prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Flertalet av dessa frågor har tidigarebehandlats i budgetsammanhang och har då tagit ställning iersättningsfrågan och härvid vägt in även andra faktorer än dem SJ kan anses haatt utgå från, varför SJ:s ersättningsanspråk endast delvis tillgodosetts. Med anledning av uttalanden omförsöksverksamhet med sänkta biljettpriser, har SJ beräknat denresultatförsämring som skulle uppstå /78 vid olikarabattalternativ avseende järnvägsresor på . I de fallstatsmakterna beslutar om rabatt för järnvägsresor på enligt någotav de angivna alternativen ökar SJ:s ersättningsbehov med ett beloppmotsvarande den resultatförsämring som resp. rabattalternativ beräknasmedföra. För egen del anser jag det angeläget att SJ fortsätter sinförsöksverksamhet med olika rabattformer i syfte bl. a. att stimulera till ettjämnare kapacitetsutnyttjande. I likhet med vad statsmakterna tidigare uttalati liknande sammanhang, menar jag att detta bör vara en naturlig strävan inomramen för SJ:s eget ekonomiska ansvar. Jag är därför inte beredd att tillstyrkaatt särskilda medel över statsbudgeten anvisas för detta ändamål. SJ begär ersättning för olika kostnader förförsvarsberedskap. Beträffande utbildningen av vapenfria tjänstepliktiga,vilken numera upphört inom SJ, är jag i avvaktan på resultatet av 1973 årsutredning (Fö 1973: 01) för översyn av lagen om vapenfri tjänst m. m. inteberedd att tillstyrka någon ersättning för en återupptagen vapenfriutbildningvid SJ. Vad gäller SJ:s kostnader för driftvärn och förmedverkan inom det ekonomiska försvaret delar jag den uppfattning som riksdagentidigare ställt sig bakom och har därför inte beräknat något ersättningsbelopphärför. För övriga begärda ersättningar är jag tills vidareinte beredd att förorda något ersättningsbelopp utöver vad som följer avtidigare beslut om utvidgning av pensionärsrabatten till förtidspensionärer m.fl. Härför beräknar jag 2 milj. kr. för /78. Med de nu nämnda utgångspunkterna uppgårmedelsbehovet för ersättning till SJ för drift av icke lönsamma järnvägslinjerm. m. för /78 tiU (644,5 + 2,7 + 0,8 + 2,0) 650 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Ersättning till fördrift av icke lönsamma järnvägslinjer m. m. för /78 anvisa ettanslag av . Prop.1976/77:100 Bilaga 9 i85 Ersättning tiU postverket för befordran av tjänsteförsändelser 1975/76Utgift 280 929 000 1976/77 Anslag 274 720 000 1977/78 Förslag 372 000 000 Från anslaget utgår ersättning till postverket förtjänsteförsändelser inkl. särskild postdelgivning, militärbrev, debetsedlar ochförtryckta deklarationsblanketter. Ersättning för befordran av tjänsteförsändelser iallmänhet utgår jämlikt 2 § tjänstebrevsförordningen (1945: 329) med vissprocent av postverkets frankoteckensuppbörd. Ersättningen eriäggs underkvartalet närmast efter det, som ersättningen avser. Fr. o. m. budgetåret1974/75 tUls vidare har procenttalet bestämts till 15,5. Sedan regeringen beslutat om portohöjningar per den1 och postverket om höjning av vissa utiandsporton den 1 juli1976 samt mäss- och gmppkorsbandsavgifter , motsvarande sammantagetnära höjning, har postverket utifrån den gällande beräkningsgrunden av15,på frankoteckensuppbörden beräknat utgiften för /77 till326 . har hemstäUt att fåinföra ett nytt system för beräkning av ersättningen för befordran avtjänsteförsändelser. statistik över inlämnade försändelser visarnämligen att nu gällande system som grundar sig på tjänstebrevsundersökningarföretagna med mellanmm inte är följsamt till tjänstepostensutveckling. Det har visat sig att tjänsteposten ökat sin andel av den totalapostvolymen i snabbare takt än den övriga posten. Med nuvarande beräkningsgrundertäcker därför inte ersättningen postavgifterna för den tjänstepostvolym sombefordras. Det system som postverket föreslår i stället fördet nuvarande innebär att man övergår från att beräkna ersättningen efter vissprocent av de övriga portoinkomstema till ett system som bygger på postverketslöpande försändelsestatistik