prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Detta skulle leda till enmycket kraftig förbättring av kommunernas likviditet och resultera i ettmycket lågt upplåningsbehov. Bostadssektornsinvesteringar beräknas vara ungefär oförändrade i volym 1977. Med deprisprognoser som föreligger torde den värdemässiga ökningen mellan helåren1976 och 1977 uppgå till 900 milj. kr. Ökade nettoutbetalningar av statUgabostadslån kan förutses täcka ca halva detta belopp, vilket innebär attbostadssektorns anspråk på kredit-marknaden kan bli några hundra miljonerkronor större än . Näringslivetsfasta investeringar beräknas i värde uppgå till ca . mer under1977 än . förväntas ett kraftigt lageromslag 'från entUlväxt på ca . 1976 till en lagerstocksminskning (jfrkapitel 7). En så kraftig likvidise-ring av lagren skuUe vara tUlräcklig föratt täcka öicningen av finansieringsbehoven för de fasta investeringarna.Näringslivets finansiella sparande, som kan residualberäknas från ensamraanställning av inkomst-och utgiftsberäkningen för de andra sektorernasärat bytesbalansen, kommer enligt mellanalternativet att bli i stort settoförändrat 1977. Mot bakgrund av uppmaning till företagen att ökasin upplåning utomlands kan ett oförändrat upplåningsbehov betyda attnä-ruigslivets anspråk på den inheraska kreditraarknaden blir något lägreän , Delprognoseroch arbetsfördehiing rörande den preliminära nationalbudgeten 1977 Av inledningen framgår vilka kapitel och avsnittsom sammanställts inom ekonoraideparfementet (E) resp. (Kl). Nedan redovisas detta i tablåforra. Hämtöver fraragår E:s och KLs bedömningarav utvecklingen inom olika delsektorer. -1,4' -1,6' Export av varor och tjänster Import av varor och tjänster Produktion inom gruvor, mine- 'Lagerförändring i % av föregående års BNP. Prop,1976/77:100 Bilagal Finansplanen 176 1.1 Konjunkturutveckling ochekonomisk politik 2 1.2 UtveckUngen inom olika områden 14 2 Detinternalionella läget 33 2.1 Sammanfattande översikt 33 3.3 Bytes- och betalningsbalansen 79. 4.1 Sammanfattning avindustriproduktionens utveckling 84 4.2 Utvecklingen inom olikadelbranscher 85 4.3 Övriga näringsgrenar och dentotala produktionen 102 5.1 Läget på arbetsmarknaden under1976 105 5.2 Arbetsmarknaden II3. 6 Deenskilda konsumenternas ekonomi 117 6.3 Inkoraster och skatter 120 6.5 Den privata konsurationen I25 7.1 Saramanfattning avinvesteringsprognosen I27 7.2 Investeringsutvecklingen inoraolika oraråden 132 7.3 Lagerinvesteringarna I43. 8 Denoffentliga verksamheten 147 8.3 Koraraunerna 150' 8.5 Den konsoliderade offentligasektorn 154 8.6 Beräkning av finanspolitiskaeffekter 156- 9 Kreditmarknaden 160' 9.2 Kreditinstitutens utiåning 168 9.3 Den sektorvisa upplåningen 170 9.4 Utblick mot 1977 173 iiil.1 Preliminär nationalbudget 177 1;1 Bruttonationalprodukt, bytesbalans och konsumentpriser 1976 2 Preliminär försörjningsbalans19761977 8 3 Förändring avBNP-koraponenterna i pirocent av brattonatio- 8 nalproduktenföregående år 19731977 4 Bytesbalans 19751977 9 6 Jämförelse med 1975 årslångtidsutredning 26 7 Finanspolitiska effekter 19741977 27 8 Olika sektorers finansieUasparande i procent av BNP 1975 30 1977 2:1 Bruttonationalproduktens utveckling i vissa 2 Konsumentprisernas utveckling19621976 40 3 Bytesbalansutvecklingen i vissaländer 19741977 45 3:1 export av bearbetade varor (exkl.fartyg) till OECD- området 19721977 62 2 export av bearbetadevaror (exkl. fartyg) 1972 1977 66 3 