prop · G00385 · 1976-12-31 00:00:00 — Kostnader för delegationens verksamhet som jagberäknar till 1,0 milj. kr. för /78 bör bestridas frånreservationsanslaget A 2. Kommittéer m. m. under elfte huvudtiteln. Jagåterkommer till detta i det följande vid min anmälan av anslagsfrågor. En omstrukturering bör genomföras så snabbt sommöjligt. Naturligtvis kan det finnas eller uppkomma problem som inte låter siglösas . Del är därför svårt att ange exakt hur enomstrukturering kan ta. Jag räknardockmedaltden i huvudsak bör kunna varagenomförd före utgången av . Under omstruktureringsfasen kan del visa sig attden önskade omstruktureringen endast kan ske genom vissa ändradeägarförhållanden. En möjlighet är då att ett företags egen personal övertarförelagets verksamhet. En annan är att andra företag eller företagare övertardenna verksamhet. Möjligheterna att överta skoföretag är dock begränsade pägrund av all branschen präglas av bristande kapitalresurser. Del finns vidareen viss allmän tvekan till utökade engagemang i branschen. För alt göra det möjligt för lämpliga företag,företagare eller anställda alt förvärva skoföretag eller delar av förelag, t.ex, en viss produktlinje, föreslår jag alt ett särskilt skosirukturtån skallkunna utgå. Lånet bör kunna utgå med högst 75 96 av köpeskillingen. En egenkapitalinsats på skall således behövas. För att vara berättigat tilllån skall förvärvaren - utöver att möta de krav som måste ställas på förvärvetsstrukturfrämjande effekt och köpeskillingens rimlighet - också åta sig attgarantera viss produktion och produktionskapacitet för en viss lidsperiod.Skostrukturlån bör vara ränte-och amorteringsfria och skrivas av underavtalsperioden under förutsättning av all förelaget uppfyller sina åtaganden. Avkastnings- och substansvärdet hos företag inomden svenska läderskoinduslrin torde vara begränsat. Del sammanlagda kapitalbehovetför alt i samband med en omstrukturering av skoindustrin förvärva vissa företagbör inte vara särskilt stort. Jag vill betona alt det inte är frågan om attallmänt lösa ut de nuvarande ägarna. En noggrann värdering och analys avomständigheterna kommer givetvis att göras när det blir aktuellt att lämnaskostruk-turiån. Medelsbehovet för nämnda lån för /78 beräknarjag överslagsvis till 10 milj. kr. Beloppet bör tas upp på fonden förlåneunderstöd under ett nytt anslag benämnt Skostrukturiån. Jag återkommer tilldetta i del följande vid min anmälan av anslagsfrågor. Prop.1976/77:85 49 Det bör ankomma på delegationen alt vid behovförhandla om skostrukturiån. ÖEF bör ha ansvaret för att på förslag avdelegationen teckna slutligt avtal. Som jag har framhållit fäster jag särskiltavseende vid alt en omstrukturering kan genomföras på frivillig basis. Deföretag som inte anser att fördelar kan vinnas med all de ingår i en störreföretagsbildning bör inte i konkurrenshänseende lida skada av detta. Jag villdärför redan i detta sammanhang framhålla att dessa företag även sedan ettantal nya förelag bildals genom sammanläggningar, inte bör uteslutas från destödformer som kan föreligga försvensk skoindusiri. Sådana företagkan emellertid inte räkna med större stöd än om de hade gått in i samarbete medandra företag. har föreslagit attstaten skall lämna värdesäkringsgaranti för ägarnas egna kapital i skoföretageni syfte att förmå dessa att kvarstå med sitt kapital. Jag kan inte finna annatän att företagande allmänt sett bör vara förenat med visst risktagande. Jagvill dessutom framhålla att mina förslag om bibehållande av en skoproduktion avviss omfattning inom landet bör medföra att rikstagandet vidskotillverkning inte kommer att vara större än inom andra sektorer av svenskindustri. Jag är därför inte beredd att godta detta förslag. Stödåtgärder för att upprätthålla försörjningsberedskapsviktig produktion underomstruktureringsfasen Innan strukturomvandlande insatser hinnergenomföras kommer som jag redan har antytt, att gå. Det kan inteuteslutas att skoföretag under denna lid råkar i svårigheter som kan leda avveckling. För att undvika detta kan under förestående förhandlings- ochstruktureringsskede visst stöd behöva utgå till skoindustrin. har förordat att ett sådant stöd utgår i form av ettdriftbidrag per producerad sko. I sina remissyttranden över förslaget harkommerskollegium, ÖEF, KF, , och avvisat en sådan lösning, 1 stället förordas selektivainsatser. SIND framhåller att del föreslagna generella stödet kan fördröja ennödvändig omstrukturering och gynna förelag som anlitar underieverantörer. 