jämte exaktdebitering av vissa försändelse-typer. Postverketsförslag till anslag för /78 grundas på att det nyaberäkningssystemet skulle tillämpas fr. o. m. /78. Härvid kananslagsbehovet för detta budgetår beräknas uppgå tUl . Med tUlämpning av hittillsvarande beräkningsgrunderföreslår postverket att av detta belopp 5,5 milj. kr. har vidare anfört att om den föreslagnasystemändringen inte kan genomföras fr. o. m. /78, ersättningenbör utgå enligt procenttal som senare skall fastställas av postverket oohriksrevisionsverket på basis av 1976/tjänstebrevsundersökning ienlighet med tjänstebrevsförordningens bestämmelser. Prop.1976/77:100 Bilaga 9 ]86 Från anslaget utgår fr. o. m. /75ersättning för tjänsteförsändelser inkl. särskild postdelgivning, mUitärbrev,debetsedlar och förtryckta deklarationsblanketter. Från åttonde huvudtitelns anslag Ersättning tillpostverket m. fl. för bestyret med skatteuppbörd m. m. betalas fr. o. m. sammabudgetår endast ersättning för postverkets arbete med uppbörd och redovisningav skatt m. m. samt uppgifter till kyrkobokföringsmyndigheterna då begärangjorts om eftersändning av post på grund av definitiv avflyttning. Det nu gäUande systemet för beräkning avpostverkets ersättning innebär en schablon, nämligen att denanslagsberättigade tjänsteposten utgör en viss procent av den totalafrankoteckensuppbörden, f. n. Procenttalets storlek faststäUs på basisav statistik över tjänstepostens omfattning och sanunansättning relativt övrigpostmängd. har löpande statistik över tjänsteposten saknats. Denaktuella relationen har därför fått framräknas på underlag som hämtas från s.k. tjänstebrevsundersökningar företagna med mellanrum. Senastfastställda procenttal gmndas på 1966/tjänstebrevsundersökning. Medan förhållandet tjänstepost/övrig post tidigarevar tämligen har det numera visat sig att tjänsteposten ökat isnabbare takt än övrig post. Frågan huruvida ersättningens storlek skallberäknas enligt schabloiunetoden eller med någon annan metod är enligt minmening mycket en fråga om administrativ lämplighet. Det nuvarande beräkningssystemet innebär i och försig en enkel metod att fastställa anslagets storlek. Det bygger påförutsättningen att tjänsteposten samvarierar med den övriga postmängden.Metoden innebär emellertid att de tjänstebrevsberättigade inte får vetskap omde portokostnader de åsamkar statsverket, vilket medför otillräckliga incitamenttill besparingar och rationaliseringar vid posthanteringen. å sinsida har små möjligheter att påverka kundernas utsändnings-vanor,försändelsernas storlek m. m. Det av postverket föreslagna systemet med enlöpande beräkning av den volym tjänstepost för vilken ersättning får uppbärashar den fördelen att ersättningen grundas på en aktuell och på försändelseslagkorrekt fördelad mängd tjänstepost. medger systemet i den föreslagnautformningen inte att man får underlag för att beräkna kostnaden för visskund. En grundläggande princip bör vara att postverketsom affärsverk får ersättning för de prestationer som verket utför. Detta kanemeUertid uppnås genom en höjning av nuvarande procentsats till vad sommotsvarar den aktuella tjänstepostens andel av den totala postmängden. v. en sådan lösning. Det ankommer enligt tjänstepostförord-ningen påpostverket och att bestämma den nya procentsatsen vilketblir aktuellt fr. o. m. /78. 1976/77:100 Bilaga9 187 Vad gäller mäss-, grupp- och utgivarkorsband,deklarationsblanketter, debetsedlar och valförsändelser tiUämpas redan nu enprissättning där rabattmöjligheterna beaktats. Vidare kan konstateras att de kunder som harsändningar av brevtyp på mer än 10 000 försändelser åt gången kan blirabattberättigade enligt av postverket aUmänt tiUämpade principer underförutsättning att de utför sådana prestationer som kan ge rabatt. bör enligt min mening undersöka i vadmån tjänstebrevsberättigade med massändningar skall kunna utförarabattberättigade prestationer som leder till kostnadsminskning hospostverket. Det bör ankomma på postverket att ge ut de