prop · G003150 · 1976-12-31 00:00:00 — VI Fonden för låneunderstöd VII Fonden för statens aktier VIII Fonden för beredskapslagring Summa inkomster av statens C Beräknad övrig finansiering Bil.2 : Budgetutfallet /77 Beräknademerutgifter och besparingar på förslags- och obeteckmtde anslag underbudgetåret 1916111 (milj. II B 6 Lokala polisorganisationen: Förvaltningskostnader, f D 2 Allmänna domstolarna, f E 1Rättshjälpskostnader, f Kriminalvårdsanstalterna, f F 7Kriminalvårdsenheter med särskild III A 1Utrikesförvaltningen, f IV A 5 Regleringav prisstegringar för det militära försvaret, f A 6 Reglering avprisstegringar för E E F F F F G B B C C civilförsvaret, f B 1 Arméförband: Ledning och förbandsverksamhet,f B 2 Arméförband: Materielanskaffning, f B 4 Arméförband: Forskning ochutveckling, f C 1 Marinförband: Ledning och förbandsverksamhet, fMarinförband: Materielanskaffning, f Flygförband: Ledning och förbandsverksamhet,f Flygförband: Materielanskaffning, f Flygförband: Forskningoch utveckling, f Försvarsstaben, f Militärområdesstaber m. m. fFortifikationsförvaltningen, f , f Gemensamförsvarsforskning, f , f Civilförsvar, f Folkpensioner, f Bidrag till sjukförsäkringen, f Allmännabarnbidrag, f Bidrag till sjukförsäkringen för föräldraförsäkringen, fErsättning för bidragsförskott, f Bidrag till social hemhjälp och färdtjänst, f G 1 : Driftkostnader, f G 6 Bidrag till kommunala undervisningssjukhus, f H 4 Bidrag till driften av kliniker för psykiskt sjuka m.m., f I 5 Ersättning till kommuner enligt socialhjälps- ochbarnavårdslagarna m. m., f K 2 Bidrag till vissa hjälpmedel för handikappade, f Prop.1976/77:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag 14 Transportstöd till , m m., f 2 Ersättning till postverket för beford- ran av tjänsteförsändelser, f Statistik, register och prognoser, f 2 Skatteutjämningsbidrag till kommu- nerna m. m., f 6 Kompensation till kommuner m. fl. i anledning av skatte- 8 Bidrag till driften av grund- D 13 Specialskolan m. m.: D 16 Bidrag till driften av gymnasie- D 32 Bidrag till byggnadsarbeten inom skolväsendet m. m., f 6 Humanistiska fakulteterna m. m.: Avlöningar till lärarpersonal, f E 23 Tekniska fakulteterna m. m.: Avlöningar till lärarpersonal, f Avlöningar till lärarpersonal m. m., f 5 Bidrag till driften av kommunala skolor för vuxna, f 6 Bidrag till studiecirkelverksamhet, f 8 Bidrag till driften av folkhög- G 12 Undervisning för invandrare i svenska språket m. m., f 2 Lantbruksnämnderna, f 3 Prisreglerande åtgärder på jord- brukets område, f H 11 Bidrag till kommunala avlopps- reningsverk m. m., f 1 Överstyrelsen för ekonomiskt för- 4 Stöd vid lageruppbyggnad, f 5 Kontant stöd vid arbetslöshet, f 2 Åtgärder för flyktingar, f 1 Regionalpolitiskt stöd: 3 Bostadsbidrag m. m., f 4 Räntebidrag m. m., f 5 Eftergift av hyresförlustlån, f m. m., f 1 Länsstyrelserna, f 2 Lokala skattemyndigheterna, f 2 : Budgetutfallet /77 11 Beräknade förändringar av reservationsmedelsbehållningarpå reservationsanslag under budgetåret 1916111 (milj. Reservation Reservation ökning (+) Minskning (-) III C 1 Bidrag till internationella bistånds program 812 854 +42 C 2 Bilateralt utvecklingssamarbete 785 772 13 V D 7 Särskilda insatser för en barnvänlig H 3 Bidrag till anordnande av kliniker för psykiskt sjuka m. m. 35 60 + 25 VI B 2 Drift av statliga vägar 624 730 +106 B 3 Byggande av statliga vägar 378 547 +169 B 5 Bidrag till byggande av kommunala vägar och gator 