prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Isammanhanget vill jag beröra frågan om fördelningen mellan räntefri ochräntebärande lånedel. Den sker bl. a. med hänsyn till den lånesökandes inkomst.Av vad jag har sagt i det föregående framgår alt endasl små skillnader inomlåntagargmppen vad gäller inkomstens storlek kan förekomma. Enligt minuppfattning ger gällande beslämmelser lånemyndighelema goda möjligheter atlbevilja maximall räntefritt och stående lånebelopp i de fall kostnadema förförbätt-ringsåtgärdema uppgår till minsl detla belopp. När kosinaden är lägrebör den i allmänhet helt täckas med räntefritt och stående lån. Den för preliminärt fastställda ramen förräntefria förbättringslån utgör 110 milj. kr. Enligt länsbosladsnämndemasberäkningar behövs 78 milj. kr. för beslul om räntefria förbättringslån underår 1977. Den höjning av inkomslgränsen för makar somjag har förordat kanberäknas öka belastningen på ramen i viss omfattning, dock inte tillnärmelsevistill den preliminärt fastställda nivån. Med hänsyn till osäkerheten iberäkningama bör dock den preliminära ramen på 110 milj. kr. Ramen för bör preliminärt bestämmas till elt något lägrebelopp. Jag förordar en ram på 100 milj. kr. Liksom tidigare bör regeringenutverka bemyndigande all vidga ramen för det första av de två årenom det behövs av sysselsältningsskäl. Jag övergår nu till frågan om anpassningen avbostäder med hänsyn lill de särskilda behoven hos människor med handikapp. Bostadsanpassningsbidrag utgår för åtgärder inomoch i anslutning till bostadslägenhet, vilka behövs för atl en person medhandikapp skall kunna utnyttja lägenheten på ändamålsenligt sätt. Det utgårnormaU med högsl . men kan beviljas med högre belopp, om detföreligger särskilda skäl. Motioner om höjningar av maximibeloppet haråterkommande stäUts under prövning, senast vid 1975/76 årsriksmöte. gav då uttryck för uppfattningen alt en sammanfattandebedömning borde gö- Prop.1976/77:100 Bilaga 16 43 rasi fråga om särskill kostnadskrävande ålgärder (prop. 1975/76:100 bil. 14, CU1975/76:22, rskr 1975/76:276). Med anledning härav gav regeringenbostadsslyrelsen i uppdrag att lämna ett underiag för en sådan bedömning. Bostadsslyrelsen har i en skrivelse den 14 oktober1976 redovisat sitl uppdrag. Av skrivelsen framgår att verksamheten medhandikappanpassning av bosläder har ökal starkl under de senasie åren.Beloppet . eller mer har beviljats i ungefär lika stor andel av fallenunder som under budgetåret l%9/70. De särskilda skäl som har föranlettatt maximibeloppet har överskridils har varit främst behovet avlyftanordningar men också av om- och tillbyggnader, förekomst av mer än etthandikapp hos den bidragssökande samt atl åtgärdema har berört flera handikappadepersoner i samma bostad. Bostadsslyrelsenföreslår atl maximibeloppet höjs från . med hänsyn lillden kostnadsutveckling som har ägt mm sedan den nu gällande gränsen lades fastav . Remissinstanserna tillstyrker styrelsens förslag om en höjning.DHR anser dock att maximibeloppet bör höjas liU . Statens handikapprådifrågasätter behovel av en maximigräns, eftersom det enligt rådets uppfattningalllid måste föreligga särskilda skäl, om ett bostadsanpassningsbidrag skallulgå. För egen del vill jag anföra följande. Bostadsanpassningsbidraget fyller ett angelägetbehov. De människor som drabbas av olika slag av funktionsnedsättningar skallgaranteras en bosiad som gör det möjligt för dem alt leva ett normalt liv medstörsta möjliga självständighet. Jag är därför ense med ochremissinstansema om behovet av all ulforma reglema förbostadsanpassningsbidraget så alt angelägna anpassningsåtgärder kan komma tillstånd. undersökning har dock enligt min mening inle gett vidhanden att några belydande svårigheier f. n. skulle föreligga härvidlag.Enligt min bedömning medger den möjlighet som finns alt bevilja högre beloppän . ett hänsynslagande till de behov som enligt den medicinska ochsociala prövningen föreligger i det enskilda fallet. Jag är alltså nu