anvisningar somerfordras härför. Självfallet måste härvid beaktas de merkostnader som kanuppstå på grund av en utökning av myndigheternas posthantering. Jaganser också att det bör uppdras åt postverket att närmare undersöka om och hurantalet direktbetalande tjänstebrevskunder skall kuima utökas. Målet bör härvara att för sådana myndigheter där detta är möjligt kunna tillämpadirektbetalning för tjänsteposten. Mot bakgrund av vad jag ovan anfört har jagberäknat anslaget för /78 till , varvid jagförutsätter att de av mig förordade undersökningarna hos postverket leder tillatt vissa rabattmöjligheter skapas. Dåvarande chefen 1973 enl. Kungl. Maj:ts bemyndigande en sakkunnig med uppdragatt utreda frågan om tjänstebrevsrätt för icke statliga organ. Den sakkunnige,som har arbetat under namnet tjänstebrevsutredning har avlämnatbetänkandet (DsK 1974: 13) Begränsning av tjänstebrevsrätten. Utredningen konstaterar i sin rapportatt tjänstebrevssystemet har stora administrativa fördelar såväl för de ickestatliga organen som för postverket. Därtill har tjänstebrevsrätten ettbetydande ekonomiskt värde för den berörda kategorin. Utredningen beräknadedetta värde till sammanlagt drygt 50 milj. kr. Påden del av tjänstebrevsrättens tillämpningsområde som utredningen behandlatåterfinns som tjänstebrevsberättigade 15 kyrkliga organ, 163 icke statligasjukvårdsinrättningar, de allmänna försäkringskassorna och 57 övriga organ. sistnämnda gruppen ingår bl. 13 akademier och lärda samfund, ett 10-talfrivilliga försvarsorganisationer, distriktsläkare, besiktningsläkare enligtarbetarskyddslagstiftningen, läkare med uppgifter enligtsmittskyddslagstiftningen, distriktsveterinärer, vissa institutioner,fastighetsregisterförare, organ inom taxeringsområdet, överförmyndare,valnämnder, vissa föreningar samt kulturella och ideella samfund och fonder. Enrad av dessa organ har mer eller mindre utpräglad offentligrättslig ställning. Undersenare år har stark restriktivitet iakttagits vad gäller att bevilja 1976/77:100 Bilaga 9 188 tjänstebrevsrätttill icke-statiiga organ. Detta har lett till att viss oenhetlighet råder påflera områden, t. ex. sjukhusområdet, det kyrkliga området samt inom gruppenakademier och lärda samfund. Det finns även framstäUningar om tjänstebrevsrättsom vilar i avvaktan på att ställning tas i denna fråga. Utredningen anför en rad principiella skäl somtalar mot ett bibehållande av tjänstebrevsrätten för icke statliga organ.Tjänstebrevsrätten innebär en statlig subvention vars storlek inte prövasindividuellt av statsmakterna. De tjänstebrevsberättigade kan också utvidgasin verksamhet och därmed ianspråkta sin tjänstebrevsrätt i en utsträckning somundandrar sig statsmakternas bedömande. Kraven på en öppen redovisning avsådana förhåUanden har fått ökad aktualitet på det statUgabudgetområdet. Vidare kan svårigheter föreligga att avgränsa de försändelserför vilka tjänstebrevsrätt medgivits från andra försändelser. harsmå möjligheter att kontrollera efterlevnaden av gällande föreskrifter.Samtidigt har utredningen funnit att de administrativa fördelar somtjänstebrevsrätten innebär för de organ som har stor brewo-lym kan bibehållasom man övergår tiU vissa av postverket angivna förenklade postrutiner. Utredningen konstaterar att ett bortfaU avtjänstebrevsrätten i åtskilliga fall, åtminstone under ett övergångsskede, kanföranleda krav på kompensation anslagsvägen. Remissinstanserna.Ett 70-tal yttranden över utredningens betänkande har inkommit. Flertalet ärstarkt negativa till förslagen om slopad tjänstebrevsrätt. En radremissinstanser säger sig dock vara beredda att acceptera ett slopande underförutsättning att man erhåller kompensation från statsmakterna. Utredningensförslag i sin helhet tillstyrks av ett fåtal remissinstanser, bl. a.postverket, statskontoret och . Ifråga om utredningens förslag om slopad tjänstebrevsrätt för de frivilligaförsvarsorganisationerna konstaterar överbefälhavaren () att dessaorganisationer, vilkas verksamhet regleras genom kungörelsen (1970: 301) om frivilligförsvarsverksamhet, är en viktig del av vårt totalförsvar. Största delen avorganisationemas verksamhet, dvs. utbildning betingad av totalförsvarets behovav personal, bekostas av statsmedel. De medel som organisationerna själva stårför i form av medlemsavgifter, m. m. utnyttjas nästan helt för att bekostaorganisationernas administration för vilken statsmedlen inte ger täckning. ÖBkonstaterar att det frivilliga försvarsarbetet bygger på medlem marnaspersonliga insatser. Funktionärsarvodena är närmast symboliska. ÖB menar därföratt det måste vara en strävan från myndigheternas sida att så långt möjligtunderlätta det administrativa arbetet för organisationerna inte minst påregional och lokal nivå. Slopad tjänstebrevsrätt skulle innebära en väsentligökad administrativ belastning främst för de regionala och lokalafunktionärema. Prop.1976/77:100 Bilaga 9 i89 Utredningens förslag om slopad tjänstebrevsrätt förlandstingskommunala, primärkommuhala och enskildasjukhus tillstyrks avsocialstyrelsen. Styrelsen är angelägen om att den möjlighet till förenklatsystem för beräkning och debitering av postavgLf-ter som utredningen föreslårskall få utnyttjas av samtliga sjukvårdsinrättningar. menar att kommuner och landsting måste kompenseras för enindragning av tjänstebrevsrätten. har inget att erinra motutredningens förslag om slopad tjänstebrevsrätt för försäkringskassorna. () framhåUer att kassornas verksamhet i sin helhet bedrivs på uppdrag avstatsmakterna. RFV pekar vidare på att verket genom sin tekniska byrå iSundsvall svarar för den dataraaskinella utskriften och distributionen avhuvuddelen av den post som utsänds i försäkringskassornas namn. RFV menar attverket fuUgör denna funktion i egenskap av statsmyndighet. Det kan därförhävdas att posten i fråga faller under RFV:s tjänstebrevsrätt. Attförsäkringskassoma formellt står som avsändare beror på att man önskar styrareturer och förfrågningar till den instans som svarar för den primärahandläggningen. I fråga om utredningens förslag om slopadtjänstebrevsrätt för k y r k-1 i g a organ förordar () atttjänstebrevsrätten bibehålls för pastorsämbetena i fråga om ärenden som gällerfolkbokföringen och begravningsväsendet, I fråga om möjligheten för de kyrkligaorganen att teckna avtal med postverket om förenklade posthanteringsrutinermenar verket att inte kan ses som en enhetlig förhandlingspart.SåvUt RSV kan finna måste, med den nuvarande strukturen hos den svenska kyrkansekonomi, avtal slutas med varje ekonomiskt ansvarig enhet, bl. a. varjeförsamling, pastorat eller samfällighet. menar att dettaförhållande inte beaktats av utredningen. Verket anser därför att frågan omslopad tjänstebrevsrätt för de kyrkliga organen kräver ytterligareöverväganden. Ärkebiskopen pekar i sitt yttrande på en radförhållanden som stöder uppfattningen att de kyrkliga organen är att betraktasom statiiga. a. omfattas de kyrkliga myndigheterna av den statligabudgetprövningen. Ärkebiskopen pekar också på att frågan omtjänstebrevsrätten sammanhänger med problematiken kyrka och stat. Fortsattaöverväganden om tjänstebrevsrätten bör enligt ärkebiskopens mening hänförastill det arbetsutskott rörande kyrkans ekonomi som tillsatts i samband med detnu upptagna samtalet mellan kyrkan och staten. Lantbruksstyrelsen menar att en avveckling avtjänstebrevsrätten för hushållningssällskapen bör behandlas i samband med enprövning av sällskapens fortsatta verksamhet som kontaktorgan meUanlantbruksnämnder och näringsutövare. Utredningensförslag om slopad tjänstebrevsrätt för akademier 1976/77:100 Bilaga 9 190 ochlärda samfund avstyrks av berörda organisationer. för de friakonsterna pekar på att den bedriver verksamhet utöver den som utredningenangett. Därvid anges bl. a. att har överinseendet över ,delar ut statliga stipendier samt bedriver utställningsverksamhet. Akademienframhåller också att dess kansli handlägger alla ärenden rörandekonsthögskolan. Också skogs- och lantbruksakademien framhåller att man hyserett