prop · G00390 · 1976-12-31 00:00:00 — Har semesterledighet utan lön lagts ut medanledning av arbetstagarens besked enligt första stycket, får arbetstagaren ejsenare avstå från ledigheten utom i fall som avses i 13 §. 9§ Semesterledighet beräknas i . räknas ej somsemesterdagar. , som ej är arbetsfri dag, räknas dock som semesterdag, omarbetstagaren i anslutning till lördagen får ut högst tre andra semesterdagar. Arbetstagare som arbetar lördag eUer söndag eUerbåda har rätt till ledighet från sådant arbete undersemesterledigheten samt antingen före eller efter denna.Har i fall som avses arbetstagaren ledighet av motsvarande omfattningveckodag som ej är lördag eller söndag och infaller den undersemesterledigheten, räknas den som semesterdag. Med söndag jämställes helgdag samt påskafton,pingstafton, , och nyårsafton. 10 §Angående förläggningen av semesterledighet kan träffas koUektivavtal ommedbestämmanderätt för arbetstagarna, I fråga om arbetstagare för vilkensådant avtal icke har träffats är arbetsgivare slcyldig att förhandla omledighetens förläggning enligt 11, 13 och 14 §§ lagen (1976: 580) ommedbestämmande i arbetslivet. Om arbetstagaren icke företrädes avförhandlingsberättigad organisation eller om sådan organisation icke önskarförhandla, skall arbetsgivaren samråda med arbetstagaren om ledighetensförläggning. Kan överenskommelse om förläggning av semesterledighet ej uppnås,bestämmer arbetsgivaren om förläggningen. 1976/77: 90 286 11 § beslut om förläggning avsemesterledighet träffats på annat sätt än genom överenskommelse medarbetstagare eller företrädare för honom, skall arbetsgivaren underrättaarbetstagaren om beslutet. Underrättelsen skall lämnas senast föreledighetens början. När särskilda skäl föreligger får den lämnas senare, dockminst en månad före ledighetens början. 12 § Om ej annat har avtalats,skall semesterledigheten förläggas så, att arbetstagaren får en ledighetsperiodav minst under juniaugusti. Även utan stöd av avtal får sådansemesterperiod förläggas till annan tid, när särskUda skäl föranleder det, 13 § Beslutar arbetsgivare ompermittcring som arbetstagare ej hade anledning räkna med då han lämnade beskedenUgt 8 §, har arbetstagaren rätt att avstå från utlagd semesterledighet, somej är förenad med semesterlön, i den män ledigheten sammanfaller medpermitteringsperioden. Detta gäller dock endast om han underrättararbetsgivaren senast före semesterledighetens början. Fårarbetstagaren först senare kännedom om pemiitteringcn, har han rätt att avståfrån ledigheten genom att utan dröjsmål underrätta arbetsgivaren. Harsemesterledigheten då inletts, upphör ledigheten med utgången av den dag dåarbetsgivaren underrättades. 14 §Semesterledighet får ej utan arbetstagarens medgivande förläggas till uppsägningstid. Infaller uppsägningstid helt eller delvis under redan utlagd semesterledighet, skall semesterledighetens förläggning i samma mån upphävas, om arbetstagaren begär det. Första stycket gäller ej i den mån uppsägningstidenöverstiger . 15 §InfaUer under semesterledigheten dag då arbetstagaren är oför mögen till arbete pä grund av sjukdom eller dag som är semesterlöne grundande enligt 17 § första stycket 26 skall, om arbetstagaren utan dröjsmål begär det, sådan dag ej räknas som semesterdag. Semesterdagar som återstår pä grund av att förstastycket har tiU-lämpats skall utgå i ett sammanhang, om arbetstagaren ej medgerannat. 16 §Semesterlönen utgör av arbetstagarens under intjä nandeåret förfallna lön i anställningen. Vid beräkning av lönen under intjänandeåret skall ilönesumman ej inräknas semesterlön eller pérmitteringslön med anledning avdriftsuppehåll för samtidig semester. I lönesumman skall ej heller inräknasersättning som har utgått för dag, då arbetstagaren helt eller delvis har haftsådan ledighet från arbetet som är semesterlönegrundande enligt 17 §.För varje sådan dag skaU arbetsinkomsten i stället ökas med ett belopp, motsvarande arbetstagarens genomsnittliga dagsinkomst i an ställningen av intjänandeåret. Har arbetstagaren då ej haft någon inkomst i anställningen, skall semesterlönen beräknas med hänsyn till den inkomst som det kan antagas att han skulle ha haft, om han hade arbetat för arbetsgivarens rälcning. 