1 likhet med del stora flertalet avremissinstanserna kan jag inte biträda förslaget med ett generelltproduktionsbidrag. Jag vill i stället erinra om redan nu befintliga s. k.försörjningsberedskapstån- Denna låneform inrättades genom beslut av riksdagenvåren 1976. Avsikten var att främst skoföretag med ekonomiska svårigheterskulle kunna fö erhålla lån för att överbrygga den lidsperiod under vilkenskolndusirins framtida struktur och omfattning var föremål för utredning. Jaganser att de hittillsvarande erfarenheterna av s. k. villkoriigaförsöriningsberedskapslån talar för vissa tekniska ändringar i låneformen. Ettav skälen till att dessa lån inte har utnyttjats i större omfattning är att deendast i vissa fall kan skrivas av. Ett annat viktigt skäl är 4 1976/77- I saml. Prop.1976/77:85 50 attföretag som erhåller ett sådant lån måste föra upp detla som skuld i balansräkningen.Detta leder till en försämrad soliditet för företagel. Jag föreslår därför attförsöriningsberedskapslån för här avsett ändamål nu skall kunna beviljas ochutformas på följande sätt. Försöriningsberedskapslån skall kunna lämnasförelag som bedöms ha en roll alt spela för försörjningsberedskapen i denframtida skoindustrin. Lånets storiek bör fastställas på grundval av en avföretaget lämnad offert avseende kostnaderna för att ,dock längst t.o.m. , upprätthålla en viss överenskommenproduktion och produktionskapacitet. Lånet bör vara räntefritt. Jag anser ilikhet med beklädnadsrådet och flertalet remissinstanser altförsöriningsberedskapslån bör kunna skrivas av om låntagande företag uppfylleråtaganden om viss produktion och produktionskapacitet. Lånet bör utbetalas förhögst i taget och så att lånetiden kan anpassas till företagensbokslutsperioder. Om företaget har uppfyllt sitt åtagande enligt avtal skeravskrivning i samband med bokslut. Storieken av det lån som kan utgå tillföretag för bestämmas från försöriningsberedskapsmässiga och företagsekonomiskautgångspunkter. Dessutom måste hänsyn givetvis tas till andra samhälleligastödåtgärder som företag generellt sett kan komma i åtnjutande av. Som jag redan har nämnt förordar jag attförsöriningsberedskapslån skall kunna utgå till företag som bedöms ha en rollatt spela i den framtida skoindustrin. Detta skall dock inte behöva innebäraatt företag måste delta i en kommande sammanläggning för att erhålla lån. Kravmåste dock uppställas på att delegationen bedömer alt företagel harförutsättningar att på kunna självständigt bedriva en lönsamproduktion. Staten bör ges full insyn i de företagsekonomiska förhållanden inomförelag till vilka försöriningsberedskapslån utgått. Normalt bör ett avtalföregås av en undersökning av företaget i dessa hänseenden. Det bör ankomma på delegationen att vid behovförhandla med företag om försöriningsberedskapslån. ÖEF bör ha ansvaret för altpå förslag av delegationen teckna slutligt avtal med respektive företag. Förförsöriningsberedskapslån beräknar jag för /78 10 milj. kr.Beloppet bör tas upp på fonden för låneunderstöd under investeringsanslagetFörsöriningsberedskapslån. Jag återkommer till detta i det följande vid minanmälan av anslagsfrågor. Den form av försöriningsberedskapslån som har lämnatsunder innevarande budgetår till företag inom skoindustrin bör inte längre kommatill användning. Enligt min mening bör de åtgärder som här föreslåsför att främja en omstrukturering medföra att nya företagsgrupperingar kanböria bildas . Prop.1976/77:85 51 Som jag redan har framhållit bedömer jag attledningsgruppens arbete