inteberedd att tillstyrka förslagel om en generell höjning av maximibeloppet. Äldre människor är oftare än yngre drabbade avfunktionsnedsättningar. Därför är bostadsanpassningsbidraget - liksom åtgärderöver huvud taget för att anpassa bostäder till personer med nedsattfunktionsförmåga - av stor betydelse också när det gällerbosladsbyggnadsplaneringen för de äldre. Det finns därför enligt min meningell samband mellan åtgärder för bo-sladsanpassning ochbostadsbyggnadsplaneringen sedd från de äldres behovssynpunkt. Jag delarallmänt sett de tankar som kommit till uttryck i uttalanden förraårel (CU 1975/76: 22, s. 23) om äldres boende-förhållanden m. m. Jag har föravsikt atl i lämpligt sammanhang redovisa övervägandena med anledning härav. 1dessa överväganden kan både frå- 1976/77:100 Bilaga16 44 ganom förbällringslångivningens syfte och framtida omfattning och frågan ombostadsanpassningsbidraget ha sin givna plats. Bostadsslyrelsen har också föreslagit altbostadsanpassningsbidraget skall kunna kombineras med eltbostadsanpassningslån, när det är fråga om särskilt kostnadskrävande ålgärder.Det skulle ulgå i sådana fall då sökanden, efter särskild prövning, bedömes haekonomiska möjligheter alt betala kostnadema för ett sådant lån. Remissinstansema har avvisat bostadsslyrelsensförslag i denna del. Utgångspunkten för ställningstagandet har varil derasprincipiella uppfattning atl de merkostnader som den enskilde åsamkas på gmndav ett handikapp skall täckas genom bidrag från samhället. Den princip som remissinstansema anför har sedanlång tid varit vägledande när del har gällt ålgärder inombosladsförsöijningen. Enligl min mening har bostadsslyrelsen inte anfört någraavgörande skäl för alt frångå denna princip. Jag avsiyrker därförbostadsstyrelsens förslag. Förutom den vägledande principen anser jag atl ävenadministrativa skäl lalar emot förslaget. I anslutning till att jag behandlarbostadsanpassningsbidraget vill jag också beröra frågan om bidragsformenshittillsvarande räckvidd. Jag har noterat att bidragsformen i endast begränsadomfattning har utnyttjats för all tillgodose behoven hos människor med andra handikappän rörelsehinder. Till en del kan detta bero på alt åtgärder förrörelsehindrade är förhållandevis enkla att genomföra och alt behoven är lättaalt beskriva på ett åt-gärdsinriklat sätt. Dämtöver är del dock enligl minbedömning elt tecken på alt informationen om bostadsanpassningsbidraget intehar nått ul lill alla som skulle ha nytta av del. Bostadsslyrelsen genomfördehösten 1975 en informationskampanj kring denna bidragsform, vilken resulteradei ett ökat antal förfrågningar. bekräftar min uppfattning altinformationen på detta område är av gmndläggande betydelse. I fråga om vinterbidrag hänvisarjag till vad jagsenare kommer att förorda under anslaget IV: 10.Lånefonden för bostadsbyggande. Innebörden av mitt förslag är att vinlerbidragenskall avvecklas och ersättas med tillägg till låneunderiaget, s. k.vintertillägg. Förslagel påverkar dock endast marginellt medelsbehovet underförevarande anslag under nästa budgetår. Medelsbehovet för nästa budgetår beräknarjag liU265 milj. kr. Jag har därvid beräknat medel även för information. Det börankomma på regeringen att meddela beslämmelser om dispositionen av medel fördetta ändamål. JaghemstäUer att regeringen föreslår alt 1. godkänna den ändring i gmndemaför förbättringslån, som jag har förordat, 2. medge att räntefriaförbättringslån beviljas med högst . och med100000000 kr. 3. bemyndiga regeringen attbesluta om ändring av den under 2 Prop.1976/77:100 Bilaga 16 45 upptagna ramen för långivning , om det behövs av 4. tiU Vissbostadsförbättringsverksamhet m.m. för /78 anvisa eUförslagsanslag av . Bidrag till förbättring av boendemiljön 1975/76 Utgift 199436 Reservation 29800564 1976/77 Anslag 30000000 1977/78 Förslag 35000000 Från anslaget bekostas utgifter för bidrag lillförbättring av boendemiljön enligt förordningen (1975: 129) om bidrag avstatsmedel till förbättring av