Prisutvecklingen för bearbetadevaror 19721977 68 4 Exportutvecklingen för oUkavarugrupper 197519.77 69 5 Iraportutvecklingen för olikavarugrupper 19751977 enligt altemativ II för lönekostnadsutvecklingen 73 6 Bytes- och betalningsbalans19741977 78 4:1 Industriproduktionens utveckling 19741977 85 2 Försörjningsbalans för sågadeoch hyvlade trävaror 1975 1977 87 3 Försörjningsbalans förrundvirke 19751977 91 4 Försörjningsbalans förverkstadsprodukter, exkl. fartyg 1975 1977 95 5 Försörjningsbalans för övrigindustrisektor 19751977 100 5:1 Sysselsättningen inom olika näringsgrenar 19741976 109 2 Arbetslösheten 19721976 111 3 Antal personer iarbetsmarknadspolitiska åtgärder 19721976 112 4 Varsel om personaUnskränkningar19701976 112 5 Produktiviteten inom oUkanäringsgrenar 19701976 115 6 Produktion, produktivitet ochsysselsättning 1977 116 &.1 De enskilda konsumenternas inkomster och utgifter 2 Inkomstöverföringar tiU hushåll19751977 121 3 Hushållens direkta skatter ochavgifter 19731977 122 4 Konsumentprisindex december1975oktober 1976 123 Prop.1976/77:100 Bilagal Finansplanen 178 5 Konsuraentprisförändringen19751977 uppdelad på kora-ponenter 124 6 HushåUens konsumtionsutveckling19631976 125 7:1 Bmttoinvesteringarnas utveckling 19721976 samt prognos 2 Bruttoinvesteringarnasutveckling 19721977 samt prognos förprivat, statlig och sektor 129 3 Lägenheter i påbörjade ochinflyttningsfärdiga bostadshus 19711977 132 4 Planerade och faktiskaförändringar av den egentliga industrins totala investeringar 19671977 136 5 Planerade och faktiskaförändringar av de borgerliga primär-koraraunernas och landstingensinvesteringar 19691977 142 6 Lagervolymförändringar totaltoch efter näringsgrenar 1973 1977 145 8:1 Statens inkoraster och utgifter 19751977 149 2 Komraunernas inkomster ochutgifter 19751977 151 3 Socialförsäkringssektornsinkomster och utgifter 19751977 153 4 Den offentliga sektornskonsumtion och investeringar 1975 1977 155 5 Den konsoliderade offentligasektorns inkomster och utgifter 19751977 155 6 Finanspolitiska effekter19741977 159 9:1 Förändring i penningmängden hos aUmänheten 19741976 165 2 Förändring i bankernas likvidatiUgångar 19741976 167 3 Kreditraarknaden de tre förstakvartalen och 1976 169 4 Statens budgetutfall samtupplåningsformer 19741976 J71 5 Bostadssektorns upplåning påkreditmarknaden 19741976 172 6 Näringslivets upplåning påkreditmarknaden 19741976 173 Bil.1 Preliminär nationalbudget I79 1: 1 Relativpriser och marknadsandelar 19711976för svensk ex port av bearbetade varor (exkl. fartyg) till 7 2 Lagerinvesteringar19501977 25 2:1 Bruttonationalproduktens utveckling i olika länder och län- 2 Industriproduktionen i vissaländer 19741976 37 3 Arbetslöshet i olika länder19731976 41 3:1 Exportutvecklingen, totalt och för vissa varugrupper 1970 5:1 Arbetskraft och sysselsättning 19701976 106 2 Vid arbetsförmedlingarnakvarstående lediga platser okt. 3 Arbetslöshet och kvarståendelediga platser 1970okt./nov. 6:1 Hushållens disponibla inkomster och konsumtionsutgifter 7:1 Byggnads- och maskininvesteringar, totalt och uppdelat på 2 Antal outhyrda lägenheter19721976 i hus färdigstäUda 1967 och senare 133 3 Medianbyggnadstid i antalmånader för påbörjade lägenheter 19721977 134 4 Investeringar i bostäder ochegentlig industri 19701977 135 5 Investeringar inom egentligindustri, totalt och uppdelat på branscher 19701977 137 6 Totala industrinslagervolymförändring 19641977 146 9:1 Valutareserven 