med omstrukturering av skoindustrin i huvudsak bör varaavslutad vid utgången av . Även om en omstrukturerad skoindustri bör få enförbättrad lönsamhet kan man inte utesluta att även nybildade företagsgrupperinte kommer att helt kunna uppnå full kostnadstäckning. I sådana fall kan ettutnyttjande av det s. k. offertförfarandet aktualiseras. Detta innebär attföretagsgruppen lämnar offert till staten avseende merkostnaden för att iberedskapssyfte upprätthålla viss löpande produktion och produktionskapacitetför en viss lidsperiod och att staten efter analys och förhandlingar träffaravtal med företaget om att köpa denna beredskapstjänst av företaget. Offertförfarandet bör vidare kunna användas dåföretag åtar sig att underhålla sådan maskinutrustning som lagts i malpåseeller svara för utbildning av personal som i ett krisläge avses handha denmalpåselagda utrustningen. De företag som utför dessa tjänster för statensräkning får på så sätt en biinkomst som kan vara betydelsefull för företagensekonomi. Delegationen bör vid behov fö förhandla om de nunämnda på offerter grundade avtalen med företagen. ÖEF bör ha ansvaret för attefter förslag av ledningsgruppen teckna slutligt avtal med respektive företag.För /78 beräknar jag 5 milj. kr. på det under fonden förlåneunderstöd upptagna investeringsanslaget Försöriningsberedskapslån. Jagåterkommer till detta i det följande vid min anmälan av anslagsfrågor, öm detredan under /78 visar sig att särskilda medel behövs för attstaten skall kunna inköpa sådan maskinkapacitet som skall läggas i malpåse återkommerjag i särskild ordning till denna fråga. I olika sammanhang har förslag lagts fram omstatligt stöd till behovet av rörelsekapital inom skoindustrin. Motivet har iregel varit att säsongfluktua-tionerna leder till att ett stort kapitalperiodvis behöver bindas i lager av färdiga varor. Den omstrukturering ochsammanläggning av företag som föreslås genomföras kan leda till att med tidenett ökat behov av rörelsekapital uppkommer. Jag vill emellertid framhålla attsyftet med en omstrukturering är att skoindustrin skall kunna uppnå enrimlig lönsamhet. Om statsmakterna beslutar sig för att uttala att en visslöpande produktion skall upprätthållas torde företagarrisken komma att minska.I avvaktan på erfarenheter av omstruktureringens effekter är jag inte bereddatt lämna något särskilt förslag i denna del. Finansieringen av det ökadebehovet av rörelsekapital bör enligt min mening tillgodoses genom normalakommersiella lån. Investeringsaktiviteten har varitlåg inom skoindustrin. Både ifråga om maskiner och byggnader finns ettstor utrymme för produktivitetsökande investeringar. I en skrivelse till chefenför handelsde- Prop.1976/77:85 52 partementeti framhåller Föreningen bl. a. attskoföretagen även i fortsättningen bör få samma eller ökade möjligheter tilllån för förnyelse av utrustning och maskiner. Jag anser för egen del att detfinns anledning att dels i många fall söka kombinera en omstrukturering medinvesteringar, dels att främja investeringar hos företag som inte önskar ingå ide nya grupperingarna. Regeringen har i prop, 1976/77:100 föreslagitriksdagen att till lån till teko-, sko- och garveriindusrier anvisa ettinvesteringsanslag av 5 milj. kr. Mot bakgrund av vad jag har anförtberäknar jag ytterligare 10 milj. kr. i investeringsmedel för budgetåret1977/78. Jag förordar att ramen för avskrivningslån utökas med 10 milj. kr.till sammanlagt 170 milj, kr. Ramen för statlig kredigaranli bör utvidgas till50 96 av rambeloppet, dvs. med 5 milj, kr. till sammanlagt 85 milj. kr. Det bör ankomma på den i det föregående föreslagnadelegationen alt vid behov förhandla med skoföretag omränte- och amorteringsfria avskrivningslån, ÖEF bör på förslag av delegationenteckna slutligt avtal med respektive förelag. Jag återkommer till detta vid minanmälan av anslagsfrågor. Investeringsstöd i form av ränte- ochamorteringsfria avskrivningslån har inte lämnats företag somtillverkar träskor. Träskor kan bli av stor betydelse