prop · G00374 · 1976-12-31 00:00:00 — 1 ell krig blir dellabehov än mer markerai genom den bekämpning som överföringsledningarna frånNorriand lill Syd-och kan väntas bli utsatta för. slällerenligt uiredningen krav inle 1976/77:74 180 barapå snabbt tillgänglig reserveffeki utan också på ett geografiskt differentieratproduktionssystem, OLKanser med hänsyn till gasturbinaggregatens karaktär av utpräglade topp- ochreservkraflverk del lämpligare att lagringsskyldigheten baseras på installeradeffekt än på tidigare förbrukning för att därigenom säkerställa driften underavspärrning och krig. Lagringsplikt föreslås åvila sådanagasturbinanläggningar som har en installerad effekt uppgående lill 5 MW ellerdäröver per aggregat. Med avseende på de krav som ställs pågasturbinernas tillgänglighet föreslår OLK alt de kvantiteter bränsle som krävsför krigssituationer skall lagras i omedelbar anslulning till aggregaten. Ingenremissinslans har haft några invändningar mot kommitténs förslag. framhåller att det f n. inte finns något gastur-binbaseratkraftvärmeverk i drift i landei men alt sådana kan komma att byggas underprogramperioden. Förbundei förutsätter alt beredskapslagringen för sådana verkkommer att las upp till särskild prövning. Jagfinner atl övervägande skäl lalar för att lagringsskyldigheten för gasturbinerfortsättningsvis bör baseras på installerad effekt och ej på lidigareförbrukning. Lagringsskyldigheten bör åvila sådana gasiurbinanläggningar somhar en installerad effekl uppgående lill 5 MW eller däröver per aggregat.Lagringsplikten bör gälla fr, o. m.den . Lageruppbyggnaden bördärefter ske i en jämn takt enligt regeringens bestämmande sä att behövligabränslekvantileter finns beredskapslagrade vid ulgången av . Omgaslurbinbaserade kraftvärmeverk byggs börlagringsplikten härför prövas i särskild ordning. Förlöpande oljelagringsprogram gäller atl minst en Iredjedel av lagringsskyldighetensökning sedan ingången a v skall fullgöras vid del krafl-och värmeverksom har orsakat den ökade lagringsskyldigheten, OLK föreslår att bestämmelsenockså fortsättningsvis skall gälla. Några invändningar häremol har interiktats av remissinstanserna, men VVF anser att bestämmelsen skall gälla församtliga lagringspliktiga förbrukare. Ävenjag anser att nämnda bestämmelse fortsättningsvis skall gälla för kraft- ochvärmeverk med lanke på deras centrala roll för el- och värmeförsörjningen.Enligt min mening bör någon utvidgning av bestämmelsen all gälla samlligalagringsplikliga förbrukare inle ske, då detla skulle drabba de enskilda lagringsplikligamyckel ojämnt. För driftställen, som ligger vid kusten, med egna eller andranärliggande hamnanordningar för oljeimport, skulle en utvidgning avbestämmelsen inte medföra ändrad lokalisering och följaktligen ej hellermerkostnader för oljeanskaffningen och -lagringen. 1 inlandet belägnadriftställen skulle däremot i en del fall drabbas ekonomiskl mycket tungt genomatt hittillsvarande möjligheier inle skulle stå till buds atl förläggacislernulbyggnaden på platser där det är lämpligast. Prop.1976/77:74 181 Lagringsskyldighetför förbrukare av ångkol Den helt övervägande delen av den svenskakolimporten utgörs av kokskol, som är avsedd atl konverteras lill koks. Sedanen längre lid har importen av ångkol för förbränning legat på ca 400000 lon perår. Någon större ökning av denna import räknar OLK inte med underprogramperioden, då del i f n, inte finns sådana förbränningsanläggningarsom medgeratt nämnvärt större kvantiteter än kan användas förbostadsuppvärmning eller elproduktion. Om kostnadsrelationen mellan kol ocholja ändras, så att energiproduktion ur kol blir billigare än ur olja, kan deldäremot tänkas all kol i viss utsträckning kan komma att ersätta i första handtiock eldningsolja. Med de regler som f n. gäller för lagringspliktigaförbrukare av olja skulle en sådan utveckling innebära en nedgång iförsörjningsberedskapen, Mol denna bakgrund har OLK enligl sina direktiv haftatt