boendemiljöer. Bidrag kan utgå för olikaålgärder som förbättrar boendemiljön i försia hand i flerfamiljshusområdenmen, om särskilda skäl finns, även i småhusområden. Husen skall hafärdigställts och prioritet skall ges ål områden meduthymingssvårigheter. Bidrag ulgår med högst av kostnaden, dock i regel medhögsl . Ärenden om bidrag till förbättringav boendemiljön handläggs inom av en särskild delegation,boendemiljödelegalionen. Bostadsslyrelsen lämnar enredogörelse för bidragsgivningens omfattning och inriklning undei del förstaverksamhetsåret. Tillströmningen av ansökningar varunder och låg men ökade avsevärt under andrakvartalet 1976. Totalt har under /76kommit in ansökningar för 264 områden med ca 103 000 lägenheter belägna i 89kommuner. De sökta bidragen uppgår sammanlagt till 34,4 milj. kr. Av dessa harca 15 milj. kr., avseende 81 områden med ca 33000 lägenheter beviljats och 2,5milj. kr., avseende 52 områden med ca 11 500 lägenheter avslagils. Avslagenhar huvudsakligen gällt småhusområden. Vid budgetårets slut hade beslulfattats i 149 ärenden. Balansen uppgick till 150 ärenden. 48 av de 89 kommuner, från vilkaansökningar har kommit in, har minsl I % oulhyrda lägenheter i statsbelånadehus färdigställda . Endasl för 29 av de 48 kommunema gällde docknågon av ansökningarna områden med minsl outhyrda lägenheter. Vad gäller flerfamiljshusområdendominerar ansökningar från allmännyttiga bostadsföretag, av ansökningarna.Bostadsrättsföreningar svarar för , kommuner för och privaiafastighetsägare för . För småhusområden slår i de allra flesta fall kommunersom sökande. Av ansökningama gäller 70%förbättring av ulemiljö, i första hand lekplatser. För områden medflerfamiljshus gäller av ansökningama ute- 1976/77:100 Bilaga 16 46 miljö, anordningar för hobbyverksamhet och samvaro och tvättstugor. Försmåhusområden söks så gott som enbart för lekplatser. Genomsnittligt för alla områden uppgår det söktabeloppet till . De högsta beloppen har sökts för områdenmed slor andel outhyrda lägenheter samt för småhusområden. konstaterar att de kommuner ochbostadsföretag som har de största problemen och största behoven avmiljöförbättrande åtgärder har utnylljal bidragsmöjligheten i relativt litenutsträckning. I enUghet med vad som har kommit fram genom kontakter medbostadsföretag och kommuner beror detla på atl de ofta inle har råd altutnyttja bidraget. Därför behövs enligt slyrelsens mening bättrefinansieringsmöjligheter än de möjligheter lill bostadslån som f n. föreligger. Bidraget bör kunna kombineras med ell särskiltstatligt lån. Bostadsslyrelsen föreslår alt lånet skall ulgöras av bostadslånenligt bostadsfinansieringsförordningen och att bestämmelsema för ombyggnad iprincip skall tiUämpas. Konsekvensen härav blir bl. a. atl räntebidrag utgår,att amorteringstiden bestäms med hänsyn tiU omständighetema och alltolalfördjup-ning blir möjlig. Vissa undantag från sedvanliga låneregler börgöras. Av förfatlningsförslag som styrelsen har bifogat sinanslagsframställning framgår att alla de åtgärder som berättigar till boendemiljöbidragockså skall kunna belånas. Vidare bör en bestämmelse om undantag frånmarkvillkoret införas. På grund av att vissa av de nyttigheter som kan komma ifråga för lån ulgör lös egendom måsle en av de sedvanliga gmndvalama förlångivningen enligl förordningen fasl egendom - ändras. Lånet bör lämnasutan säkerhet, eftersom sådan kan vara svår att prestera. Styrelsen föreslår all beslul om lån fattas avlänsbostadsnämnden sedan boendemiljödelegationen har beslutat om bidrag. Även med den föreslagna förbättringen avfinansieringen kommer, enligt styrelsen, kommuner och företag med särskiltstora ekonomiska och bosladssociala problem att ha svårighet atl utnyttjabidragen. Därför föreslår bostadsslyrelsen atl en höjning av bidragsandelenskall kunna ske när särskilda skäl föreligger, dock till högsl av dengodkända kosinaden. Boendemiljödelegalionen anser att bidrag i undantagsfallbör kunna utgå upptiU . Särskilt i områden med sociala problem är detnödvändigt alt planeringen av åtgärderna föregås av gmndliga inventeringar avproblemförutsält-ningar och de boendes erfarenheter och önskemål. Innan delverkliga projekteringsarbetet kommer igång bör också de boende med sakkunnigashjälp få möjlighet alt diskutera fram åtgärder. föreslår därför att bidrag tillförberedande inventeringsarbete i undantagsfall skall kunna utgå lill kommuneroch företag där extraordinära insaiser av här angivet slag bedöms nödvändiga.Bidraget bör kunna utbetalas när en ansökan om bidrag till fysiskaförbättringsåtgärder föreligger. 