prop · G003103 · 1976-12-31 00:00:00 — , , , Älvsborgsoch har mer än hälften av del totala antalet anställda hos deangivna affärsverkens verkstäder medan återstoden är tämligen jämnt fördelad påytterligare 13 län. Affärsverkens verksläder är lokaliserade på drygt 30 orteri landet. Verkstädernas dimensionering och lokalisering har iflertalet fall bestämls av behovet av driflmässig områdesläckning. , och del måste en driftorganisalion som omspännerhela landet kunna betjänas av de enheter som svarar för maieriellillverkning,renoveringar och driflunderhåll. De mera renodlade lillverkningsverkslädernahar dimensionerats och lokaliserats så all affärsverkens samlade kostnader förmateriel- Del II K:2 Skr 1976/77:103 58 I den takt transportväsendet har utvecklats saml rationellaförrådsorganisalioner byggts upp inom affärsverken har behovet av ettvittförgrenat verkstadsnäi minskal. I fråga om lokaliseringen av de enheter som ingår iFFV har särskilt säkerhetsmässiga och produktionstekniska skäl som föranlederlokalisering på visst avstånd från de större tätorterna spelat en stor roll. I vissa fall har fördelningen avproduklionsuppgifter resp. lokaliseringen av nya enheter skett med särskiltbeaktande även av regionalpolitiskt önskemål t. ex. vad gällerTEFAB-induslrierna i och . , vallenfallsverket saml luftfartsverketsaknar mera betydande egna verkstadsresurser. De kan dock i vissa fall tänkasfl betydelse som köpare av produkter eller tjänster från övriga affärsverk. Jag har med det föregående velat ge en bild av denbetydelse som egna verksläder har för flera av våra affärsverk och statligamyndigheter. Genom sin omfattande produktion och del slora anlalel anställdaspelar dessa verksläder också en viktig roll för många orters näringsliv. Detär betydande resurser i form av yrkeskunnande saml lokal- och maskinkapacilelsom verkstäderna sammantaget besitter. Jag vill i detta sammanhang erinra om den snabbateknologiska utvecklingen som har medfört alt man övergått lill nyaproduktionsteknik samt atl materiel med nya funktioner har tagits i bruk. Dellahar inneburit all en ändrad dimensionering av de egna verkstäderna i vissa fallaktualiserats. Genom tillkomsten av ny teknologi baserad på elektronik har t.ex. förutsättningarna för verkstadsrörelse förändrats i fleraavseenden. Utvecklingskostnaderna har i vissa fall flerfaldigals, medan självalillverkningsvolymen har reducerats till följd av all verkstäderna arbetar medhel- och halvfabrikat i större utsträckning . Inriktningen på specialprodukter - ofta i småserier - saml svårigheter all etablera kompletterande produktion kan på siktmedföra problem för i första hand affärsverkens verkstäder. Risken finns atlkapaciietsulnyttjandel hos dessa kan sjunka med ell relativt högrekostnadsläge som följd. Delta ogynnsamma förhållande kan i sin lur föra med sigtendenser lill minskad produktion eftersom alternativa anskaffningskällor blirförmånligare. Sammantaget innebär den tekniska utvecklingen mothållbarare materiel, avancerad specialutrustning och sänkt förädlingsgrad hosde egna verkstäderna all produktionsvolymen tenderar att minska. Motbakgrund av del anförda finner jag en närmare utredning om berörda verkstädersframlida uppgifter och verksamhet vara motiverad. Jag förordar all en särskildsakkunnig tillkallas för denna uppgift. Med hänsyn lill verkstädernas betydande kapacitetoch personalens yrkeskunnande är del samhällsekonomiskt angelägel alt finnavägar att i förekommande fall kompensera inträffade produktionsbortfall. Densakkunniges övergripande uppgifl är därför atl utifrån en bedömning av densamlade verksiadsrörelsen hos affärsverken saml den betydelse verkstäderna harfrån olika synpunkter finna alternativ till en eljest minskande produktion.Delta förutsätter en kartläggning av de olika berörda affärsverkens ochmyndigheternas planering för verkstadsrörelsen. Härvidlag bör i första handaffärsverkens och myndigheternas egen efterfrågan analyseras, vilket bl. a.kräver en inventering