pröva om skyldighet att lagra kol skall åläggas industriella storförbrukare. Om lagringsplikt införs även för förbrukare avångkol enligt samma regler som f n. gäller för eldningsolja skulle på grundvalav industrisiatistiken för endast fem förelag bli lagringsskyldiga. OLKföreslår därför att frågan om lagringsskyldighel för ångkol prövas på nytt vidkontrollstationen. Enliglbestämmelserna i lagen (1957:343) om oljelagring m. m. (ändrad senasi 1976:894)kan medgivande lämnas lagringsskyldig att i stället för eldningsolja lagraannat bränsle förutsatt atl sådani bränsle kan användas i eldningsanläggningen,OLK anser att lagringspliktig, som normalt använder eldningsolja men harleknisk utrustning föratt utnyttja exempelvis kol, även bör hamöjlighet atl fullgöra sin lagringsskyldighel genom lagring av kol. Remissinsiansernahar anslutit sig lill OLK:s förslag. För egen del anser jag alt frågan omlagringsskyldighel för ångkol bör prövas vid kontrollstationen. Ävenforlsällningsvis bör lagringspliktig ha möjlighet atl fullgöra sin skyldighetatl lagra eldningsolja genom lagring av exempelvis kol under förulsällning allsådani bränsle kan användas i den lagringsplikiiges eldningsanläggning. Utöver den statliga lagring av bl. a. koks,flygdrivmedel och gasol som finansieras över statsbudgeten finns del f n. tvåberedskapslagringssyslem. Del ena är tvångslagringen i näringslivels regifinansierad prisvägen med beredskapslagringsavgifter saml statliga bidrag. Delandra är den slatliga lagring av råolja och eldningsolja som finansieras medsärskild beredskapsavgift för oljeprodukter. OLK har granskat hur nuvarande Ivångslagringssyslemfungerar. Syslemet innebäratl beredskapslagren ulgör företagens egendom varavföljer Prop.1976/77:74 182 attlagren kan tagas i anspråk genom utmätning eller konkurs. Likaså kan ettföretag som minskar sin marknadsandel eller helt lämnar den svenska marknadensälja ut av sitl tidigare tvångslager. Dessa möjligheteratt förfoga över lageranskaffade for beredskapsändamål framstår enligt kommiuén somotillfredsställande, då lagren huvudsakligen har finansierats av de slutligakonsumenterna och av staten. Enligtdel system som gäller för oljehandeln vid finansiering av tvångs-lagringen del av kostnaden för det ökade lagringsmålet, som inte täcks av statligalån, finansierats genom beredskapslagringsavgifter. För flertalet företag skerfinansieringen genom en gemensam fond, I denna fond har varje företag sitt egetkonto. De slutliga bidragen från fonden till det lagringspliktiga företaget ärinte kopplade lill del enskilda företagets andel i lagringsmålei. Detta medfören över- eller underkompensation för företag som minskar resp. ökar sinmarknadsandel, som minskar sin marknadsandel av en viss produklerhåller ett överskott i fonden, medan ett förelag som ökar sin marknadsandelinte flr täckning för kosinaden för sin andel i det ökade lagringsmålet.Underkompensation drabbar i särskilt hög grad företag som blir lagringsskyldigaförsl när en avsevärd del av lagringsperioden har förflutit. Registrerademarknadsförändringar liksom saldon i fonden vidprogramperiodens utgång vittnar enligt OLK om att de angivna effekterna varitekonomiskt betydande. Sålunda har för vissa förelag överskott ommångmiljonbelopp uppstått. Enligtgällande regler skall det toiala lagringsmålei fördelas mellan delagringsskyldiga. Delta får lill följd att ett nytillkommande lagringsskyldigtföretag förutom sin andel i ökningen av lagringsmålei för perioden även fär ladel i tidigare lagringsmål. Dessa tidigare lagringsmål har huvudsakligenfinansierats genom beredskapslagringsavgifter, som har tagits ut , och genom statliga bidrag. Det nylillkomtnande lagringsplikligaföretaget måsle finansiera sin andel i lidigare lagringsmål med eget ellerupplånat kapital. Motsvarande gäller om ett oljeförelag ökar sin marknadsandeleller en lagringspliktig förbrukare ökar sin förbrukning. Deskyddade och särskill lokaliserade lagringsutrymmena är från och