1976/77:100 Bilaga16 47 har i anslagsframställning ocksåtagil upp frågan om statligt stöd för gårdssanering. Statligt stöd för atl främja samverkan mellanfastigheter och åstadkomma bekväma gångförbindelser på tomtmark i samband medtrafiksanering föreslogs redan av saneringsutredningen i betänkandet (SOU1971:64) Sanering 1. 1973:21 anförde departementschefen att han inlevar beredd alt förorda saneringsutredningens förslag om trafik- och gårdssaneringmed hänsyn lill del förslag till ny anläggningslag och lag om förvaltning avsamfälligheter som då förbereddes. Man borde därför avvakta erfarenheterna avden nya lagstiftningen innan andra åtgärder för trafik- och gårdssaneringövervägdes. Civilulskollet (CU 1973:19) anslöt sig till detla uttalande.Utskottet förutsatte dock alt regeringen aktualiserade överväganden omeventuella bidrag lill trafik- och gårdssanering så snart detta lämpligen kundeske. Möjligheten atl ulnyltja anläggningslagen för attpåskynda gårdssanering har, såvitt styrelsen har kunnal utröna, ännu inteprövats rättsligt av någon kommun. Tveksamheten härvidlag synes bero på deregler till skydd för enskilda iniressen som lagen anger. Nämnda förhållandentalar enligt styrelsens mening för behovel av en ekonomisk stimulans så att enfrån bostadssocial synpunkl angelägen gårdssanering kan komma till stånd. De mest angelägna behoven av gårdssaneringföreligger i starkt förtätad bebyggelse med slutna kvarter. Styrelsen föreslåratl statiiga bidrag för gårdssanering i dessa områden skall kunna ges, i förstahand när fömtsättningama för gårdssanering är ogynnsamma på gmnd avfastighetsbeståndets splittring på många ägare. Gårdssaneringen har ett direkt samband medmodemiseringen av bostadshusen. Bidrag till gårdssanering bör därför prövasoch beslutas i samband med behandlingen av ansökningar om bostadslån förombyggnad i berörda bostadsområden. Beslutanderätten i bidragsfrågan bör sålundaligga hos länsbostadsnämnden. boendemiljödelegalion har i ettyttrande, som har bifogats anslagsframställning, anfört altärenden avseende det här föreslagna bidraget lill gårdssanering bör prövas ochbeslutas av boendemiljödelegationen. Behovel av medel för bidrag till gårdssanering börför /78 beräknas till ett belopp av 10 milj. kr. berör i sin anslagsframställningvidare möjlighetema att initiera och stimulera utvecklingsarbete och diskussionrörande boen-dekvaliteler. Detla är enligt styrelsens mening en uppgift försåväl slatliga myndigheter som andra intresserade och ansvariga. Tävlingar om ulformning av stadsplaner och hus hartidigare spelat en viktig roll i ulvecklingen av boendekvaliteter.Initiativtagare och finansiärer har vanligtvis varil kommuner och byggherrar.Det programarbete som har föregått tävlingar, del sökande efter goda lösningarsom de deltagande 1976/77:100 Bilaga16 48 harutfört och den diskussion som har förts i tävlingsjuryn har på ell fulllpåvisbart sätt påverkal utvecklingen och hållit kvalitetsmedvetandel vid liv. Denna form av tävlingsverksamhet har näsian hellupphört. I stället förekommer olika former av upphandlingstävlingar.Programarbetet negligeras eUer läggs till slörsla delen på producenterna. Ett hinder för kommuner och byggherrar alt i daganordna tävlingar av utrednings- och idékaraklär är de kostnader detla medför.Elt annat är det arbete som ett kvalificerat program medför. Bostadsslyrelsen har genom ettbemyndigande lill boendemiljödelegalionen all