1976/77: 90 287 17 § Frånvaro från arbetet är semesterlönegmndande, när fråga är om 1. ledighet på grund av sjukdom, iden mån frånvaron under intjänandeåret icke överstiger eller omfrånvaron beror pä arbetsskada, 2. ledighet enUgt lagen (1976;280) om rätt till föräldraledighet, dels i samband med barns födelse eller adoptioni den mån frånvaron icke överstiger 120 eller, för ensamstående förälder, 180dagar, dels vid tUl-fällig vård av barn, 3. ledighet på grund av risk föröverförande av smitta, om arbetstagaren är berättigad till ersättning enligtlagen (1956: 293) om ersättning åt smittbärare, i den mån frånvaron underintjänandeåret icke överstiger , 4. ledighet för utbildning, som ejenUgt arman lag medför rätt till semesterlön, om arbetstagaren erhåUertimstudiestöd, inkomstbidrag eUer vuxenstudiebidrag enligt studiestödslagen(1973: 349) eller om utbildningen till väsentlig del avser fackliga eller medfacklig verksamhet sammanhängande frågor, i den mån frånvaron underintjänandeåret icke överstiger , 5. ledighet på grund av sådan i 27§ vämpliktslagen (1941: 967) eUer med stöd därav föreskriven tjänstgöring omhögst , som ej är beredskapsövning och ej heller direkt ansluter sigtiU grundutbildning, eller ledighet på grund av motsvarande vapenfri tjänst, iden mån frånvaron under intjänandeåret icke överstiger eller 6. ledighet på grund av attarbetstagaren efter det kalenderår dä han har fyllt fullgörtjänstgöring i civilförsvaret än då civilförsvarsberedskap rådereller beredskapsövning får anordnas vid krigsmakten, i den mån frånvaron underintjänandeåret icke överstiger . Vid tUlämpning av första stycket 1 skall frånvarounder av frånvaroperiod ej i något fall anses bero påarbetsskada. Har arbetstagare av anledning som anges i första stycket 1 varitoavbrutet frånvarande från arbetet under två hela intjänandeår, grundar därefterinfallande dag av frånvaroperioden icke rätt till semesterlön. I frånvaroperiod som avses i första stycketinräknas även dagar dä arbetstagaren icke skulle ha utförtarbete. Sparandeav semesterledighet och semesterlön 18 §Arbetstagare, som under ett semesterår har rätt med lön, får av överskjutande sädana dagar spara en eUer flera tUl ett senare semesterår. Sparad semesterdag skall läggas ut inom fem är frånutgången av det semesterår då den sparades. Semesterdagar får icke sparas under semesterår dåarbetstagaren får ut semesterdag, som har sparats , 19 §Vill arbetstagare spara semesterdagar eller viU han taga i an språk sparade semesterdagar i anslutning till semesterledigheten i öv rigt, skall han underrätta arbetsgivaren i samband med att förläggningen av årets semesterledighet bestämmes. Underrättelse behöver dock icke lämnas förrän arbetstagaren har fått veta, hur många semesterdagar med lön han har eller kan beräknas få rätt tiU, Arbetstagare, som vUl taga i anspråk sparade semesterdagar utan sammanhang med semesterledig- 1976/77: 90 288 heteni övrigt, skall meddela arbetsgivaren detta senast i förväg. Vad iförsta stycket sägs gäller endast i den mån ej annat har avtalats, 20 §Sparade semesterdagar skall förläggas tUl det semesterår som arbetstagaren väljer. Detta gäUer dock ej om annat har avtalats eUer särskilda skäl föreUgger mot att semesterdagarna förlägges till . Önskar arbetstagare få ut minst femsparade semesterdagar, skall dessa och hela semesterledigheten för semesteråretutgå i en följd, om ej annat har avtalats. 21 § Har arbetstagare, som harsparat semesterdagar enligt 18 §, övergått till anställning hos annanarbetsgivare inom sanuna koncem, har han rätt att få ut sparade sådana dagarhos den nye arbetsgivaren. 