huvudsakligen uppförda gemensamt för delagringsskyldiga oljehandelsföretagen och en lagringspliktig förbrukare genomförsorg av särskill bildade uibyggnadsbolag, de s. k. SPL-bolagen. Utbyggnadenhar via beredskapslagringsavgifter och statliga anläggningslån finansieratsgenom lån från de lagringsskyldiga till del SPL-bolag som har haft ansvarel förbyggnationen och som äger anläggningen. Låneformen har valls av skattetekniskaskäl. Enligl gällande konsortialavtal mellan delägama i resp, SPL-bolagfördelas vid lagringsperiodens slut utrymmena i förhållande till förelagensandelar i skyddad resp. lokaliserad lagring. Efler samma grund fastställsföretagens bidrag till finansieringen i form av lån llll SPL-bolaget. Bolagetsstyrelse äger enligl konsortialavtalet senare omfördela utrymme som harfriställts genom att ett förelags lagringsskyldighet har bortfallit eller Prop.1976/77:74 183 minskat.Del enskilda företagel har inte rätt att få tillbaka sitl bidrag (lån) lillSPL-bolagel men är däremot oförhindrat att disponera över det fysiska lagret avolja. Ett nytillkommet lagringsplikligt förelag har inte rätt atl fl disponerautrymme i en anläggning där uirymme friställs för lagring enligt del tidigarelagringsmål för vilket anläggningen ursprungligen har byggts, I ett sådant lägekan i stället dessa friställda utrymmen användas för kommande lagringsprogramav de i det ursprungliga lagringsprogrammel ingående företagen eller disponerasför annat ändamål. OLK konstaterar att det nuvarande systemet harbelydande nackdelar för företag som önskar etablera sig på marknaden resp. ökasin marknadsandel. Mindre oljeförelag kan tvingas atl avslå från egen importeller att hålla nere försäljningen föratt på så säll undgå lagringsplikl.Enligt kommittén verkar systemet således i hög grad försvårande för etableringoch marknadsexpansion. Olikaaliernativ för kommande oljelagringsprogram Den av OLK föreslagna utökningen av oljelagringenkan enligt kommittén antingen ske i statens eller näringslivets regi ellergenom en kombination av båda dessa alternativ, OLK erinrar om atl de meravägande skälen till all beredskapslagringen från dess införande år 1938huvudsakligen har ombesörjts av näringslivet är atl lagringen därigenom harkunnal ske som en integrerad del av den kommersiella verksamheten varvid kravenpå omsättning av lagren har kunnat tillgodoses. Omsältningskravet är framförallt aktuellt för molorbensin. krav ansågs inle kunna lillgodoses på etttillfredsställande sätt för det fall lagringen hade skett i statlig regi. Tillviss del åsladkoms en från beredskapssynpunkt önskvärd spridning av lagrengenom att de enskilda förelagen ålades lagringsskyldighet. Vidare bedömdesstaten inte disponera tillräckligt kunnande och nödvändiga organisatoriskaresurser för atl omhänderha lagringen. Allernalivel all lagra råolja, vilketstarkt minskar kravet på omsättning, aktualiserades inte då landet saknadeinhemsk raffinaderikapacilel av mer betydande omfattning. Närkontrollstationen oljelagringsprogram lade fram förslaglill utökad lagring hade raffinaderikapaciteien i landei byggts ut i enomfattning som möjliggjorde en försörjningsberedskap på oljeområdet genomlagring av råolja i stället för som tidigare färdigprodukter. Eftersom den avkontrollstationen föreslagna lageruppbyggnaden huvudsakligen syftade till attmöla fredskriser och i viss mån avspärrningssilualioner behövde heller ingakrav ställas på spridning av lagren. Det ansågs därför då rimligt alt denföreslagna lagringen skulle ske på del säll som var ekonomiskl mestfördelaktigt. Råoljelagring framstod därvid som del avgjort mest fördelaktigaalternativet. Vid råoljelagring erhålls dessutom en större flexibiliteteftersom produktframsiällningen i viss utsträckning kan anpassas till deaktuella behoven under en kris. Vidare konstaterades att de invändningar Prop.1976/77:74 184 somtidigare kunnat anföras mot en statlig lagring i allt väsentligt var undanröjdaoch atl staten genom ÖEF hade en