av deras anskaffningsbehov och investeringsplaner. Chefen för industridepartementet kommer atl föreslåregeringen all genom proposition lägga fram förslag angående de fortsattaformerna och betingelserna för den verksamhet som bedrivs av FFV. 59 Kommittéer: Del II K:3 somett genomförande av förslaget skapar bör den sakkunnige beakta desamverkansmöjligheter som erbjuds genom ifrågavarande verksläder. utredning (K 1974:02) om den framlidaverksamheten inom televerkels verkstadsrörelse m. m. har avlämnat sillbelänkande TELI-TEFAB. Betänkandet kommer att överiämnas till den sakkunnigeför all beaktas i samband med utredningsarbetet. Vidare bör undersökas möjligheterna lill en ökadavsättning lill statliga myndigheter i övrigt, statliga förelag, kommunalainstitutioner samt enskilda företag i berörda branscher. Av intresse i dellasammanhang är vidare elt studium av pågående utvecklingsprojekt inom i förstahand den slatiiga sektorn, varvid jag särskilt tänker på den verksamhet sombedrivs inom styrelsen för teknisk utveckling och Slatsförelagkoncernen. Härutöver bör klariäggas vilka förutsättningar somfinns från teknisk/ ekonomisk synpunkt för all verken skall kunna producera meri egen regi eller hos dotterbolag för egna behov och således relativt settminska sina köp utifrån. För att om möjligt kunna bevara dearbetstillfällen som finns inom den samlade verksiadsrörelsen bör som ellmoment i utredningsarbetet ingå utarbetandet av elt syslem för personalulbyle imöjlig mån mellan de olika verkstäderna, varvid neddragning inom en seklor ommöjligt skall kunna mötas med expansion inom en annan. Utredningens inriktning böri första hand vara en totalt oförändrad sysselsättning. Den bör äveneftersträva all sysselsättningen i sådana orter där verkstäderna spelar endominerande roll för näringsliv och utveckling så långt möjligt vidmaklhålles.I bedömningarna bör även ingå samhällsekonomiska överväganden. Den sakkunniges förslag skall avse åtgärder som kanrymmas inom ramen för de berörda affärsverkens och myndigheternas ekonomiskaansvar. Den sakkunnige förutsattes bedriva sill arbete inära samråd med berörda affärsverk, dotterbolag, myndigheter ochpersonalorganisationer. Om del visar sig lämpligt bör utredningsarbetet kunnadelas upp i etapper, varvid en eventuell första etapp lämpligen kan utgöras avkartläggning, problemstrukturering saml analys av principiella problem. 3.Fortsatt utvecklingsarbete m. m. i fråga om märkning av olja i fartyg Med stöd av Kungl. Maj:ls bemyndigande tillkalladechefen för kommuni-kationsdepariemeniel särskildasakkunniga - i del följande benämnda ledningsgruppen - med uppgift att ledavisst utvecklingsarbete i fråga om metoder för märkning av olja i fartyg.Ledningsgruppen överlämnade ett belänkande (Ds K 1973:2)Partikelmärkning av olja i fartyg. Mot bakgrund av i betänkandet redovisadeförslag m. m. uppdrog Kungl. Maj:t den II ål ledningsgruppen altfortsätta visst utvecklingsarbete m. m. i fråga om metod för märkning av olja ifartyg. De sakkunniga redovisade rapporten märmeloden med metallpartiklar och planering av försök i större skala.Betänkandet har remissbehandlats. DelllK:3 Skr 1976/77:103 Flertalet remissinstanser betonade angelägenheten av altförsöksverksamheten i större skala realiserades. Synpunkter av leknisknatur med avseende på märkmeloden och dennas praktiska tillämpning anfördes avvissa remissinstanser. Några framhöll angelägenheten av att ett system förmärkning föran nå full effekt i svenska farvatten bör omfatta också övrigastrandslaler exempelvis vid . Betänkandet och rapporten redovisades för riksdageni prop. 8, SS, 117-119, 121 och 122. Föredragandedepartementschefen anförde följande, "Betydande insatser har gjortsnär det gäller att skydda vatten, stränder och skärgårdsområden mot miljöförstöringsom har samband med fartygstrafik. Som en led i ansträngningarna attvidareutveckla del förebyggande skyddet mot oljeskador har såväl i somutomlands ett omfattande arbete genomförts syftande till att