22 § Semesterlönen för varjesparad semesterdag utgör, om ej annat följer av 23 §, av summan av 1. den lön i anställningen som harförfallit under intjänandeåret närmast före det semesterår, då de sparadesemesterdagarna uttages, dock fränsett lön för tid då arbetstagaren har varithelt eller delvis frånvarande från arbetet, samt 2. ett beräknat inkomstbelopp förde dagar under samma intjänandeår då arbetstagaren har varit helt eller delvisfrånvarande från arbetet av annan anledning än semester eller permittéring viddriftsuppehäll för samtidig semester. Beräkning av underlag för semesterlön som avses iförsta stycket 2 sker enligt grunderna för 16 § andra stycket tredje och fjärdemeningarna. 23 §Semesterlön enligt 22 § skall beräknas som om arbetstagaren under där avsett intjänandeår varit anställd med samma andel av full arbetstid som under det eUer de intjänandeår, då rätt till semesterlön för de sparade semesterdagama förvärvades. 24 § Vid beräkning av semesterlönskall hänsyn icke tagas till förmän av fri bostad eller till löneförmån, som äravsedd att utgöra ersättning för särskilda kostnader. 25 § Arbetstagare, som får frikost i arbetsgivarens hushåll, har rätt tiU skälig kostersättning för de dagarunder semesterledigheten då förmånen ej har utnyttjats till någon del. 26 § Arbetsgivaren skall betala utsemesterlönen tUl arbetstagaren i samband med semesterledigheten. 27 § Arbetstagare, som utförarbetet i sitt hem eller annars under sådana förhållanden att det icke kananses tillkomma arbetsgivaren att vaka över arbetets anordnande, är berättigadtill särskild semesterlön av arbetstagarens underintjänandeåret förfallna lön i anställningen. Prop.1976/77: 90 289 Beräkning av lönen underintjänandeåret skall ske med motsvarande tillämpning av 16 § andra stycket. Vaddär föreskrives angående semesterlönegrundande frånvaro skall dock tillämpasmed avseende på kalendervecka, om ej annan tidsperiod överenskommes. Även 24och 25 §§ äger motsvarande tillämpning. Särskild semesterlön skall betalasut näst efter intjänandeårets utgång eller, omintjänandeåret löper ut efter den 30 aprU, senast efter dessutgång. 28 § Upphör arbetstagare att vara anställd hosarbetsgivaren innan han har erhållit den semesterlön som han har tjänat in, skall arbetsta garen i stället erhålla semesterersättning, i den mån ej annat följer av 21 eller 31 §. Motsvarande skall gälla omarbetstagares anställningsvillkor ändras så, att semesterledighet medsemesterlön skall utgå redan under intjänandeåret. I sådant fall skallbestämmelserna om semesterersättning till-lämpas som om anställningen upphörtvid den tidpunkt från vilken de nya anställningsvillkoren skall gälla. Om semesterersättning i visst annat fall föreskrives i 5§. 29 § Semesterersättning bestämmes enligt grunderna förberäkning av semesterlön. För arbetstagare, som har rätt till fri kost i arbetsgivarens hushåll, skall kostersättning dock utgå endast för det antal dagar för vilka semesterersättning skaU beräknas. För sparade semesterdagar skallsemesterersättning beräknas som om de hade tagits ut under det semesterår dåanställningen upphörde. Har arbetstagare mottagitsemesterlön i förskott, minskas semesterersättningen med sådan semesterlön.Detta gäller dock ej, om den förskottsvis erhållna semesterlönen har utgått merän före anställningens upphörande eUer om anställningen har upphört pågrund av 1. arbetstagarenssjukdom, 2. förhållande somavses i 6 § tredje stycket första meningen lagen (1974: 12) om anstäUningsskyddeUer 3. uppsägning frånarbetsgivarens sida, som beror på förhållande som ej hänför sig tillarbetstagaren personligen. 30 § Semesterersättning skall betalas ut tillarbetstagaren utan oskäUgt dröjsmål och senast efter anställningens upphörande. Möter hinder mot att beräknasemesterersättningen inom efter anställningens upphörande, skaU denbetalas ut inom efter det hindret upphörde. 31 § Arbetstagares rätt enUgt denna lag påverkas ej av attföretag eller del av företag övergår till ny arbetsgivare. 32 § Arbetsgivare som bryter mot denna lag skall tUlarbetstagaren ut ge, förutom den semesterlön eller semesterersättning vartiU arbetstaga ren kan vara berättigad, ersättning för uppkommen skada. 