195 182 13 VIII D 33 Bidrag till undervisningsmateriel inom gymnasieskolan m. m. + 14 + 21 -296 E 68 Inredning och utrustning av lokaler vid universitetenm. IX H 12 Stöd till avfallsbehandling m. m. XI B 3 Sysselsättningsskapandeåtgärder XII B 7 Bidrag till förbättring avboendemiljön B 11 Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m. XIII D 9 Oljeprospektering E 13 Energiforskning Summa 5 857 5 521 -336 Prop.1976/77:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag Beräknadeförändringar av reservationsmedelsbehällningar på investeringsanslag under budgetåret1976/77 (milj. Statens affärsverksfonder Statens allmänna fastighetsfondFörsvarets fastighetsfond Statens utlåningsfonder Därav: Lånefondenför bostadsbyggande Fonden för låneunderstöd Fonden för statens aktier Fondenför förlag till statsverket Fonden för beredskapslagring Diverse kapitalfonder Ökning ( + ) Beräknad disposition av rörliga krediter under budgetåret1976/77 (milj. Statiiga myndigheter med ' Riksreyisionsyerkets förnyade inkomstberäknmg /78 1976/77:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag Bil. TILLREGERINGEN (Budgetdepartementet) Revideradinkomstberäkning för /78 () instruktion skall RRV till regeringen avlänmaen reviderad beräkning av statens inkomster för det kommande budgetåret, avseddsom underlag för inkomstberäkningen i kompletteringspropositionen. 1 1976177.1 saml. 1976/77:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag 2 RRVredovisar i denna skrivelse nya beräkningar av inkomsterna under budgetåret1977/78 på de större inkomsttitlarna samt vissa speciellt konjunkturkänsligainkomsttitlar. Underlag för beräkningarna har inhämtats från berördamyndigheter. I anslutning till beräkningarna har bedömningar även gjorts avutfallet för /77. Inledningsvis presenterasde antaganden beträffande den ekonomiska utvecklingen, främst löneutvecklingen,som ligger till grund för beräkningarna. a. redovisas resultaten av RRVsförnyade aktiebolagsenkät som ligger till grund för antagandet om bolagensinkomstutveckling. Därefter presenteras en sammanfattning avberäkningsresultaten. Vidare görs jämförelser i tabellform mellan de revideradeberäkningarna och de belopp som upptogs i budgetpropositionen. För de titlaravseende /78 där RRV nu förordar förändringar lämnas i det följandekommentarer till dessa. Avslutningsvis lämnas ett förslag till förnyadberäkning av kapitalbudgetens inkomster. Utvecklingenav skatteunderlaget för fysiska personer EnligtRRVs beräkningar antogs den totala lönesumman öka med 13,1 %mellan åren 1975 och 1976. Den avtalsmässiga löneökningen förutsattes då uppgåtill . Löneglidningen och sysselsättningskomponenten antogs bidra med 2,3resp. till totala lönesummeökningen. Dessa tal avvek mednågra tiondels procentenheter från de komponenter som presenterades i denpreliminära nationalbudgeten . räknade iden preliminära nationalbudgeten med en total lönesummeökning på 13,2 %.Avtalen beräknades svara för , löneglidningen för ochsysselsättningskomponenten för . RRV har i sin revideradeberäkning utgått från att lönesumman ökade mellan åren 1975 och1976. Löneglidningskomponenten har justerats upp något medan sysselsättnings-och avtalskomponenten antas ligga kvar på ungefär samma nivå som . Pensionernaökade varför ökningen av inkomst av tjänstberäknas till . I sin decemberberäkningredovisade RRV tre alternativ till beräkning av statsinkomsterna. Dessabaserades på tre olika räkneexempel beträffande