19721976 161 2 OfficieUt diskonto 19731976 161 3 Affärsbankernas uteståendekrediter till övriga ändamål exld. 4 Industrinslikviditetsutveckling 19701976 166 5 Penningmängden hos allmänheten19691976 166 6 Sparbankemas (större) ochföreningsbankernas utestående krediter tUl andra ändaraål än bostadsbyggnadskrediter1974 1976 170 7 Statens budgetunderskott ochnettoupplåning på obligationsmarknaden 19701976 171 1976/77:100 Bilaga 1 Finansplanen Konjunktureroch ekonomisk politik 1976 7 Den ekonomiskapolitikens mål och inriktning 1977 11Finanspolitiken 18 Lagerstöd 21 Investerings- och kreditpolitiken 21 Sysselsättningspolitiken 22 Industripolitiken 24 Hushållningen med energi 27 Försörjningsbalans och bytesbalans 1977 28 J. A llmänna pensionsfondens fjärde fondstyrelse 36 Bilaga1: Preliminär nationalbudget för Innehållsförteckning Bil 1 176 Tabellförteckning Bil 1 177 Diagramförteckmng Bil 1 179 1 saml Nr 100. BUaga 2tiD budgetpropositionen 1977 Prop.1976/77:100 Anmälantill statsbudgeten för /78 såvitt avser utgifts-programmet ochberäkning av statens inkomster, m. m. De främsta raålen för regeringens ekonomiskapolitik är att bereda sysselsättning åt alla, uppnå en förbättrad regionalbalans och en rättvis inkorastfördelning, dämpa inflationen och minskaunderskotten i bytesbalansen. Genom att skapa förutsättningar för enbalanserad tiUväxt i ekonorain läggs grunden för att föra vidare en socialtinriktad reforra-polilik och för en fortsatt välståndsutveckling. Regeringen har emellertid tiUträtt i en situationdär den svenska ekonomin befinner sig i ett kärvt läge. Vårt kostnadsläge ärhögt och underskotten i de utrikes betalningarna är betydande. Ett flertalbranscher och företag är krisdrabbade och det finns tendenser tUl ett försämratarbetsmarknadsläge. Den internationella konjunkturuppgången komraer senare änvad tidigare prognoser angav. Mot denna bakgrund karakteriseras budgetpolitikenav åtgärder för att stärka vår internationella konkurrenskraft och av insatserför att trygga sysselsättningen. Således har regeringen lagt fram förslag om enskatteomläggning för sora genom att sänka den totala och marginellastatliga inkorastbeskattningen i de skikt där de stora löntagargruppernabefinner sig gör det möjUgt för löntagama att uppnå en åsyftadreallöneförbättring inom ramen för raåttliga nominella löneökningar. Det finnsockså anledning att räkna med en väsentligt lägre inflations- 1 saml Nr 100. Prop.1976/77:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 2 taktunder än under de närraast föregående åren. med att inflationstakten nära nog kan halveras under år1977. På budgetens utgiftssida görs stora insatser föratt trygga sysselsättningen i de mest utsatta företagen och branscherna såsomNJA, varven, teko- och glasindustrierna, m. fl. För att stödja företagens investeringarförlängs reglerna angående investeringsbidrag och extra investeringsavdrag.Ett betydande fortsatt lagerstöd komraer att ges för att förhindra en påtvingadlageravveckling med de påfrestningar på arbetsmarknaden och förluster förföretagen som en sådan skulle innebära. Isyfte att föra det sociala reformarbetet vidare och skapaarbetstiUfällen sker också en viss expansion av den statliga konsumtionen. Föratt skapa fömtsättningar för dessa insatser från samhäUets sida blir detnödvändigt att företa vissa skatte- och avgiftshöjningar till vilka jagåterkommer i det följande. Åtgärderna är också motiverade av behovet