19 1976/77.1 saml. Prop, 1976/77: 90 290 Vid bedömande om och i vad mån skada har uppståttskall hänsyn tagas även till arbetstagarens intresse av att erhållasemesterledighet och till övriga omständigheter av annan än rent ekonomiskbetydelse. Om det med hänsyn till skadans storlek eller andraomständigheter är skäligt, kan skadeståndet nedsättas eller helt bortfaUa. 33 §Arbetstagare som vill fordra semesterlön, semesterersättning eller skadestånd enligt denna lag skall väcka talan därom från ut gången av det semesterår dä arbetstagaren enligt lagen skulle ha erhåUit den förmån till vilken anspråket hänför sig. Försummar han det, är rätten till talan förlorad. 34 §Mål om tiUämpning av denna lag handlägges enhgt lagen (1974: 371) om rättegången i arbetstvister. Denna lag träder i kraft den 1januari 1978, då lagen (1963; 114) om semester upphör att gälla.Semesterledighet enligt den nya lagen utgår dock först under semesteråret den 1april 1978den , om ej annat överenskommes. Äldre lag äger fortsattgiltighet a) i fråga om semesterförmån, somhar tjänats in före ikraftträdandet och som utgår tiden den 1 januariden 31mars 1978, b) i fråga om beräkning avsemesterlön och semesterersättning som har tjänats in och skallutgå under semesteråret den 1 aprU 1978den . Under semesteråret den 1 april1978den utgår, förutom semesterlön eller semesterersättningenligt 2 b, semesterlön eller semesterersättning som har tjänats in under tidenden . För samma semesterår skall vid tillämpningenav 7 § tiden den 1 januari 1977den betraktas som intjänandeår. Kollektivavtal, som har ingåttsföre och innefattar sämre förmåner för arbetstagare än somföljer av den nya lagen, är i sådan del utan verkan. Har avtalet tillkommit föratt utgöra avvikelse från viss regel i den nya lagen, beträffande vilken dennamedger att avvikelse överenskommes, och har avtalet träffats i den ordninglagen anger, gäUer dock avtalet i den delen. Vad som sagts i första stycket inverkar ej pågiltigheten av avtalsföreskrifter i hänseenden som anges under 2. Bestämmelsema under 4 gäller i tillämpliga delaräven i fråga om avtal som ej är kollektivavtal. Prop.1976/77: 90 Lag om ändring i lagen (1963:115) om förlängd semester förvissa arbetstagare med radiologiskt arbete Härigenom föreskrives att 1 och 3 §§ lagen (1963: 115) omförlängd semester för vissa arbetstagare med radiologiskt arbete skaU ha nedanangivna lydelse. Semester, vartill rätt förvärvatsenligt lagen om semester, skall utgå för varje kalendermånad avkvalifikationsåret, under vilken arbetstagaren för arbetsgivarens räkning åminst utfört radiologiskt arbete, vari arbetstagaren utsatts förjoniserande strålning i sådan utsträckning, att menlig inverkan därav kanbefaras. Med avseende å semester, som utgårenligt första stycket, skola bestämmelserna i 7 § andra och tredje styckenalagen om semester äga motsvarande tillämpning. Därvid skall iakttagas. 1) att dag,varunder arbetstagaren åtnjutit semester, må räknas honom till godo förerhållande av förhöjt antal semesterdagar endast därest han före ochefter semestern utfört arbete, som avses i denna lag, samt 2) att dag,varunder arbetstagaren varit frånvarande från arbetet av anledning, varomförmäles 1 Senaste lydelse 1964:101. Arbetstagare som för arbetsgivarensräkning utför radiologiskt arbete, vari arbetstagaren utsattes för joniserandestrålning i sådan utsträckning att menlig inverkan därav kan befaras, har undervillkor som föreskrives i denna lag rätt till längre semesterledighet än somföljer av 4 § semesterlagen (1977:000). För varje kalendermånad avintjänandeåret, under vilken arbetstagaren har utfört sådant arbete underminst , skall semesterledigheten påföljande semesterår förlängasmed fem tolftedels semesterdag. Uppstår vid beräkningen brutet dagantal,skall det avrundas till närmast högre hela tal. Med dag, under vilken utförtsarbete, som avses i första stycket, jämställes 1) dag,under