förförsöriningsberedskapen på skoområdet. Jag anser inte att hinder i och för sigbör föreligga för att investeringsstöd utges till förelag med tillverkning avträskor. Jag vill dock avvakta utvecklingen under omstruk-lureringsperiodeninnan jag tar ställning till denna fråga. beslöt med anledning avregeringens förslag till åtgärder för försöriningsberedskapen påbeklädnadsområdei m. m. 1975/76:57,NU1975/76:15,rskr 1975/76:107) omförstärkta strukturinsatser för skoindustrin inomen ram av 1 milj. kr. o. m. /78. Vidare beslöts förstärkta exportfrämjande åtgärderför sko- och garveriindustrierna inom en ram av likaså 1 milj, kr. perbudgetår t. o, m. /78. SIND föreslår att de av beslutade medlenför exportfrämjande åtgärder på 1 milj. kr. för /78 till vissdel för användas för strukturåtgärder efter samråd med exportråd. budgetproposition beräknar chefen förindustridepartementet (prop. 1976/77:100,bil. 17) i enlighet med de av riksdagenantagna riktlinjerna 2 milj. kr. för särskilda strukturåtgärder förskoindustrin och för exportfrämjande åtgärder i fråga om sko- ochgarveriindustrierna under / 78. Chefen för industridepartementetanför i fråga om användningen av dessa medel att del bör ankomma på regeringenatt fastställa den närmare fördelningen av dessa medel. Prop.1976/77:85 53 Jag avser att i samråd med chefen förindustridepartementet senare lämna förslag till regeringen om användningen avmedlen. 11.4Upphävande av importrestriktioner för skor Gentemot statshandelsländer har sedan längeimporten av skodon begränsats. infördes därutöverglobalkoniingenter för all övrig import av skor och gummistövlar. Genomförs de förslag till stödåtgärder jag tidigarehar redogjort för bör emellertid ej längre föreligga ett behov av delta meraallmänna importskydd av den svenska skoindustrin. Under förutsättning av att godkänner deföreslagna åtgärderna kommer jag därför alt föreslå regeringen att med verkanfrån innevarande år vidta åtgärder i syfte alt liberalisera dennaimport genom att avskaffa globalkontingenlen för skor, I fråga om gummistövlarkommer jag att föreslå att globalkontingenten i sin nuvarande omfattningavskaffas . har i skrivelse tillregeringen tagit upp frågan om detaljhandelnsprissättningsmetod. Frågan berördes också i proposition 1975/76:206 med förslagtill åtgärder för beklädnadsindustrin, där föredraganden bl. a. konstateradeatt en omläggning från procentuella pålägg till en prissättning med kronors-och örespålägg skulle för den svenska beklädnadsindustrin innebära att desvenska produkterna får ett gynnsammare utgångsläge i konkurrensen med denprisbilliga importen. Statens pris- och kartellnämnd (SPK) undersöker tvågånger detaljhandelns prissättning på beklädnadsvaror. Av dessaundersökningar framgår bl. a, att de procentuella påläggen på de dyraresvenska varorna i genomsnitt är något lägre men de faktiska påläggen i kronoroch ören räknat högre än på andra produkter. Redan i inköpsledet befintligaprisskillnader mellan inhemska och importerade varor förstärks således ikonsumentpriserna genom detaljhandelns prissättningsprinciper. I inköp dyrare produkter drar uppenbariigen högreförsäljningskostnader, t. ex, genom större räniebelastning och lägreomsättningshastighet på lagret. Alt tillämpa i kronor och ören räknat identiskapålägg på svenska och utländska produkter vore därför en orealistisk princip.1 vad mån prissätl-ningsmeioderna, trots att man håller lägre procentuellapålägg på svenska varor, innebär att konsumentpriserna på dessa varor är högreän vad som är kostnadsmässigt motiverat bör däremot analyseras. Det ärangeläget att SPK granskar dessa förhållanden och därmed ger underlag förbedömningar av hur prissättningen fungerar och av i vilken mån ytteriigaresänkningar av procentpåläggen på svenska produkter är motiverade. Prop.1976/77:85 54 Enligt min mening skulle en mer differentieradprissättning inom detaljhandeln kunna utgöra ett värdefullt stöd för densvenska beklädnadsindustrin. Jag vill också framhålla att långt drivnaschabloner i