helstatligt organ statens råd för skogs- och jordbruksforskning inomsin administrativa ram. Rådet använder kansliapparat ochtjänstebrevsrätt. framhåller att de av riksdagenbifallna förslagen i proposition 1973: 59 innebär att numera uppbärdirekta statsanslag för sin informations- och kontaktverksamhet samt för driftenav sitt bibliotek och sina vetenskapliga institutioner. Härigenom bekostas av basverksamhet av staten. Statsmakternas beslut innebär att mantagit ställning i frågan om uppgifter i samhället och beslutat attakademiens verksamhet skall bedrivas med statsanslag. anför att ärett officiellt organ. Detta markeras, förutom genom den av regeringenfastställda stadgan, bl. a. av att handhar administrationen av dentek-niskt-vetenskapliga attachéverksamheten samt av forskarutbytet medöststaterna. Utredningen framhåller att tjänstebrevsrätt tillicke statliga organ har karaktären av en till storleken obestämd subvention somårligen beviljas utan en av statsmakterna återkommande prövning. Dettaförhållande i kombination med vissa andra omständigheter utgör enligtutredningens mening motiv för att begränsa tjänstebrevsrätten till att gällaendast den egentliga statsförvaltningen. Jag kan i princip ansluta mig tillutredningens uppfattning. Många av de icke statliga organ som hartjänstebrevsrätt har emellertid beviljats sådan och pågrundval av att deras verksamhet i någon form ansetts betydelsefull förstatsverket. I vissa fall regleras deras verksamhet på olika sätt att staten.Jag anser därför att det finns motiv för att inte slopatjänstebrevsrätten för de berörda organen. Yttranden från många remissinstanserger vid handen att ett slopande av tjänstebrevs-rätten skulle innebära riskerför allvarliga störningar i den verksamhet som de tjänstebrevsberättigadeorganen bedriver. Andra framhåller att deras verksamhet har statiigfinansiering och att slopad tjänstebrevsrätt föranleder krav på kompensation iannan form. För min del finner jag det angeläget att en framtida avveckling avtjänstebrevsrätten för icke statiiga organ kan ske i former som är rimliga medhänsyn till de berörda organens verksamhet. 1976/77:100 Bilaga9 191 I fråga om sjukvårdsinrättningar som ägs avprimärkommuner och landsting torde det få ankomma på regeringen att träffa deöverenskommelser med berörda kommuner som behövs för ett slopande av tjänstebrevsrätten. Vad gäller kyrkliga organ bör frågan om ettslopande av tjänstebrevs-rätten tas upp i samband med pågående överläggningarom det framtida förhållandet mellan staten och . Skulle fråganinte bli löst genom dessa överläggningar får den senare aktualiseras på nytt. För övriga tjänstebrevsberättigade icke statligaorgan anser jag att en prövning av rätten att inneha tjänstebrevsrätt kan görasi samband med organisatoriska förändringar hos dessa organ, när verksamhetensinriktning ändras eller när det finns andra skäl tiU en omprövning. Dennaprövning bör enligt min mening anförtros postverket, som i de fall ett avstegfrån huvudprincipen kan behöva övervägas har att hänskjuta frågan tillregeringen. bör således av regeringen få i uppdrag att ändratiUämpningsföreskrifterna på sådant sätt att de tjänstebrevsberättigade åläggsanmälningsskyldighet för förhållanden av nämnd art samt att utarbeta deanvisningar som i övrigt behövs för handläggningen av dessa frågor. vilandesamt framtida ansökningar om tjänstebrevsrätt från icke statliga organ börlikaledes prövas av postverket. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna de riktlinjer föravveckling av tjänstebrevsrätten för icke statliga organ som jag förordat i detföregående, 2. till Ersättning till postverketför befordran av tjänstebrevsförsändelser för /78 anvisa ettförslagsanslag av , därav . att avräknas mot automobilskattemedlen. Ersättning till postverket för tidningsdistribution 1976/77Anslag 90 000 000 1977/78 Förslag 84 000 000 beslut (prop. 1975/76: 127, /76:22, rskr 1975/76: 301) innebär att till postverket för tidningsdistribution /77 anvisas ett anslag av 90 milj. kr. Underskottet ipostverkets tidningsrörelse skall avvecklas genom en successiv höjning avtidningsavgifterna och i samband därmed en minskning av statsbidragen med likadelar . med början skall avgifterna täcka tidningsrörelsens särkostnader. För /78 föreslår postverket att 84milj. "anvisas till ersättning för tidningsdistribution. 