finna syslem föridentifiering av ursprunget lill konstaterade oljeutsläpp. Särskilduppmärksamhet har i della sammanhang ägnats tankfartygens utsläpp av bariasi-och rengörings-vatten. De tekniska problemen har visat sig vara svårlösta. Delsyslem för märkning med metallparliklar som under ledning av särskildasakkunniga utarbetats av AB Atomenergi innebär bl. a. den fördelen allradioaktivt laddade element - med de slrålningsrisker som dessa kan medföra -inte behöver komma lill användning. är enligt min mening värdefullt.Erfarenheterna från den bedrivna försöksverksamheten med oljemärkningär sådana atl en försöksverksamhet i större skala bör komma till stånd. Medhänsyn lill märkningssysiemets nära samband med den förebyggande verksamhetmot vattenförorening som åvilar bör försöksverksamhetenunder de sakkunnigas ledning organisatoriskt och operativt inordnas isjöfartsverket. Jag har för /75 beräknat 500000kr. rörändamåletunder anslaget D4. Jagavseratt senare föreslå Kungl. Maj:l deåtgärder som behövs för att de sakkunniga i anslutning lill försöksverksamheteneller på annat sätt skall kunna överväga de olika tekniska synpunkter påmärkningsförfarandei som redovisats av vissa remissinstanser," Riksdagenbiföll Kungl, Maj:ls förslag. Försöksverksamheten i större skala, som i förstahand syftade lill all pröva administrativa och operativa rutiner, har numeraavslutats. Utvärdering hos ledningsgruppen pågår och redovisning kan beräknasske . Underhandsinformalioner från ledningsgruppen ger vidhanden all försöksverksamheten slagit väl ul. Märkningsmetoden har presenterats i olikainternationella sammanhang bl. a. inom Mellanstatliga rådgivandesjöfartsorganisationen, IMCO, och inom interimskommissionen lill skydd föröstersjöområdets miljö. Metoden har därvid bedömts som värdefull iarbetet för skydd av den miljön. För svenskt vidkommande är i deftasammanhang samarbetet mellan ösiersjöslalerna av särskilt intresse. Om systemetkan genomföras hos samtliga östersjöstater skulle ell bättre läge uppstå medavseende på skyddet av än oin endast tillämpar systemel. Dekontakter i ärendet som förevarit inom ramen för del pågående samarbetet lillskydd för miljö bör drivas vidare. Utan att avvaktaredovisningen av försöksverksamheten i större skala bör därför ledningsgruppenges möjligheter all medverka vid fullgörande av de arbetsuppgifter som isammanhanget kan ankomma på . 1 anslutning till detta bör 61 Kommittéer: Del II K:4 ledningsgruppenöverväga de olika tekniska synpunkter på märkningsförfarandei m. m. somredovisats vid remissbehandlingen av betänkandet Partikelmärkning av olja ifartyg. Remissvaren överlämnas därför lill ledningsgruppen. Kosinaderna för ledningsgruppens medverkan isamarbetet mellan ösiersjöslalerna kan beräknas lill . Del teknisktinriktade arbetet med anledning av remissinstansernas synpunkter beräknasmedföra kostnader om . huvudsakligen hos AB Atomenergi. De totalakosinaderna för denna etapp i ledningsgruppens arbete - , - börliksom tidigare lill lika delar betalas från sjätte, nionde och fiortondehuvudtitlarnas anslag lill Kommittéer m. m. Chefenför , statsrådet , anför. Regeringen har tidigare denna dag på minföredragning beslutat (prop. 1975/76:155) all inhämta nksdagens godkännande avförslag lill en körkorts-reform, som avser bl. a. lämplighetskraven förkörkortshavare, förulsälining-arna och formerna för körkorisingripande ochkörkorlsregisirering. Flertalet av de i propositionen berörda reformerna kan införasulan tidsutdräkt, medan andra kräver ytterligare överväganden innan slutligställning kan las. En särskild sakkunnig bör tillkallas för den utredning sombehövs. viktigt led i bekämpandet av irafikbroltslighelen och som ett hjälpmedelför all bestämma åtgärder mot försumliga körkortshavare diskuteras ipropositionen ell pricksystem som innebär all körkorishavaren åsätts ellbestämt antal prickar med anledning av en förseelse. När han har fått en vissprickbelasining kan åtgärder övervägas mot honom. En prövning i varje