avtalsutfallet för . Idet alternativ som presenterades som RRVs huvudalternativ uppgick totalalönesummeökningen till . I det lägre alternativet satteslönesummeökningen till och i det högre till . Sedan beräkningarnapresenterades har utfallet av kontrollstationsförhandlingarna blivitkänt. Detta har resulterat i att de avtalsmässiga lönerna justerats uppåt för1977. harmot bakgrund av detta valt att justera upp de antaganden som redovisades idecember. I det lägsta alternativet skulle lönesummeökningen mellan åren 1976och 1977 därmed antas uppgå till vilket skulle motsvara en totallönekostnadsökning, inkl. sociala kostnader, på . I huvudalternativetantas lönesummeökningen uppgå till vilket skulle motsvara enlönekostnadsökning på . 1 det högre alternativet skulle totala lönekostnadsökningenkorrigerad på motsvarande sätt uppgå till tal som överstiger arbetstagarparternasbud i de pågående avtalsförhandlingarna. Det har därför bedömts som mindresannolikt att utfallet skulle bli av den storleksordningen. RRV har därför valtatt inte fullfölja beräkningarna från enligt detta alternativ. Förår 1978 har RRV liksom i decemberberäkningen endast gjort en schablonmässig framskrivningav lönerna . Avinkomsterna från andra förvärvskällor än tjänst har utvecklingen av inkomst avkapital ändrats till en ökning med . Idecemberberäkningen antogs ökningen till . Mellan åren 1976 och 1977förutses kapitalinkomsterna öka med jämfört med en ökning på iföregående beräkning. Förändringarna baseras på nya antaganden om räntenivån,in- och utlåning samt sparande. Inkomstav rörelse förutsågs minska ochöka med . RRV uppskattar nu att inkomsternaminskade och att ökningen beräknas uppgåtill . Dessa förändringar innefattareffekterna av ändrade avdragsregler för de s. k. egenavgifter som beskrevs i RRVsdecemberberäkning. Förinkomsterna av jordbruksfastighet har endast smärre korrigeringar gjorts avutvecklingstakten jämfört med decemberberäkningen. Arbetslöshetsersättningaroch bidrag för arbetsmarknadsutbildning bedömdes öka med knappt 40 %mellan åren 1975 och 1976. För 19761977 antogs en ökning på . RRVhar nu bedömt utvecklingstakten till och till35 % . Utvecklingenav skatteunderlaget för svenska aktiebolag m. fl. och mars upprepade RRV sin enkät till ett urval om ca 2 000 svenskaföretag, sparbanker och försäkringsinstitut. De tillfrågades om den tillstatlig och skatt taxerade inkomsten under verksamhetsåren 1975 och1976. Dessutom tillfrågades företagen om beräknade fyllnadsbetalningar undervåren 1977, avdrag för forsknings- och utvecklingskostnader, det särskildainvesteringsavdraget samt 1976/77:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag 4 omdet statliga investeringsbidraget. Det särskilda investeringsavdraget uppgicktill av anskaffningskostnaden för maskiner och inventarier 15oktober . Avdraget och bidraget har förlängts till att gällaunder hela (prop. 1976/77: 73). För perioden 1 maj 197631december 1977 är avdraget . Bidraget är under motsvarande perioder 4 %resp. Resultatet av enkäten har fördelats på företagsstorlek ochredovisas i tabell 1. beräknas den statligt taxerade inkomsten minska år 1976jämfört med . De kommunalt taxerade inkomsterna beräknas öka med 4 %mellan åren 1975 och 1976. Resultatet från vårens enkät innebär en nedjusteringav statligt taxerade inkomster jämfört med höstens enkätdå minskningen beräknades till . För de kommunalt taxerade inkomsterna är . Det särskilda investeringsavdraget