lämplig organisation med kunnande på områdeiför genomförande av den föreslagna råoljelagringen. Statlig råoljelagringansågs innebära avsevärda administrativa fördelar för tillsynsmyndighetenjämfört med lagring enligl gällande Ivångslagringssyslem. OLK har vid sina överväganden om fördelningen avlagringsansvarel för den kommande lagringen förutsatt all den lörtsatiauibyggnaden av fredskrisreserven skall ske på samma sätt som lidigare, dvs.genom stallig lagring av i första hand råolja finansierad genom uttag avsärskild beredskapsavgifi. OLK ifrågasätter emellertid om inte även denföreslagna utbyggnaden av avspärrningsreserven delvis bör ske i form av råoljai statens regi, OLK anser det vara principiellt riktigt alt de lager av oljasom beslutar om för alt trygga energiförsörjningen i krislid och somylterst bekostas av landets oljeförbrukare också ägs av staten. Genom statliglagring undviks enligt OLK de förut redovisade negativa konsekvenserna somnuvarande tvångslagrings-system medför. OLK konstaterar atl en utökad statligråoljelagring innebär all den från beredskapssynpunki önskvärdaspridningseffekten inte uppnås i samma omfattning som vid lagring av färdigaoljeprodukter, eftersom råoljelager av praktiska skäl bör ligga i anslutningtill raffinaderierna. Om lagringen under föreslagen lagringsperiod skallske i statens regi bör enligt OLK som första krav uppställas alt lagren inlebehöver omsättas. Detta kan enligt OLK:s mening endasl ske genom lagring avråolja i så stor utsträckning alt behovet av de omsättningskrävandeprodukterna, främst motorbensin, täcks i råolja. För en råoljelagring av dennaomfattning måsle det enligt utredningen övervägas huruvida - nödvändig raffinaderikapacilelfinns inom landei - nödvändig transportkapacitetfinns inom landet för distribution i kristid av färdigprodukter frånraffinaderierna lill konsumtionscenira - tekniska möjligheter finns förutbyggnad av bergrumsanläggningar i anslulning till befinlliga raffinaderier - råoljelagring är gynnsammareekonomiskl än motsvarande färdigprodukllagring. Raffinaderikapaciteien inom landet exkl.asfallraffinaderier beräknas av OLK uppgå lill ca 65 96 av landels behov avoljebaserade bränslen och drivmedel . Det krisföriopp som ligger lill grund för OLK:sbedömning av behoven under avspärrning förutsäiter all importen successivt gårner samtidigi som konsumtionsbegränsande åtgärder sätts in, OLK konstaterar altunder förutsättning att förutom merparten av fredskrisreserven även en mindredel av avspärrningsreserven lagras i råolja kan den totala råoljekvantitelenför såväl fredskris som avspärrning inkl. beräknad råoljeimport raffineras inomlandei under det studerade tidsförioppet för en avspärrningssituation. 1en fredskris kan enligl OLK förväntas alt importen kan upprätthållas i Prop.1976/77:74 185 störreutsträckning än under en avspärrning. Därmed blir även tillförseln avfärdigprodukter betydligt större än under en avspärrningssiluaiion. Behoven avfärdigprodukter bör sålunda med hänsyn till landets raffinaderikapacilel kunnaläckas även om hela fredskrisreserven lagras i råolja. Genom koncentrationen av raffinaderikapacitet tillvästkusten kommer i det fall beredskapslagringen sker i form av råolja storakrav att ställas på möjligheten att vidaretransportera de vid raffinaderiernaerhållna produkterna. Under en fredskris torde transporterna avoljeprodukter som raffineras inom landei kunna ske utan större störningar och ierforderlig omfattning. Möjligen kan problem uppkomma vad avser transporternamed bål, då oljebolagen endast i mycket begränsad omfattning äger i Sverigeregistrerat lanklonnage. Dessutom saknas garantier för att fartyg som normaltär sysselsatta med denna typ av transporier även under sådana omständigheterkommer alt fortsätta sin verksamhel här i landet. Enligt OLK kan sjötransporternas relativa betydelseunder en avspärrningssiluaiion väntas öka jämfört med fredsläget. Av avgörandebetydelse är då att svenskt tonnage befinner