enskiltfall sker då. Förtjänsterna med systemel ligger främst i dess pedagogiskaeffekler och möjligheterna all främja rättssäkerheten och enhetligheten ikörkortspraxis. Ettpricksyslem har omfattats med stort intresse vid diskussionen av körkortsfrågori Svenge. Debatten har emellertid präglats av viss osäkerhet om dess effekleroch också om utformningen av del. 1 det fortsatta utredningsarbetet böruppmärksammas båda dessa aspekter. Förebilder för ell pricksyslem finns i andraländer. En angelägen uppgift är all fastställa normerna för hur olikaförseelser skall graderas vid bestämmandet av prickar, dvs. atl utarbeta en s.k, pricklabell som myndigheterna har alt tillämpa. 1 della avseende bör enutgångspunkt kunna nås genom en kartläggning av praxis somavvägandena anpassas efter de nkllinjer för körkorts-ingripanden som harangetts i propositionen. De praktiska detaljerna kräver olika överväganden.Betydelsefullt i della sammanhang är uppnåendet av den berörda pedagogiskaeffekten, varvid frågor om information och upplysning lill körkorlshavarnaaktualiseras. Frågor som rör körkortsregi-sireringen bör också behandlas. Bl.a. sekretessfrågorna bör uppmärksammas. 1propositionen föreslås all varning skall kunna meddelas inte bara såsom enligldagens regler först när en ålerkallelsesitualion i princip föreligger ulan ävennär omständigheterna är sådana att fråga om återkallelse kan komma au Delll K:4 Skr1976/77:103 62 tasupp vid en förnyad anmärkning mot vederbörande. Genom alt åtgärden på dellasätt lidigareläggs kan man på elt effektivare sätt utnyttja varningen iförebyggande syfte. Stor vikt har lagts vid au formerna och handläggningsordningenför varning reformeras. Vid utredningen i sistnämnda avseende bör beaktasatl syftet med de nya reglerna om varning tillgodoses vid del praktiskahandhavandet av institutet, dvs. atl varningen utformas på sådant sätt all deframåtsyftande effekterna av åtgärden kommer lill ullryck. I delta sammanhangär av vikt att man överväger möjligheterna atl med lämplig information ochupplysning lill körkorishavaren bibringa honom insikt om allvaret i enanmärkning. I propositionen har i olika sammanhang frågor omförarprovets utformning behandlats. Sålunda har pekats på de möjligheter somfinns i gällande lagstiftning all låta en förare gå igenom nytt förarprov. Ianslutning härtill har förordals att föreläggande om sådant förarprov utnyttjasi större utsträckning och mera variationsrikt än nu som alternativ till andraåtgärder och alt även kraven på nytt förarprov efter körkorlsåierkallelsenyanseras. 1 samtliga fall har förutsatts all proven får en föranmärkningsfallen anpassad utformning. Tyngdpunkten i förarulbildningen har under årenslopp förskjutits. Förutom faktakunskaper spelar numera förarens attityder tilltrafiken och trafiksäkerheten en stor roll. Del differentieradekörkortssysiemel medger all förarproven anpassas lill olika typer av fordon. Ilinje med vad som anförs i propositionen bör utredas vilka möjligheter delfinns atl använda förarprovel som ell mera effektivt instrument beträffandeförare mot vilka anmärkningar riktas. Vid utredningen bör man sikta till altprovet skall kunna utnyttjas både som alternativ lill annan åtgärd och som enprövning av den som har fåll körkort återkallat men önskar återfå sinbehörighet. När det gäller handläggningen av frågor omkörkortsingripanden har i propositionen lagts stor vikt vid altkörkorlsprocessen övervägs i del fortsatta utredningsarbetet. Möjligheterna allbygga vidare på den förstärkning av förvaltningsprocessen som har ägt rum undersenare år bör tas till vara, och syftet bör vara att finna åtgärder som ärägnade att främja en snabb och rättssaker handläggning. I lagen (1971:52, ändrad senast 1975:1297) omskalteräU, fasiighetslaxe-ringsrält och länsrätt finns bestämmelserom länsrättsdomförhei, bl. a. om medverkan av nämndemän. Länsrätten är domför medordförande och tre ledamöler (5 §). I mål om interimistiskt beslut angående körkorlsåierkallelseär rätten