använda medel ur anslaget lillförbättring av boendemiljön getts möjUghet att medverka i förberedelsema för entävling om ulveckling av elt befintligt bostadsområde. Avsikien med tävlingenär all få fram idéer om hur ett nybyggt bostadsområde med torftig miljö ochuthyrningssvårigheter kan utvecklas med utgångspunkt i de boendes önskemål ochbehov. Denna tävling ger exempel på uppgifler som bostadsslyrelsenålminslone delvis skulle kunna fylla i andra projekt med liknande syfte, dvs.slå för en del av kostnadema, della i program- och bedömningsarbetet samt användamaterialet i informationssyfte. När ell projekt sedan skall genomföras blir enuppgift atl se till alt beslämmelser och låneregler inte i onödan lägger hinderi vägen. En uppföljning av projektet t. ex. i byggforskningsrådets regi börstimuleras. Många uppgifter är inle lämpade för tävlingsform.Det finns behov även av annat utvecklingsarbete som inte heller har någon formför finansiering. Möjlighet bör därför finnas all i ökad utsträckning la frammaterial genom kvaliflcerade konsultuppdrag. föreslåratt slalen ekonomiskt ochorganisatoriskt stödjer tävlingar och annat utvecklingsarbete avseendeboendekvaliteter. Bostadsslyrelsen bedömer all behovet av stöd i formav boendemiljöbidrag är stort och att de förbättringar avfinansieringsmöjlighetema som föreslagits kommer atl leda till ett ökalantal ansökningar. Styrelsen föreslår med hänsyn härtill och inträffadekostnadsökningar all för anslaget för boendemiljöbidrag för budgelårel 1977/78beräknas ett belopp av 40 milj. kr. Härtill kommer 10 milj. kr. för bidrag tillgårdssanering. Bostadsslyrelsenanför i fråga om administrationskostnader m.m. för verksamhetenatt de ansökningar om bidrag som inges ofta är mycket torftiga. Därför behövsen omfatlande rådgivning för atl komma fram till miljöförbättrande projekt ochett effektivt utnyttjande av de ekonomiska resurserna. Eftersom ålgärder somfinansieras med statiiga bidrag lätl blir mönsterbildande är enliglboendemiljödelegalionen denna kvalilelsambi-tion nödvändig. Många förelag ochkommuner vänder sig också lill handläggama för alt få råd. För att kunna öka rådgivningenså all den moisvarar rimliga krav och 1976/77:100 Bilaga16 49 samtidigtåstadkomma en rimlig handläggningstid för ansökningarna behövs enligtboendemiljödelegationens bedömning ytteriigare medel för administration. Ocksåden allmänna informationsverksamheten om miljöförbättring behöver enligtdelegationen ökas. Den gällande ordningen för handläggning av bidragen- med centrala beslut av en särskild delegation inom bostadsslyrelsen - innebärenligt mening vissa problem. Styrelsen avser att återkommalill dessa och organisationsfrågan i sitl yttrande överbyggadministrations-ufredningens betänkande. Bostadssociala delegationen har yttrat sig överbostadsstyrelsens framställning om bidrag till förbättring av boendemiljön. Delegationen framhåller atl en viss försiktighetbör iakttas vid tolkningen av uppgiftema om bidragsgivningens omfattning ochinriklning, eftersom verksamheten alltjämt befinner sig i elluppbyggnadsskede. Vidare underslryker delegationen all problemen ibostadsområden med många outhyrda lägenheter är komplexa och inte alllid ihuvudsak fysiska. Tvärtom gäller för många områden all det framför alll ärförbättringar av den sociala miljön som bör eftersträvas. Kostnadema förverksamheler i miljön kan i sådana fall utgöra ell väl så stort problem somkosinaderna för den fysiska miljöförbättringen. Delegationen betonar alt det ärväsentligt all det statliga stödet till verksamheter av betydelse förbostadsmiljön fortlöpande byggs ut. Detta innebär inte, framhåller delegationen, attfysiska miljöförbättringar skuUe vara onödiga i dessa områden, men atl demåste sällas in i ett slörre program. Det är vidare enligt delegationens mening svårt attdiskutera vilka ekonomiska konsekvenser som boendemiljöbidragens konstmktionfår för kommuner och bostadsföretag ulan att sätta in dessa i ett större sammanhang.Kommunemas och bostadsföretagens ekonomiska situation påverkas av en mängdfaklorer. Trots den komplexa bild som situationen ibostadsområden med många outhyrda lägenheter således uppvisar menardelegationen atl det finns skäl all uppmärksamma såväl finansieringsproblemensom kostnadstäcknings-problemen. Brist på likvida medel kan omöjliggöra ensatsning på förbättrad miljö i vissa bostadsområden. Delegationen tillstyrkerdärför förslag om förbättrade lånemöjligheler. 