attbegränsa uppgången i den privata konsumtionen och därmed hålla tillbakairaportökningen och stimulera företagen till ökade exportansträngningar.Därtill kommer att finanspolitiken måste ges en tillräcklig grad av stramhetför att begränsa den offentliga sektorns upplånings-behov. Inuvarande internationella konjunktur är det inte möjUgt att både vidmakthållafull sysselsättning och att elirainera underskottet i bytesbalansen.Regeringen har därvid valt att prioritera sysselsättningen och genom fortsattupplåning utomlands finansiera ett ökat betalningsunderskott. Arbetslöshetenbör därraed kunna hållas på en låg nivå. Därigenom kan man begränsa det enorraaslöseri raed raänskliga resurser och den upplevelse av personligt misslyckandesom ofta följer i arbetslöshetens spår. I ett något längre perspektiv blir deteraeUertid nödvändigt att återställa järavikten i bytesbalansen. Erfarenhetenvisar att länder som negligerar detta visserligen kan leva på utiändskakrediter raen så sraåningom tvingas till mycket drastiska ekonomisk-politiskaåtgärder som går ut över sysselsättning och välfärd. När det gäller möjlighetema att förbättrabytesbalansen besväras vi av ett relativt högt kostnadsläge. A andra sidanfinns också styrkefaktorer i vår ekonomi. Således har industrins investeringar,trots konjunkturavmattningen , hållits relativt väl uppe ijämförelse med många andra länder. Genora att företagen bibehåUit ochdess-utora i stor utsträckning vidareutbildat sin personal och fortsatt attbygga ut sin produktionsapparat fiims förutsättningar att öka produktionen ochproduktiviteten när den internationella konjunkturuppgången koramer i gång påallvar. För att uppnå jämvikt i bytesbalansen krävs inteendast att vi kan. återvinna vår internationella konkurrenskraft utan även attvi styr över resurser från inherask konsumtion offentlig såväl sora privat till Prop.1976/77:100 Bilaga 2 Budgeffiirslaget 3 föreligger det en betydande automatik i den offentligautgiftsökningen till följd av stigande kostnader och konsekvenser av tidigarefattade beslut. Av den totala utgiftsökningen i årets budgetförslag avser denhelt övervägande delen utgiftsökningar av sådan karaktär. I detta perspektiv är det nödvändigt att både statoch kommun ålägger sig stor restriktivitet med nya åtaganden. Den offentiigaverksamheten kommer inte att kunna byggas ut i sarama snabba taktsom karakteriserat . Jag koraraer i det följande att uppehålla raig vidde oraråden som prioriterats i årets budgetförslag. Regeringsdeklarationenföljs upp och en stark satsning på att trygga sysselsättning och regionalbalans görs. Förslaget innebär också att den socialt inriktade reformpolitikenförs vidare. Dessutom kommer förstärkta åtgärder för energisparandet att vidtasnästa budgetår. 2.1Sysselsättning och regional balans De åtgärder för att trygga sysselsättningen somregeringen har vidtagit har i hög grad kännetecknats avnödvändigheten att snabbt ta ställning till en rad frågor för att undvikahotande inskränkningar och nedläggningar av företag och industrier. Framtidenär problemfylld för vissa branscher. Regeringen har sålunda tidigare tvingats ingriparaed betydande insatser för bl. a. varvs- och tekoindustrierna. Ett omfattandeutredningsarbete pågår beträffande bl. a. dessa branscher och stålindustrin.Förslag ora statliga åtgärder för att stödja den svenska varvsindustrin korameratt föreläggas . I () har betydandeförluster uppkommit och företagets kapital