beräknas uppgå till 1 260milj. Företag med mer än 500 anställda svarar för60 % av det totala avdraget. Som en följd av investeringsavdraget minskar denstatliga bolagsskatten med ca 500 milj. kr. De företag som inte kan utnyttjaavdraget kan i stället ansöka om ett investeringsbidrag. Dessa ansökningarberäknas totalt komma att motsvara ett belopp på 60 milj. kr. Aktiebolagens m. fl. statligt och kommunalt taxerade inkomster,fyllnadsbetalningar, forsknings-och utvecklingsavdrag, investeringsavdrag samtinvesteringsbidrag fördelat på företagsstorlek (milj. Närmare70 % av detta kommer att utbetalas till företag med högst 19 anställda. Detsärskilda forsknings- och utvecklingsavdraget beräknas uppgå till totalt 315milj. Företag med mer än 500 anställda svarar för av avdraget. Fyllnadsbetalningarnaunder beräknas enligt enkäten utgöra av den totala bolagsskatten.Företag med O19 anställda svarar i absoluta tal för större delen avfyllnadsbetalningarna. Dentrendmässiga ökningen av företagens statligt taxerade inkomster ligger på . utgår det särskilda investeringsavdraget med högreprocentsats än räknat på helår. RRV bedömer därför att denstatligt taxerade inkomsten förblir oförändrad mellan verksamhetsåren 1976 och1977. har antagits en ökning på . Utvecklingenav inkomsterna budgetåren 1975/76,1976/77 och 1977/78 Enligtde reviderade beräkningarna skulle totalbudgetens inkomster under budgetåret1976/77 uppgå till 103 503 milj. kr. Det innebär en ökning från budgetåret1975/76 med 9 569 milj. kr. Detta är en väsentligt mindre ökning än mellan detvå närmast föregående budgetåren. Mellan budgetåren 1974/75 och 1975/76 ökadetotala inkomsterna med 21 444 milj. kr. Avtabell 2 framgår att av ökningen /77 svarar socialförsäkringsavgifternaför 5 134 milj. kr. Det är drygt hälften av totala ökningen. Det är främstsocialförsäkringsavgiften till folkpensioneringen samt den fr. o. införda socialavgiften till barnomsorgen som svarar förökningen. Därnäst i betydelse kommer mervärdeskatten som svarar för 3 400 milj.kr. eller en dryg tredjedel av totala ökningen. Inkomstskatternaberäknas minska /77 med 1 666 milj. kr., vilket hänger sammanmed skattesänkningen samt med ökningen av utbetalningarna avkommunalskatt. Staten svarar för hela uppbörden av inkomstskatt, dvs. bådestatlig och skatt. Kommunernas andel av skatteuppbörden betalas uttill kommunerna med viss eftersläpning. Nettot av total inkomstskatteuppbördoch utbetalningar av kommunalskatt redovisas som inkomstskatter i den statligabudgeten. De kraftiga löneökningarna på resp.drygt 13,5 % medförde att totala skatteuppbörden ökade kraftigt dessa år.Löneökningarna antas i beräkningarna bli lägre under de närmast kommande åren.Detta beräknas medföra att ökningstakten av inkomstskatteuppbörden avtar. Prop.1976/77:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag 6 /76 ökade och beräknas öka med 11 /77. Utbetalningarna av kommunalskattemedel beräknas under sammaår öka resp. . Nettot mellan uppbörd av inkomstskatt ochutbetalningar av kommunalskattemedel väntas därmed sjunka /77. Av tabell 2 framgår vidare att automobilskattemedlenberäknas öka med 614 milj. kr. eller mellan budgetåren 1975/76 och1976/77. Ökningen förklaras främst av höjningen av vägtrafikskatten fr. o. m.april månad 1977. Den årliga ökningen harvarit i genomsnitt . Mervärdeskatten beräknas öka med eller 3 400milj. Andra inkomster som beräknas öka kraftigt ärenergiskatten och ränteinkomsterna från lånefonden