vilken arbetstagaren varit semesterledig, dock endast om hans arbeteomedelbart före och efter ledigheten varit sådant som avses i förstastycket, samt 2) dag,under vilken arbetstagaren haft ledighet som är semesterlönegrundande enligt17 § se- Prop.1976/77: 90 292 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse i 7 § andra stycket b)e) lagen mesterlagen, dock ejom arbete, om semester, icke må rälcnas ar- som avses i första stycket,uppen-betstagaren till godo för erhållan- barligen icke kunnat beredasho-de av förhöjt antal semesterdagar nom sådan dag och atiledningen därest,av annan orsak än drifts- härtill varit annan än driftsuppe-uppehåll församtidig semester, ar- håll för samtidig semester, bete, som avses i dennalag, uppenbarligen icke kimnat beredas honom å sådan dag. För varje semesterdag som tillkommerenligt första stycket utgår semesterlön av arbetstagarensunder intjänandeåret förfallna lön i anställningen, beräknad enligt 16 §semesterlagen. Om semester, som utgår med Om semester för arbetstagare tillämpning av denna lag, gäller i som avses i denna lag gäller i öv- övrigt vad i lagen om semester är rigt vad i semesterlagen (1977: 000) är stadgat. Denna lag träder i kraft . Beträffande förlängning av semesterunder semesteråret den 1 april 1978den skall de nya bestämmelsernatUlämpas, med iakttagande av att tiden den 1 januari 1977den 31 mars 1978betraktas som intjänandeår, I övrigt skaU, i den mån enligt övergångsbestämmelsernatill semesterlagen (1977: 000) äldre bestämmelser i lag eller avtal skall ägafortsatt giltighet, detsamma gälla på förevarande lags tiUämpningsområde. Lag om ändring i förmånsrättslagen (1970: 979) Härigenom föreskrives att 12 §förmånsrättslagen (1970: 979) skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 12 §1 Allmän förmånsrätt följer där- Allmänförmånsrätt följer där efter med arbetstagares fordran efter medarbetstagares fordan på på sådan lön eller annan ersättning sådanlön eUer annan ersättning på grund av anställningen som ej pä gmnd avanstäUningen som ej förfaUit till betalning tidigare än förfallittill betalning tidigare än Senaste lydelse 1975; 1248. 1976/77: 90 ettår innan konkursansökningen gjordes och på lön eller ersättning under skäliguppsägningstid, högst . Har arbetstagaren under uppsägningstidenutfört arbete enligt anställningsavtalet med gäldenären, gäller förmånsrättenall lön eller ersättning för arbetet. I den mån arbete ej utförts underuppsägningstiden gäUer förmånsrätten endast sådan lön eller ersättning somöverstiger inkomst vilken arbetstagaren under tid som lönen eller ersättningenavser förvärvat i annan anställning eller uppenbarU-gen borde ha kunnatförvärva i anställning som han skäligen bort godtaga. Vid bestämmande enUgt vadnyss sagts i vilken utsträckning fordran pä lön eller ersättning underuppsägningstid är förenad med förmånsrätt skall med samtidig inkomst i annananstäUning jämställas utbildningsbidrag som utgår av statsmedel vid arbetsmarknadsutbildning,i den mån bidraget avser som lönen eller ersättningen och arbetstagarenhar blivit berättigad till bidraget efter uppsägningen. Har lönefordran somförfallit tidigare än innan konkursansökningen gjordes varit föremål förtvist, gäller förmånsrätten, om talan väckts eller sådan förhandling som föreskrivesi kollektivavtal begärts frän förfallodagen ochkonkursansökningen följt från det att tvisten blivit slutligtavgjord, I fråga om semesterlön eller semester-ersättning som är intjänadinnan konkursansökningen gjordes, gäller förmånsrätten vad som står inne fördet löpande och de närmast föregående två kvalifikationsåren. ettår innan konkursansökningen gjordes och på lön eller ersättning under skäliguppsägningstid, högst . Har arbetstagaren under uppsägningstidenutfört arbete enligt anställningsavtalet med gäldenären, gäller förmånsrätten all lön eller ersättning för arbetet. I den mån arbete ej utförtsunder uppsägningstiden gäller förmånsrätten endast sådan lön eUer ersättningsom