har urholkats. Regeringen harnyligen föreslagit att ca 1 800 milj. kr. skall anvisas för ekonoraiskrekonstmktion av företaget. Även beklädnadsindustrins läge är bekymmersamt.Regeringen har lagt frara förslag om särskilda stödåtgärder för attupprätthålla sysselsättningen vid vissa teko-förelag i . Regeringenkoramer att föreslå ett åtgärdsprogram för den manuellaglasindustrin. Ett starkt näringsliv är på enförutsättning för trygghet i sysselsättningen och gmnden för en fortsattvälståndsutveckUng. För att den svenska industrin skall kunna hävda sig iframtiden är investeringarna av central betydelse. Regeringen avser därförföreslå att de särskilda reglema för investeringsbidrag förlängs attorafatta hela 1976/77:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 4 Vidare ges till företagen ett fortsatt lagerstöd. för atfförhindra en alltför snabb lageravveckling. ' Även i övrigt innehåller budgetens utgiftssida enrad förslag som syftar till att trygga sysselsättningen i landets olika delar.Således föreslås förbättrad arbetsmarknadsservice, bl. a. för ungdomar,kraftigt ökat stöd till raindre och medelstora företag, åtgärder för attförbättra den regionala balansen samt ökat exportstöd. Arbetsförraedlingen har en strategisk roll för enbättre fungerande arbetsmarknad. I årets budgetförslag tillförsarbetsförraedlingarna 240 nya tjänster. Ett viktigt motiv härför är behovet atthjälpa ungdomar vid övergången från skola till arbetsliv. Även insatserna tUlförmån för kvinnor och för dem som på grund av något handikapp har svårt attfå anställning på öppna marknaden förstärks, liksom arbetet i anpassningsgrupperna.För halvskyddat arbete beräknas kraftigt ökade resurser. Framställning av ADB-baserade platslistor utvidgastill att omfatta hela landet. Den obligatoriska anmälan av lediga platserföresläs omfatta även . I syfte att främja nyanställning avarbetshandikappade inom den statliga och kommunala sektorn har regeringenuppdragit åt sysselsättningsutredningen att genomföra och utvärdera enförsöksverksamhet raed ökad inplacering av arbetshandikappade. För dettaändaniål beräknas saramanlagt ca 2,5 railj. innevarande och nästa budgetår. Regelsystemet för flyttningsbidrag reformeras ochförenklas. Starthjälpen höjs från . förehpersonshushåll och från . för hushåll med två ellerflera medlemmar. Vidare höjs utbildningsbidragen inomarbétsmarknadsiitbildningen. Stödtill mindre och medelstora företag Ett dynamiskt näringsliv förutsätter att mindre ochmedelstora företag får goda utvecklingsmöjligheter. En översyn av olika frågorsom berör dessa företag har inletts med sikte på att redovisa ensaralad politik för denna del av vårt näringsliv. Hanlverks- och industrilånefondens resurserföreslås bli förstärkta. Fondens kreditkapacitet ökar med 170 milj. kr fram tiUutgången av nästa budgetår. Dessutora ökas möjligheterna för de raindre ochmedelstora företagen att få lån med statlig garanti. Arets budgetförslag innehåUer väsentiigaförstärkningar till företagareföreningarna samt större resurser för bl. Saramanlagt anvisas 40 milj. kr. för dessa ändamål. Prop.1976/77:100 Bilaga 2 Bndgetförslaget 5 I regeringsdeklarationen understryks attregionalpolitiken skall förstärkas så att människor i olika landsdelar gesallsidig sysselsättning och service samt en god miljö. Arets budgetförslaginnebär att särskilda åtgärder vidtas för att förbättra villkoren förmänniskoma i glesbygden. Stor uppraärksamhet ägnas åt