för bostadsbyggande. Deökar eller 491 milj. kr. resp. eller 428 milj. kr. Den allmännaarbetsgivaravgiften förutses öka med 387 milj. kr. Den har påverkatsi neddragande riktning av att arbetsgivaravgiften halverats i det inrestödområdet samt av att egna företagares inkomster till viss del avgiftsbefriades1975. För /78 beräknas inkomsterna påtotalbudgeten uppgå till 115 006 milj. kr. Det skulle innebära en uppgång med11 503 milj. kr. eller jämfört med /77.Socialförsäkringsavgifterna beräknas svara för 5 400 milj. kr. eller knappthälften av totala Jämförelse mellan inkomster för budgetåren 1975/76, 1976/77 och 1977/78(milj. Utfall RRVsmars- Förändring RRVs mars- Förändring 1975/76 beräkning 1975/76 beräkning 1976/77 1976/77 1976/77 1977/78 1977/78 Skatt påinkomst och förmögenhet Socialförsäkringsavgifter'Övriga skatter på inkomst, förmögenhet och rörelse samtsocialförsäkringsavgifter Automobilskattemedel Allmän arbetsgivaravgiftMervärdeskatt Skatt på sprit Energiskatt Övrigatullar och acciser Uppbörd exkl. pensionsmedel Pensionsmedel Diverse inkomsterAffärsverk Övriga kapitalfonder Driftbudgetens inkomster övrig finansiering ' De sammanlagda inkomsterna av Skatt på inkomst ochförmögenhet samt Socialförsäkringsavgifter motsvarar inkomsterna på deninkomsttitel som i statsbudgeten benämns Skatt på inkomst och förmögenhet samtsocialförsäkringsavgifter m. m. ökningen.Mervärdeskatten ökar enligt beräkningama med 2 800 milj. kr. eller med 13 %.Mervärdeskatten svarar därmed för nästan en fjärdedel av totala ökningen. Inkomstskatternaväntas fortsätta att minska /78. Minskningen beräknas till 400milj. Liksom under innevarande budgetår väntas utvecklingen mellanskatteuppbörd och utbetalningar av kommunalskatt bidra till att nettot sjunker.Preliminärskatterna beräknas nämligen öka med somutbetalningarna av kommunalskatter väntas öka med . Ökningenav automobilskattemedlen väntas bli i det närmaste halverad jämförd med detnärmast föregående budgetåret. För /78 beräknas ökningen till325 milj. kr. Denallmänna arbetsgivaravgiften förutses öka med 408 milj. kr. eller med knappt 6 %.Skatten på sprit väntas till följd av skattehöjningen öka med 570milj. Energiskatten väntas fortsätta öka i snabb takt p. g. a.höjningar av energiskatten. För /78 beräknas ökningen till 555milj. Skatten på malt- och läskedrycker förutses /78 eller 135 milj. kr. till följd av att mellanöletförsvinner fr. o. m. Ränteinkomsterna från lånefonden förbostadsbyggande väntas öka med 365 milj. kr. eller /78till följd av att bostadslåneräntan höjts med en halv procentenhet till 9,75 %fr. o. m. . Liksomi RRVs decemberberäkning har alternativa kalkyler av statsinkomsterna utförtsmed hänsyn till den osäkerhet beträffande avtalsutfallet avlöneförhandlingarna som föreligger . Vid sidan avhuvudalternativet baserat på en total lönekostnadsökning på har även ettalternativ utarbetats med en lönekostnadsökning på mellan åren 1976 och1977. Inkomsternafrån andra förvärvskällor än löner, liksom bolagens inkomster har i det lägrealternativet antagits utveckla sig på samma sätt som i huvudalternativet.Inkomsterna efter skatt, dvs. de disponibla inkomsterna, utvecklas i en lägretakt i det lägre ahernativet genom att lönerna ökar långsammare. Skillnaden iutvecklingstakt mellan alternativen blir emellertid mindre för de disponiblainkomsterna än för lönerna, eftersom även inkomstskatterna blir lägre i detlägre alternativet. Detta återverkar på prognoserna