form av stela procentpåslag kan innebära att handeln ej utnyttjaraffärsmässiga möjligheter. måste man vara medveten om att det finnsen gräns för hur långt man kan omfördela påläggen mellan utländska och svenskaprodukter utan att detta får vissa negativa verkningar för såväl näringsidkaresom konsumenter. En risk är att mer serviceinriktade närhetsbutiker medkvaliletssoriiment får försämrad lönsamhet, vilket skulle försvåra försäljningenav svenska kvalitetsvaror. Ökade pålägg på de som regel billigare utländskavarorna medför också vissa uppenbara nackdelar för låginkomsttagare. Min förhoppning är att man genom frivilligaåtaganden från branschens sida skall kunna komma fram till en rimlig lösning idenna fråga. Möjlighetema att genom prisreglering av traditionellt slagingripa mot prissättningen på beklädnadsområdet är mycket begränsade på grundav det snabbt skiftande varusortimentet. Jag vill dock erinra om att den s. k.prisutredningen, som i första hand har till uppgift att utvärdera den undersenare år förda prispolitiken, har möjlighet att komma med förslag tilleventuella förbättringar av det nuvarande systemet för prisövervakning ochprisreglering. Med hänvisning till vad jag nu har anförthemställer jag att regeringen dels ger tillkänna vad jag har anförtom försöriningsberedskapen m. m. på skoområdet. delsföreslår att godkänna de åtgärder för försöriningsberedskapen påskoområdet som jag har förordat. 13.Anslagsfrågor för /78 A.2Kommittéer m. m. Jag har i det föregående föreslagit vissa åtgärder förförsöriningsberedskapen på skoområdet. För kostnader i samband med den föreslagnadelegationen som skall ha Prop.1976/77:85 55 tilluppgift alt leda och samordna omstruktureringen och effektiviseringen avskoindustrin beräknar jag för /78 1,0 milj. kr. Jag förordar altförevarande anslag får belastas med dessa kostnader. Med hänvisning till vad jag har anfört i delföregående hemställer jag att regeringen föreslår att till reservationsanslaget Kommittéer m. m. förbudgetåret \911/utöver tidigare anvisat belopp anvisa . Överstyrelsen för ekonomiskt försvar Under denna rubrik har regeringen iprop. 1976/77:100 (bil. 14, s. 64) föreslagit att, i avvaktan påsärskild proposition i ämnet för /78 beräkna ett förslagsanslagav , I samma prop. och bilaga (s. 65) har regeringen föreslagitriksdagen att till Lån till teko-, sko- och garveriindustrier anvisa ettinvesteringsanslag av 5 milj. kr. Jag kommer att lämna förslag om det ekonomiskaförsvarets inriktning för perioden /78-1981/82. Medel kommer därvid att /78 beräknas bl.a. för programmet Beklädnad m.m. Jag villemellertid redan nu förorda att medel anvisas för åtgärder för försörjningsberedskapenpå skoområdet och anhåller att få ta upp denna fråga. Under investeringsanslaget V:7 Lån till teko-, sko-och garveriindustrier kommer jag, som jag har anfört i det föregående, attföreslå att ett investeringsanslag av ytteriigare 10 milj. kr. anvisas för budgetåret1977/78. 1 anslutning till delta föreslår jag att ramen för avtal om statligkreditgaranti för lån till teko-,- sko- och garveriindustrier ökas till 85milj. Med hänvisning till vad jag har anfört i detföregående hemställer jag att regeringen föreslår att medge att avtal om statlig kreditgaranti förlån till teko-, sko-och garveriindustrier får ingås inom en ram av sammanlagt85 . V:7Lån till teko-, sko- och garveriindustrier Regeringen har i prop. 1976/77:100(bil, 14, s. 65) föreslagit att under denna rubrik för budgetåret1977/78 anvisa ett investeringsanslag av 5 milj. kr. Med hänvisning till vadjag har anfört i det föregående behöver ytteriigare 10 milj, kr. Med anledning härav hemställer jag att regeringen föreslår riksdagenatt 1. till Lån till teko-, sko- ochgai-veriindusirier för /78 utöver i prop. 1976/77:100 bil. 2. medge att avtal om avskrivningslån tillteko-, sko- och garveriindustrier får ingås inom en sammanlagd ram av . 