dock domför med ordföranden ensam, om det är uppenbart atl sådantbeslul bör meddelas. Även i övrigt är länsrätten domför med enbart ordförandeni mål i vilket saken är uppenbar (6 §). I förvaltningsprocesslagen (1971:291,ändrad senast 1975:1298) regleras närmare förfarandet vid bl. a. länsrätt.Enligl 9 § i lagen är förfarandet skriftligt, I handläggningen får dock ingåmuntlig förhandling när det kan antas vara lill fördel för utredningen, ochmuntlig förhandling skall hållas om enskild part begär del och förhandling inteär obehövlig och inte heller särskilda skäl talar mot del. För körkorismålens del torde utvecklingen avgjortgå i riktning mot alt allt fler slutliga beslut fattas under medverkan avnämndemän. Även muntlig handläggning synes bli allt vanligare. Såväl nämndemänsmedverkan som möjligheten till muntlig förhandling är väsentliga inslag i denreformering av förvaltningsprocessen som har ägt rum. Vinner de förslag som harlagts fram i propositionen - framför allt de som gär ul på en ökad nyanseringav bedömningen - bifall, är del särskilt värdefullt all mantillvaratar 63 Kommittéer:Kommunikationsdepartementet Del II K:5 deinstrument som lekmannamedverkan och munllighel innebär. Det bör därför vara enuppgift i utredningsarbetet all med utgångspunkt i en karlläggning av praxisoch de förslag som läggs fram i propositionen ställa upp riktlinjer i syfte allprecisera arten av de körkortsmål i vilka behov kan finnas av nämndemänsmedverkan resp. muntlig förhandling. En annan fråga om handläggningen gäller önskemål omen så stor snabbhet som möjligt. I della avseende har i propositionen pekats påangelägenheten av att länsrätten tidigast möjligt kopplas in i ettomprövningsärende för att därigenom kunna bereda saken. Man kan överväga bl.a.en utbyggnad av underrättelseskyldigheten från polis och åklagare. Önskemålenom snabbhet accentueras genom förslagen i propositionen, bl. a. de om bestämdaålerkal-lelselider. Utredningsarbetet bör inriktas på en allsidig genomgång avde möjligheter lill reformer som finns på området. 1 propositionen diskuteras också inrättandet av ellallmänt ombud och fördelarna med en partsrepresenlation för del allmännabelyses. Som har uttalats i propositionen krävs övervägandenom i vilken omfattning ett allmänt ombud skall medverka i körkortsprocessen ochom den organisatoriska lösningen av frågan. Olika möjligheter bör undersökasoch när del gäller organisationsfrågan bör utredningsarbetet bl. a. avselämpligheten av en anknytning lill åklagarväsendet. En översyn av de nu beskrivna körkortsfrågorna kanockså aktualisera åtgärder i fråga om exempelvis domstolarnasunderrättelseskyldighet gentemot länsstyrelserna, möjligheterna lillöverflyttning av körkortsmål mellan länsrätterna, körkortsregistreringen,registreringen av trafikbrott m, m. Även sådana frågor bör tas upp i lämpligtsammanhang. Under utredningsarbetet bör den sakkunnige varaoförhindrad att ta upp även andra körkorisfrågor som har samband med de i delföregående angivna. Den sakkunnige bör vid uppdragels fullgörandesamråda med trafiksäker-helsulredningen (K 1973:07). 5.Tilläggsdirektiv till utredningen om samverkansmöjligheterna hos vissa affärsverksoch myndigheters verkstadsrörelser m. m. T.f departementschefen, statsrådet , anför. Med stöd av regeringens bemyndigande den 11december 1975 tillkallade chefen för en sakkunnigför utredning om samverkansmöjlighelerna hos vissa affärsverks och myndighetersverkstads-rörelser m. m. (K 1976:01). Enligl direktiven skall den sakkunnigebl. a. söka finna alternativ till den minskade produktionsvolym vidaffärsverkens verksläder som kan bli följden av den tekniska utvecklingen ochdärmed sammanhängande faktorer. Av belydelse för affärsverkens möjligheter atlkompensera en vikande produktionsvolym är verkstädernas förmåga aU tillgodogörasig forsknings-och utvecklingsresultat inom sina verksamhetsområden. Deutvecklingsresurser som finns vid affärsverken bidrar till denna förmåga. Densakkunnige bör därför inom ramen för sitt utredningsarbete även ulföra enkartläggning Del II K:5 Skr 1976/77:103 64 avdessa resurser samt undersöka i vilken utsträckning planerna förutvecklingsverksamheten kan leda till produktion vid verkstäderna. Densakkunnige bör även undersöka om del finns områden där en ökad samverkan iaffärsverkens utvecklingsarbete kan vara ändamålsenlig. 