att stärka näringsUvetoch sysselsättningen i så att länet kan få entillfredsställande sysselsättningsnivå. har en särskild delegationtiUsatts med uppgift att lärana förslag om åtgärder för att ökasysselsättningen i länet. Norrlandsfonden får ett tillskott om 30 milj. kr. Sysselsättningstillfällen i jordbruket är spriddaöver så gott som hela landet och elt livskraftigt jordbruk bidrar verksamt tillden regionala balansen. Jordbrukspolitiken ingår därför sora ett led i denaktiva regionalpolitik regeringen avser att föra. Familjejordbmket skall varaden dominerande företagsformen. Stöd till jordbrukets rationalisering utgår främsti förra av statiiga kreditgarantier för lån. I årets budget föreslås att raraenför kreditgarantier ökas med 40 raUj. Stödet till byggande av skogsbilvägar i det inrestödorarådet förstärks, liksom bidragen till intensifierad skogsvård i norraSverige. Dessa åtgärder bidrar också positivt till.sysselsättningen i berördaoraråden. Även skärgårdsföretagen får ökat stöd. Möjligheterna tiU lån och bidrag tilldagligvarubutiker i glesbygderna förbättras i syfte att bromsa nedläggningarnaav sådana butiker. och AB SvenskExportkredit fyller viktiga uppgifter genom att medverka till näringslivetsfinansiering av investerings- och exportprojekt. Båda föreslås få sinlånekapacitet väsentligt utökad. I årets budgetförslag las ca 65 milj. kr. upp förexportfrämjande åtgärder. Särskilda åtgärder vidtas för att stödja den mindreindustrins exportansträngningar. byggs ut raedett kontor i . Ett huvudteraa i regeringsdeklarationen är att densocialt inriktade reformpolitiken skall föras vidare. I enUghet härraedförbättras stödet tUl barnfamiljer och folkpensionärer. Betydande insatser görsockså för olika kulturella ändamål och på utbildningsområdet. Åtgärder vidtasför att förstärka arbetarskyddet och förbättra arbetsmiljön. Stödet till dehandikappade förbättras. Ökade resurser föreslås för vård äv raiss- 1976/77:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 6 brukare.Årets budgetförslag innebär också att av vår bruttonationalproduktavsätts för internationellt utvecklingssamarbete. Det ekonomiska stödet till barnfarailjernaförbättras genora att barnbidraget höjs raed . per barnoch år från . Enligt gällande regler är alla föräldrartillförsäkrade ekonomisk ersättning under sju raånader i samband med barnsfödelse. Regeringen förbereder f. n. förslag om förlängning aversättningstiden. Proposition om dessa frågor avses föreläggas undervåren 1977. Utbyggnaden av barnomsorgen fortsätter. Planernatorde medföra att de enskilda kommunerna kommer att fullföljautbyggnadsprogrammet av 100 000 nya platser i daghem och 50 000 nya platser ifritidshem . Det stadiga stödet tUl kommunernasbarnomsorg ökar med drygt 600 milj. kr. och uppgår nu tUl samraanlagt ca 1 855mUj. Stödet finansieras genom en socialavgift från arbetsgivarna. Avgiftenhöjs tiU för . Som ett led i utbyggnaden av barnomsorgen kommerantalet utbildningsplatser för förskollärare att öka med 300 platser. Kommunerna får fr. o. m. nästa budgetår ettsärskilt statsbidrag för heraspråksträning för invandrarbarn i förskolan.Medelsbehovet beräknas tiU 8,5 milj. kr. Inkomstgränsen för oreducerat bostadsbidrag höjsden . För barnfamiljer höjs gränsen raed . till 35 000kr. Subventionerna av baslivsraedel gynnar främstbarnfamiljerna. Regeringen har beslutat att öka subventionerna förmjölk och bröd med 160 milj. kr. Det innebär att priset