1976/77 1977/78 14 000 000' 11 000 000 Anslagsberäkning (i1 000-tal kr.) 1977/78 Beräknad behållning Varav2 milj. kr. har anvisats på tilläggsbudget I bemyndigade regeringenatt träffa avtal med om säkerställande av förförsöriningsberedskapen viktig produktion och produktionskapacitet i fråga omgummistövlar. För /77 beviljades fördetta ändamål ett försörjningsberedskapslånav 2 milj, kr. För /78 beräknar jag 4 milj, kr. Med hänvisning härtill och till vad jag harföreslagit i det föregående angående försörjningsberedskapslån m. m. förskoindustrin hemställer jag att regeringen föreslår alt till Försörfningsberedskapslån för budgetåret1977/78 anvisa ett investeringsanslag av . Nyttanslag (förslag) 10 000 000 Med hänvisning till vad jag har anfört i detföregående angående skostrukturlån hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att till Skostrukturlån för /78anvisa ett invesle-ringsanslag av . Prop.1976/77:85 57 Regeringen ansluter sig till föredragandensöverväganden och beslutar att genom proposition föreslå alt antaga deförslag som föredraganden har lagt fram. 1976/77:85 58 Proposition...................................................... ..... 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll....... .......... ..... 1 Utdragprotokoll vid regeringssammanträde 2 1. Inledning...................................................... ..... 2 Utvecklingen på skoområdet............................. ..... 3 Nuvarande mål för försörjningsberedskapen påbeklädnadsområdet 5 Stöd till skoindustrin.......................................... .. 5 4.1 Åtgärder vidtagna inom landet..................... 5 4.2 Åtgärder vid gränsen................................. 7 4.3 Åtgärder vidtagna i andra läner................... ..... 7 4.3.1 Interna stödåtgärder som riktar sig direkt tillskoindustrin 7 4.3.2 Åtgärder vid gränsen.......................... ..... 8 Det ekonomiska försvarels långsiktsplanering..;.... 9 Promemorian (Ds H 1976:7) Skor i kristid............ 10 6.1 Promemorians innehåll i stort....................... 11 6.2 Remissyttranden....................................... 15 6.2.1 Försörjningsuthållighet........................ 15 6.2.2 Import i en kristid............................... 16 6.2.3 Försörjningsstandard.......................... 16 6.2.4 Minskning av de kommersiella lagren...... ..... 18 6.2.5 Behov av produktionskapacitet............. ..... 19 6.2.6 Olika handlingsvägar........................... ..... 20 6.2.7 Tillverkning av gummistövlar och träskor. försvarsutredning.............................. ..... 23 Statens industriverks och beklädnadsrådets förslagmed anledning avMcKinseyutredningens rapport...................... ..... 25 8.1 Inledning................................................. ..... 25 8.2 innehåll i stort ........ ..... 25 8.3 SIND:s förslag med anledning av . 8.4 vid ÖEF förslag med anledning avMcKinseyulredningen 27 framställningar.. ..... 28 9.1 Skrivelse ................................... ..... 28 9.2 Skrivelser ......................... ..... 28 9.3 Remissyttranden....................................... ..... 29 9.3.1 Generellt produktionsstöd.................... ..... 29 9.3.2 Stiftelse för skoindustrins utveckling...... 30 9.3.3 Inriktning av stöd till företagen i enomstrukturerad skoindustri 30 10.Övrigafrågor............................................... ..... 31 11.Föredraganden............................................ ..... 31 1976/77:85 59 11.1............................................................ Inledning 31 11.2............................................................ Målför försörjningsberedskapen på skoområdet 33 11.2.1 Inledning.......................................... .... 33 11.2.2 Försörjningsulhållighel ...................... .... 34 11.2.3 Försöriningsstandard........................... 36 11.2.4 Utrikeshandel.................................... 37 11.2.5 Lageravveckling................................. .... 38 11.2.6 Ransoneringssyslem ........................... .... 38 11.2.7 Olika sätt att upprätthålla en försörjningsberedskap i frågaom skor.................................... 39