1 den mån problemen i huvudsak gällerkostnadstäckningen finns risker för att de kompletterande lånen inte utgör entillräcklig stimulans. Därför bör det, anser delegationen, finnas möjUgheteratl, när särskilda skäl föreligger, öka bidragsandelen på det sätt sombostadsslyrelsen har föreslagit. Delegationen anser det å andra sidan rimliglatt också kommunerna och 4 1976/77. 1976/77:100 Bilaga16 50 bostadsföretagenäven tar ell ekonomiskl ansvar och avsiyrker därförboendemiljödelegalionens förslag alt bidrag i undantagsfall skall kunna utgåtill av kostnadema. Delegationen framhåller vidare, alt det finns bådekunskaper och idéer hos kommuner, bostadsföretag och hyresgäster, som är välvärda att stimulera och la lill vara. Del är därför viktigt att lokalainitiativ inte snöps genom en hård central detaljreglering. Delegationen tillstyrker avslutningsvis mot bakgmndav sina erfarenheter förslag alt ge kommuner ochbostadsföretag bidrag till förberedande inventeringsarbelen i vissa fall. har gått sedan statsbidraginfördes lill miljöförbättrande åtgärder i bostadsområden. Under de tre förstakvartalen av budgelårel 1975/76 var tillströmningen av ansökningar liten och deprojekt, för vilka bidrag söktes, små. Elt annat karakteristiskt drag var atlförhållandevis få ansökningar gällde bostadsområden med uthymingssvårigheter. Under månadema ökade antaletansökningar om bidrag siarkt som fler större projekt aktualiserades. Det toiala ansökningsbeloppet uppgick /76 till 34,4 milj. kr. Beloppel var alltså något högre än de 30milj. som fanns tillgängliga på anslaget. En viss prioritering mellan olikaprojekt gjordes under del försia verksamhetsåret. Flertalet av de ansökningarsom avsåg småhusområden avslogs eftersom det inle förelåg sådana särskilda skälsom är en fömtsättning för atl bidrag skall kunna utgå i dessa fall. Inom ramen för de arbetsmarknadspolitiska insatser,som med stöd av bemyndigande vidtogs föratt stödjasysselsättningen, gavs prioritet åt ålgärder inom bl. a. boendemiljön.Åtgärdema kunde gälla exempelvis gårdssanering, gång- och cykelvägar,lekplatser och skolgårdar men även arbeten inom för behovsinventeringar, miljöstudier, utredningar om olikabostadssociala frågor och liknande. Insatsema var begränsade lill budgetåret1975/76. Under innevarande budgetår har antalet ansökningarom boendemiljöbidrag uppgått lill i genomsnitt 41 . Undermånaderna ansöktes om totalt ca 11 milj. kr. Kostnadema förde planerade åtgärdema var ca 22 milj. kr. Alltjämt är antalet ansökningar förområden med uthymingssvårigheter litet. Jag anser att del statliga bidraget lillmiljöförbättrande åtgärder fyller en viktig uppgifi. Det hittillsvarandeförhållandel att bidragsgivningen endasl i begränsad omfattning har avsettbostadsområden som brottas med särskilt stora svårigheier i fråga om outhyrdalägenheter, stor omflyttning och sociala problem behöver dock ändras.Situationen i dessa områden är emellertid, som bosladssociala delegationen harframhållit, i regel kom- Prop.1976/77:100 Bilaga 16 51 plexoch brislema i den fysiska miljön kan vara ett marginellt problem vid jämförelsemed andra. I många av dessa områden är kontaktema mellan deboende små och de boende spelar inte den aktiva roll, som är en fömtsättningför bidrag, vid utformningen av de miljöförbättrande åtgärdema. Det är därförangeläget att när insatser görs i sådana områden syftei också blir alt föra deboende samman i krav på sin gemensamma miljö. Härigenom kan ett kontaktnätknyias som kan bidra till en förbättring också av den sociala miljön i dessabostadsområden.