överstiger inkomst vilken arbetstagaren under tid som lönen ellerersättningen avser förvärvat i annan anstäUning eUer uppenbarligen borde hakunnat förvärva i anställning som han skäligen bort godtaga. Vid bestämmandeenligt vad sagts i vilken utsträckning fordran på lön eller ersättning är förenad med förmånsrätt skall med samtidiginkomst i annan anställning jämställas utbildningsbidrag som utgår avstatsmedel vid arbetsmarknadsutbildning, i den mån bidraget avser samma tidsom lönen eller ersättningen och arbetstagaren har blivit berättigadtUl bidraget efter uppsägningen. Har lönefordran som förfallit tidigareän innan Iconkursan-sökningen gjordes varit föremål för tvist,gäller förmånsrätten, om talan väckts eUer sådan förhandling som föreskrives i kollektivavtal begärts från förfallodagen och konkursansökningen följt från det atttvisten blivit slutligt avgjord. I fråga om semesterlön ellersemesterersättning som är intjänad innan konkursansökningen gjordes gäller förmänsrätten vad som står inne för det löpande och de närmast föregående tvåintjänandeåren. Förmånsrätten gäller även innestående semesterlön ellersemesterersättning för semesterledighet som har sparats i den usträckning 18 § semesterlagen (1977: 000) medger. 1976/77: 90 294 Förmånsrätt enligt första stycket följer även medfordran på pension vilken tUlkommer arbetstagare eller dennes efterlevande förhögst innan konkursansökningen gjordes och nästföljande sex månader.Förmånsrätten gäller även i fråga om pension, som intjänats hos föregåendearbetsgivare, om gäldenären övertagit ansvaret för pensionen under debetingelser som anges i 23 och 26 §§ lagen (1967: 531) om tryggande avpensionsutfästelse m, m. Om gäldenären är näringsidkare, skall arbetstagare,som själv eller jämte närstående ägde väsentlig andel i företaget och som hadeväsentligt inflytande över dess verksamhet, eller hans efterlevande ej ha förmånsrättenligt denna paragraf för lön eller pension. Vad som sagts nu gäller även omgäldenären är juridisk person utan att vara näringsidkare. Dennalag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller i fråga om förmånsrättför fordran i konkurs på grund av ansökan som har gjorts före ikraftträdandet. 1976/77: 90 295 , regeringsrådet , justitierådet Mannerfelt,justitierådet "Welamson. Regeringen har pä hemställan avstatsrådet beslutat inhämta lagrådets yttrande över förslag till 2. lag om ändring i lagen (1963:115) om förlängd semester för vissa arbetstagare med radiologiskt arbete 3. lag om ändring iförmånsrättslagen (1970; 979). Förslagen,som finns bilagda detta protokoll, har inför lagrådet föredragits avhovrättsassessorn 'Wikrén. Förslagen föranleder följande yttrande avlagrådet: I paragrafens tredje stycke har upptagits enföreskrift om rätt för arbetstagare att avstå från semesterledighet, som ej ärförenad med semesterlön. En bestämmelse av dylik innebörd synes emellertid börakomma in i lagtexten först efter det att det framgått, att semesterledighetutan semesterlön förekommer. Med hänsyn härtill förordar lagrådet, att 2 §tredje stycket flyttas till 4 § och där upptas som ett tredje stycke. Bestämmelserna i 9 § bygger på en innebörd avbegreppet semesterledighet, enligt vUken omfattningen av sådan ledighet ickebehöver sammanfalla med vare sig antalet semesterdagar som arbetstagaren tar uteller med det antal dagar under vilka han åtnjuter sammanhängande ledighet närhan tar ut en eller . Således skall exempelvis ett äveneljest arbetsfritt veckoslut, som omges av dagar under vilka arbetstagaren harsemester, inräknas i semesterledigheten vid beräkning av dess omfattningenligt 9 §, medan motsatsen normalt är fallet beträffande veckoslut av dyliktslag, som infaller i början och/ eller slutet av en sammanhängande ledighet,vari en eller ingår. Närmare bestämt synes förslagetsståndpunkt vara den, att såsom semesterledighet skall anses enstakasemesterdagar och period av semesterdagar jämte i 9 § angivna arbetsfria dagar,vUken börjar och 1976/77: 90 296