för bl. a. den privatakonsumtionen och importen av konsumtionsvaror. Utvecklingstakten för denprivata konsumtionen är således endast obetydligt lägre i det lägrealternativet. Dealternativa lönekostnadsantagandena får återverkningar på skilda håll isamhällsekonomin. I den preliminära nationalbudgeten redovisa- 1976/77:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag s desde vidare konsekvenserna inom övriga delar av samhällsekonomin som blir följdenav att utgå från alternativa utvecklingstal för lönekostnaderna. Eftersom de lönekostnadsaltemativsom presenterades i den preliminära nationalbudgeten inte direkt överensstämmermed de som använts som utgångspunkt för RRVs reviderade beräkningar har dealternativa prognoserna i nationalbudgeten för andra ekonomiska variabler intekunnat användas. Det är vidare osäkert hur och med vilken genomslagskraftdessa variabler återverkar på statsinkomsterna. RRV anser sig därför saknaunderlag för att kunna belysa de vidare och indirekta effekterna av dealternativa lönekostnadsantagandena. Med hänsyn härtill har RRV valt attredovisa endast de direkta effekterna på inkomstskatter,socialförsäkringsavgifter, allmän arbetsgivaravgift och mervärdeskatt. Detinnebär också att inkomsterna, utgiftema och nettot på uppbördstitelnPensionsmedel m. m. påverkas. I begränsad utsträckning påverkas ocksåaffärsverkens överskott och inleveranser till staten. I deskrivelser, där RRV anmodat berörda myndigheter att lämna underlag för RRVsberäkning av statsinkomsterna, har hänvisning gjorts till de tre alternativ förden ekonomiska utvecklingen som redovisades i den preliminära nationalbudgeten.Myndigheterna ombads att utföra alternativa beräkningar i de fall det ärmöjligt att ange hur det beräknade utfallet på inkomsttitlarna påverkas av denekonomiska utvecklingen i samhället i stort. Flertalet myndigheter uppger attsambanden mellan den allmänna ekonomiska utvecklingen och uppbörden av resp.skatter och avgifter är svaga eller okända. Man har därför på sedvanligt sättutfört endast ett beräkningsalternativ. Detta bygger vanligtvis på trend-framskrivningarav olika pris- och volymkomponenter samt i förekommande fall på beslutadeeller av regeringen föreslagna ändringar i skatte-och avgiftssatser eller iuppbördsförfarandet. När det gäller beräkningar av arbetsgivaravgifter ochvissa utgifter för sjukförsäkringen, vars utveckling direkt anknyter tilllöneutvecklingen, har emellertid beräknat fleraalternativ. Konsumtionen av punktbeskattade varor och tjänster har riksskatteverketantagit vara relativt okänslig för den allmänna konsumtionsutvecklingen. Detbör dock påpekas att skillnaden mellan de olika konsumtionsprognoserna i denpreliminära nationalbudgeten endast var av storleksordningen en halvprocentenhet, varför återverkningarna härav på statsinkomsterna kan antas varatämligen lika i de tre altemativen. Återverkningarnapå affärsverkens rörelseresultat av alternativa lönekostnadsantagandenvarierar mycket mellan olika affärsverk. Flera affärsverk uppger att de avseratt inleverera ett överskott som i stort sett motsvarar det statligaavkastningskravet på det lånade kapitalet oavsett lönekostnadsutvecklingen.Orsaken till detta är att man inom vissa af färsverk anser sig ha möjligheteratt kompensera sig på intäktssidan för ökade lönekostnader. Detta gällerpostverket, och statens vat- Förenade fabriksverken anger att inleveransav överskott på kort sikt inte är beroende av