6.Tilläggsdirektiv till utredningen om vissa körkortsfrågor Departementschefen, statsrådet ,anför. tillkallades efler bemyndigande avregeringen en utredning om vissa körkortsfrågor (K 1976:02). behandlade de förslagsom regeringen hade lagt fram i prop. 1975/76:155 om vissa körkorlfrågor.Riksdagen gav regeringen lill känna vad trafikutskotlet hade uttalat om bl. a.körkortsbe-siämmelsernas förfallningsmässiga utformning och om handläggningenav körkortsingripanden (/76:28, rskr 1975/76:390). Vad försl angår frågan om körkorlsbeslämmelsernasförfallningsmässiga utformning innebär beslul alt förslag lillkörkorlslag - och i samband därmed informalionsvis även förslag tillregeringsförfattning med tillämpningsbeslämmelser - bör föreläggas riksdagenunder . Belräffande frågan om handläggningsordningen förkörkorlsingripanden innebär beslutet all allmän domstol (i första instanstingsrätt) bör besluta om körkorlsåierkallelse vid sådana trafikbrottbeträffande vilka domstolen dömer i ansvarsdelen. De viktigastefallen är enligl trafikutskottet grov vårdslöshet i trafik, rattfylleri,rattonykterhet, allvariigare fall av smitning och vissa frånirafiksäkerheissynpunkl farliga brott. Handläggningen av körkortsingripandenmot dem som genom upprepade trafikförseelser har visat sig olämpliga som förarebör däremot ligga kvar hos länsrätt. Utskottet uttalade atl härmedsammanhängande frågor borde utredas ytterligare och all förslag i ämnet bordeläggas fram i samband med förslaget lill körkorlslag. Inom utarbetas en departementspromemoriamed förslag till körkorlslag och körkorlsförordning. Denna promemoria kommeratt remissbehandlas och jag avser atl därefter återkomma med förslagtill lagstiftning i ämnet. När del gäller handläggningen avkörkorlsingripanden vill jag nu förorda all därmed sammanhängande frågor blirföremål för skyndsam utredning. Detta bör ske inom ramen för utredningen omvissa körkortsfrågor. När del gäller utredningsuppdragets genomförandevill jag försl rent allmänt hänvisa till den ingående redogörelse för ochanalys av problemen på detta område som lämnades i prop. 1975/76:155. Dennaredovisning rörde antalet och arten av de mål i vilken samordningsfrågan bliraktuell, fördelningen på allmän domstol resp. på åklagare (strafföreläggande) ochpolis (ordningsföreläggande), när det gäller ansvarsfrågan, och den nuvarandehandläggningsordningen vid länsrätt. har i sill betänkande förklarat sigvara medvetet om atl vissa gränsdragningsproblem kan komma upp i sammanhangetoch att även andra frågor - såsom spörsmålet rörande behovet av följdändringari annan 65 Kommittéer: Del II K:7 lagstiftning- synes kräva ytteriigare överväganden. De frågor som aktualiseras gäller såvälmöjligheterna atl beakta irafiksä-kerhetsaspekterna - med bl. a. eUdifferentierat och individualiserat synsätt på sätt som beslutats genomriksdagens bifall lill prop. 1975/76:155-som de för den enskilde så väsentligarättssäkerhetssynpunkterna. Dessa frågor bör kartläggas i detalj och möjligalösningar får övervägas med utgångspunkt i analysen. Jag hemställer all regeringen utvidgar uppdragetlill utredningen i enlighet med vad jag nu har anfört. 7.Vissa bidrags- och författningsfrågor avseende cykeltrafiken Departementschefen, stalsrådel ,anför. - inte minst -spelade cykeln en viktig roll som transportmedel. Det stigande välståndet under1950- och 1960-lalen, som öppnade möjligheter för allt fler människor all haegen bil, hade emellertid som följd all cykellrafiken gick kraftigt tillbaka.Självfallet fick detta konsekvenser för utbyggnaden av väg- och gatunätet ochbehovet alt ta särskild hänsyn till cykellrafikens behov.