på mjölk stannar vidomkring 1: . Utan subventionen skulle mjölken kosta över 3 kr.per liter. Enrad pensionsreformer har genomförts . Den aUmänna pensionsåldernhar sänkts till och ökade möjligheter tiU rörlig pensionsålder harinförts, bl. a. genom införande av delpension. Reforraprogrammet följs nu uppgenom en höjning av pensionstillskottet för folkpensionärer som saknar ATPeller har låga ATP-förmåner. Folkpensionen (inkl. fullt pensionstillskott)uppgår f. n. tUl . för ensarastående och . Regeringenföreslår att statskomraunalt bostadsbidrag skall kunna utgå även tillfolkpensionärer fr. o. ra. Reformen innebär en kraftigförbättring för de pensionärer som uppbär ATP eller annan sidoinkomst utöverfolkpension. Kostnaderna under /78 beräknas till ca 55 milj.kr., varav ca 40 milj. kr. faller på staten. Prop.1976/77:100 Bilaga 2 Budgeffiirslaget 7 För reformer på kulturområdet har beräknatssammanlagt ca 50 milj. kr. I budgetpropositionen redovisas förslag avseende bl.a. ökade bidrag tiU regionala och lokala teater-, dans- och rausikinstitutioneroch fria grupper, ökat stöd tiU kulturprograra inora föreningslivet särat ettnytt regionalt rauseistöd. Förslag tUl reforraer rörande bl, a. bokhandelsstöd,kulturtidskriftsstöd, bidrag till handikappades kulturella verksamhet och tillsamekulturen kommer att läggas frara. Regeringens budgetförslag innebär vidare betydandesatsningar på vuxenutbildningen. Geraensarat för dessa åtgärder är att deraedverkar tUl en utjämning av den utbildningsklyfta sora finns raellan oUkaåldersgrupper. Vidare ges eftersatta grupper sora invandrare och analfabeterökade möjligheter till utbildning. Det särskilda vuxenstudiestödet ochtimstudiestödet byggs ut kraftigt. Statsbidragen till studiecirklar, studieförbundenoch den komraunala vuxenutbildningen höjs raed samraanlagt ca 240 milj. kr.Den grundläggande utbildningen byggs ut. Regeringen förbereder en propositionom folkhögskolorna. Den kommer bl. a. att innehålla förslag om förändratstatsbidragssystem. Regeringen kommer att lägga fram förslagom utbildningen och forskningen inom högskolan. Väsentligt ökade resursertillförs den högre utbildningen och forskningen. Anslagsökningen tilluniversitetet och högskolor uppgår till ca 250 milj. kr. och anslagen tillforskningsråden räknas upp med drygt 40 milj. kr. I årets budgetförslag tas ett första steg raotavveckling av äktaraake-prövningen i studiemedelssystemet. Fribeloppet förmakes inkomst innan studiemedlen reduceras höjs nu till sex basbelopp perår (f. n.-ca . Arbetarskyddet ges ökade resurser. I åretsbudgetförslag tillförs arbetarskyddsstyrelsen och yrkesinspektionensararaanlagt 85 nya tjänster. För personer med arbetshandikapp behövs särskUdaåtgärder för att anpassa arbetet till individens förutsättningar. Jag hartidigare redovisat att ytterligare insatser föreslås tiU förmån för desvårplacerade. koramer regeringen att underställalagrådet förslag till ny arbetsmiljölag. Förslaget grundas påarbetsmiljöutredningens betänkande. Proposition beräknas kunna föreläggasriksdagen . Lagstiftningen ora medbestämmande i arbetslivetträder i kraft . För bidrag till utbildning, information ochforskning kring den nya lagen samt för bidrag till utbildning av fackliga företrädarei företagens och statliga myndigheters styrelser föreslås sammanlagt 115 miljkr. 1976/77:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 8 SamhäUets stöd till de handikappade förbättrassuccessivt.