1976/77:100 Bilaga 9 192 Jag hemställer att regeringen föreslår att till Ersättning till postverketför tidningsdislribution för /78 anvisa ett anslag av . Bidrag till vissa internationella sammanslutningar m.m. 1975/76 Utgift 2 035 063 1976/77 Anslag 3082 000 1977/78 Förslag 3680 000 Anvisat 1976/77 10 000 150 000 80 000 20 000 75 000 50 000 20 000 + 40 000 + 50 000 + 10 000 40 000 102 000 7 000 30 000 för frågor rörande vägväsendet (PIARC) m.m. FörentaNationernas ekonomiska kommission för (ECE) Vissaförhandlingar rörande vägtransporter Visst internationeUt trafiksäkerhetsarbeteFörhandlingar rörande vissa telefrågor Internationella organisationen (lALA) 13, 14, 15, Internationella hydrografiska byrån Förhandlingar rörandesjöfarten samt Mellanstatliga rådgivande sjöfartsorganisationen (IMCO) Bidrag till internationell ispatrulleringstjänst i norraAtlanten Bidrag till driften av livräddnings- och väderleksfartygi i för sjöfartskongresser(PIANC) Bidrag till vissa fyrar i förjärnvägskongresser Sverigesmedlemsavgift till WMO beräknas uppgå till . /78, enhöjning med . (3,). Bidraget tUl World Weather Watch beräknas utgåoförändrat med . För resor föranledda av svenskt deltagande i WMO:sverksamhet beräknas oförändrat . Sverigesdeltagande i PIARC:s trafik- och säkerhetskommitté innebär ökaderesekostnader. bör räknas upp med . 5. ökande resekostnader erfordrar en uppräkning avanslagsposten med . 1976/77:100 Bilaga9 193 Arbetet med revision av /fördragen väntaskräva ökad reseverksamhet. Anslaget bör räknas upp med . bidrag till IMCOberäknas öka med . Kostnaderna försvenskt deltagande inom organisationens organ väntas öka med . kostnader för administration av IMCO-arbetetväntas öka med . För svenskt deltagande vidsjöfartsmöten inom nordisk ram väntas kostnaden öka med . till 25 000kr. Inom anslaget bör även rymmas kostnader för möten om marinamiljö. Dessa kan för budgetåret beräknas till . Sammanlagt böranslagsposten räknas upp med . Kraftigt ökade driftkostnaderinnebär att anslagsposten bör höjas med . öppnande har medfört en ökadtrafik med svenska fartyg i . Detta innebär att bidraget till driftenav fyrarna bör ökas med . Medhänvisning till vad jag nu har anfört och till sammanställningen hemställer jagatt regeringen föreslår att till Bidrag till vissa internationellasammanslutningar m. m. för /78 anvisa ett förslagsanslag av . Beredskap för civil luftfart 1975/76Utgift 457 000 Reservation 2 202 000 1976/77Anslag 2 200 000 1977/78Förslag 2 200 000 I skrivelse har luftfartsverketberäknat medelsbehovet för /78 till 18,3 milj. kr. Med hänsyntUl handlingarnas innehåll torde någon redogörelse inte böra lämnas tillregeringsprotokollet. Handlingarna torde få bringas tiU kännedom isamband med att de stäUs till vederbörande utskotts förfogande. Med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande tillkalladesden sakkunniga (försvarsutredning) att överväga ochlämna förslag om totalförsvarets fortsatta utveckling m.m. De sakkunnigaöverlämnade betänkandet (SOU 1976: 5) Säkerhetspolitik ochtotalförsvar. Av utredningsdirektiven framgår att slutbetänkandet börredovisas i sådan tid att förslag till om totalförsvaretsinriktning kan grundas på överväganden och förslag från 13 1976/77. Prop.1976/77:100 Bilaga 9 194 1 avvaktan på att utredningen slutförs bör anslaget för budgetåret1977/78 tas upp med oförändrat belopp. Under åberopande av det anförda hemställer jag attregeringen föreslår att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet,till Beredskap för civil luftfart för /78 beräkna ettreservationsanslag av . Kostnader för visst värderingsförfarande 1975/76Utgift O 1976/77Anslag 40 000 1977/78Förslag 40 000