sig i svenska farvatten. Detlagäller speciellt tankfartyg med avseende på behovel alt transportera deraffinerade produkterna från raffinaderierna på tillkonsumtionscenira på ostkusten. Kommittén betonar dock att den andelfärdigprodukter som beräknas komma frånberedskapslagrad råolja och sålunda kan bli föremål för denna lyp av transportär relativi ringa. Efter atl ha analyserat problemen kringsjötransporter vid främst avspärrningssituationer drar OLK den slulsalsen atttransportproblemen vad gäller råoljelagring lorde kunna lösas under både enfredskris och en avspärrnings-situation, i del senare fallet underförutsättning att ordinarie svenskregislrerai kusiianktonnage kan behållas isvenska farvatten, ÖEF har för utredningens räkning inventeratmöjligheterna till utbyggnad av råoljeanläggningar, vid nu projekterade ellerplanerade lagringsplatser i närheten av raffinaderierna, i den omfattning somskulle behövas föratt lagra en utökad fredskris- och avspärrningsreserv i formav råolja. Härvid framkom atl ÖEF med säkerhei f n. totalt kan bygga bergrumför inlagring av 5,3 milj, m råolja. Dessutom ansåg ÖEF del möjligt att byggaut för lagring av ytteriigare 3,5 milj. m vid nu planerade lagringsplatser. Förytteriigare 1 milj. m-* förelåg en viss osäkerhet vid bedömningen avutbyggnadsmöjligheterna bl. a. beroende på ovissheten vad gäller tillkomsten avett nytt raffinaderi vid . Förutom lidigare nämnd ulbyggnadskapacitetfinns möjligheten alt bygga anläggningar på andra platser än de nu planeradeeller projekterade. OLK beräknar den ekonomiskt optimala fördelningenmellan råolja och färdigprodukter av den tillkommande lagringen med beaklandeav beräknade behov av färdigprodukter, varukoslnader och beräknadelagringsanlägg-ningskostnader. Prop.1976/77:74 186 För valet av råolja beaktar OLK följande faktorer,nämligen utbylesial vid raffineringsprocessen, uppvärmningskrav, svavelhalt,anskaffningsmöjlighet och pris. Uppgifler har inhämtats från landelsraffinaderierom raffinaderiuifailel för olika råoljetyper vid normalkommersiell drift. Uppgifter rörande möjligheten till volymmässig maximering avvissa produkter har även inhämtats. Del har därvid framkommit att deråoljelyper som ger ell ulfall som bäsl överensstämmer med de av OLK beräknadebehoven av färdigprodukter är lätta arabiska oljor och Nordsjöoljor. Ettkrav som enligl OLK bör ställas vid val av råolja för lagring är att oljan kanlagras utan uppvärmning. De lätta arabiska råoljorna kräver ingen uppvärmning.Nordsjöoljorna däremot kan visserligen lagras utan uppvärmning men torde inte klara långtidslagring utan viss uppvärmning.Utredningen konstaterar att lagring av Nordsjöolja således innebär högrekostnader lill följd av atl lagringsutrymmena måste förses meduppvärmningsanordningar. Den lätta arabiska råoljan produceras i storamängder och anses därför av OLK vara lätl att erhålla under normalaförhållanden. Priset på lätt arabisk råolja är vidare relativt fördelaktigtjämfört med andra råoljor av motsvarande typ. Härtill kommer atl Nordsjöoljornaär lågsvavliga och de lätta arabiska oljorna normalsvavliga. OLKväljer mot bakgrund härav atl vid beräkningarna utgå från lätl arabisk olja.Utredningen framhåller dock atl lagringen bör kunna ske även i annan råolja, t.ex. Nordsjöolja, 1 sina beräkningar utgår OLK från importprisernaunder . Anläggningskostnaderna har beräknats medutgångspunkt i kostnaderna för de anläggningar som har byggts underinnevarande lagringsprogram. Dessa kostnader har framräknats till prislägelnovember 1975. Samma kostnadsdata har i stor utsträckning använis vidprogramplaneringen. Fyllnadsgraderna,dvs. förhållandet mellan varuvolym och cislernvolym, har i lidigare programangivits lill varierande procentsatser för olika produkter. De skäl som anförtsför atl använda lägre fyllnadsgrader än 100 96 har bl. a. varil att disponibeltutrymme måsle finnas föratt vid omsättning av lagren inle behöva göra avkall påberedskapen, Avsikien har med