre pensionsskydd än hanskulle ha haft om han hade tjänstgjort i . Orsakematill detta är dels att inkorast förvärvad utoralands inle aUtid grundar rätt tiUATP, dels att den anställde inle heller alllid kan förvärva molsvarandepensionsrätt enligt tjänstgöringslandels regler. Resultatet kan således bU attATP inte intjänas under utlandsljänstgöringen och inte heUer automatisktersätts av någon motsvarande förmån. Föratt kompensera den anställde för bortfaUet av ATP tecknar arbetsgivaren oflaen "ATP-liknande" pensionsförsäkring tiU den anstäUdes förmån ellergör utfästelser av raotsvarande innehåll. Avsikten med detla är i alhnänhel altinora ATP:s och ITP:s beloppsramar tUlförsäkra den anställde samraa totalapensionsskydd sora han skuUe ha haft om han hade arbetat i hela tiden.Det har ansetts tveksamt i vilken mån arbetsgivare är berättigad till avdragför sådana kostnader.