löneutvecklingen. har inte ansett sig kunna utföraalternativa beräkningar för olika löne- och prisnivåer. harförutom de av RRV angivna alternativen även beräknat ett eget alternativ. Efterde av RRV föreslagna justeringarna torde emellertid inte något av de aktuellaalternativen resultera i någon inleverans under /78.Domänverkets rörelseresultat är direkt beroende av lönekostnadsutvecklingen.Domänverket har därför redovisat tre alternativ för inleverans av överskott. Resultatet av RRVs alternativa beräkning baserad på enlägre lönekostnadsökning framgår av tabell 3. Utfallet avavtalsförhandlingarna kommer inte att påverka skatteuppbörden under budgetåret1976/77. Detta skulle nämligen förutsätta att löner enligt det nya avtaletutbetalas . Under /77 skulle därmed endast inkomsternapå . m. påverkas av om löneökningarna blev lägre änhuvudalternativet. inbetalningarna av lönekostnadspålägg på statligalöner skulle bli 65 milj. kr. lägre än i huvudalternativet. Liksom ihuvudalternativet förutsätter detta att statliga löner enligt det nya avtaletför 1977 hinner utbetalas senast . Under /78 påverkas i första handinbetalningarna av preliminär skatt. Effekten av ändrade inkomstantaganden blirförhållandevis stor under budgetåret i och med att de skattemässiga effekternaav avtalsförhandlingama i sin helhet, dvs. även inkl. skatt på retroaktivalöner, antas falla . Till en mindre del Alternativa beräkningar av totalbudgetens inkomster (milj. Huvudalter-Differens till Huvudalter- Differens till nativ mars- lägre alterna- nativ mars- lägre alterna- beräkning tiv beräkning tiv Skatt påinkomst och förmögenhet Övrigaskatter på inkomst, förmögenhet och Tullar ochacciser exkl. mervärdeskatt 1976/77:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag lo förklarasockså skillnaden av att sänkningen av den statliga skatten inkomståret 1977beräknas bli mindre i det fall löneökningarna blir lägre än som antagits ihuvudalternativet. Inbetalningarna av preliminärdebi-terade socialförsäkringsavgifterunder och fyllnadsbetalningar väntas bli av mindreomfattning enligt det lägre alternativet. A andra sidan förutses ocksåutbetalningarna av sjukpenningar från de allmänna försäkringskassorna blimindre i det lägre alternativet. Detta påverkarutbetalningarna från inkomsttiteln inkomst och förmögenhet samtsocialförsäkringsavgifter m. m. Den allmänna arbetsgivaravgiften påverkas påmotsvarande sätt som socialförsäkringsavgifterna. Totalt väntas den allmännaarbetsgivaravgiften bli 150 milj. kr. mindre i det lägre lönealternativet. Uppbördenav mervärdeskatt förutses bli 250 milj. kr. mindre i det lägre alternativettill följd av att den privata konsumtionen minskar. Mervärdeskatten påimporterade varor liksom skatteåterbetalningarna avseende exporten har antagitsvara oförändrade jämfört med huvudalternativet. Nettoinkomsterna . m. väntas bli 10 milj. kr. större i det lägrealternativet beroende på att utgifterna på titeln förutses minska mer äninkomsterna på titeln vid det lägre inkomstantagandet. Det hänger samman medtidsmässiga förskjutningar i redovisningen på titeln. I fråga om affärsverkenförutses endast domänverkets inleveranser påverkas av alternativainkomstutvecklingar. Skillnaden är emellertid obetydlig, av storleksordningen 1milj. Dentotala effekten på totalbudgetens inkomster /78 av att utgå frånen lägre lönesummeökning kan uppskattas till i runt tal 4100 milj. kr. Jämförelsemellan budgetpropositionen och RRVs reviderade beräkning