andra ord varit alt i händelse av atl eltlagerutrymme tillfälligt töms motsvarande kvantitet skall lagras iöverkapacitetsutrymme i övriga anläggningar. OLK ulgår i sina beräkningar frånen fyllnadsgrad av 100 96 (för molorbensin 90 96), vilken även används iberäkningama 1973 beslutade råoljelagringen liksom förden år 1974beslutade eldningsoljelagringen, när det gäller att bedöma erforderliga cisternulrymmenunder programperioden. Vid beräkningen av den ekonomiskt optimalafördelningen mellan råolja och färdigprodukter förutsätter OLK vidarebilligaste lagringsalternativ (stora bergrumsanläggningar) förfärdigprodukllagring och normall kommersiellt Prop.1976/77:74 187 Redovisade kostnadsjämförelser är gjorda exkl, mervärdesskatt. Denav OLK beräknade ekonomiskt optimala fördelningen mellan råolja ochfärdigprodukter är f n. lagring av 9,6 milj, nr'' råolja (inkl. beslutadlagring ) och resterande behov i form av färdigprodukter. Enråoljelagring om totalt 9,6 milj, m ger elt raffinaderiutfall som läckerlagerökningsbehovel av den omsättningskrävande produkten molorbensin. OLKpåpekar alt om färdigproduktlagringen skall ske i näringslivets regi enligtnuvarande ivångslagringssyslem investeringskostnaderna för lagringen torde ökaväsentligt lill följd av all mindre och därmed dyrare lagringsanläggningarsaml lägre fyllnadsgrader används, OLKkostnadsberäknar behoven av fiytande fossila bränslen och drivmedel exkl.behoven för gasturbindrift men inkl. behoven av tiock eldningsolja förammoniaklillverkning med utgångspunkt från den ekonomiskt optimala fördelningenav råolja och färdigprodukter. OLK räknar med två alternativ, dels att statenombesörjer såväl lagring av råolja som spelskvaniileler av färdigprodukter,dels alt spetskvanlilelerna som lagras i näringslivets regi. I delsenare alternativet förutsätts dock slaten lagra de kvantiteter eldningsoljasom enligt OLK erfordras för att dämpa vinterdispensens verkningar samtbehovel av flygdrivmedel. Investeringskostnaderna för programmet beräknas iangivet prisläge uppgå lill 2 818 milj, kr. om såväl råoljelagringen somfärdigproduktlagringen sker i statlig regi och till 2 863 milj. kr. omfärdigproduktlagringen sker hos näringslivet enligl nuvarandeIvångslagringssyslem. 1 del senare fallet förutsätts dock altlagerökningsbehovel av gasol i sin helhel tillgodoses av de lagringsskyldigaoch all lagringen sker gemensaml för de lagringsskyldiga i slora bergrumsanläggningar.Skulle lagringen ske på annat sätt stiger enligl utredningen kosinaderna fördetla alternativ väsentligt. Några förändringar gentemot nuvarandeansvarsfördelning mellan stal och näringsliv har inte förutsatts i ÖEF:sprogramplan. Sålunda ulgår man i programplanen från alt merparten av denföreslagna ökningen av beredskapslagren för krig och avspärrning skall skegenom näringslivets försorg medan lagringen för fredskriser skall ske genomstaten. Ansvarsfördelningen för lageruppbyggnaden påverkar behovet avinvesleringsmedel i enlighet med vad jag lidigare har anfört när del gällerOLK.s förslag. Dei programplanen angivna kostnaderna förståten uppgår för alternativ A lill ca 2295 milj. kr, ochförallernativBiillca2 515 milj. kr. Det bör noteras alt häriingår investeringar 1973 beslutad inlagring av råolja som OLKej beräknar inom det nya oljelagringsprogrammel. Näringslivels investeringskostnaderunder perioden uppgår lill ca 1 250 milj. kr. Som en följd av OLK:s förslag krävs enligt ÖEFytterligare resurser för lagring för såvälfredskriser som avspärrning och krig. Den ytterligare fredskrislagringen beräknaskosta staten ca I 000 milj. Prop.1976/77:74 188 kr.och den ökade beredskapslagringen för avspärrning och krig beräknas koslanäringslivet ca 695 milj. kr. Förslaget att merparten av fredskrisreserven skalllagras i form av råolja tillstyrks av flertalet remissinslanser. Den av OLK gjorda dimensioneringen avoljelagringsprogrammel innebär ätten mindre del av avspärrningsreservenkommeratt lagras i form av råolja.