prop · G003108 · 1976-12-31 00:00:00 — bör således kuima vägra nyaserveringsrältigheler i redan överhettade områden med hänvisning till alt behovav ytteriigare alkoholrestauranger inte finns. En sådan kompletterandebehovsprövning bör enligt beredningsgruppen givetvis tillämpas myckelförsiktigt. Beredningsgruppen erinrar om att den pågående hotell- ochrestaurangutredningen har till uppgift all kartlägga näringens nuläge ochutvecklingstendenser saml föreslå förbällringsåigärder. Bland uppgifterna ingåratt allsidigt belysa eiableringsfrågorna i branschen och således au bedömadessa frågor från vidare utgångspunkter än de alkoholpoliliska. Skulle denutredningens arbete utmynna i förslag, som påverkar etableringen i näringenbör enligt beredningsgruppen den av gruppen förordade behovsprövningen tas upptill förnyad bedömning med hänsyn till behovet av administrativ samordning. Jaganser i likhet med beredningsgruppen att en noggrann tillståndsprövning börske i syfte att undanröja riskerna för alkoholpoliliska ölägenheter i sambandmed serveringen. Förslagen om en utökad prövning av sökandens personligalämplighet och om prövning av behovet av den tilltänkta restaurangen är välmotiverade i detta sammanhang. Jag tillstyrker därför förslagen. Dådel gäller kravet på mathållning delar jag beredningsgruppens uppfattning alldel i den kommande lagstiftningen inte bör fastställas någon minimigräns förandelen lagad mat med avgörande betydelse för tillstånd lill servering avalkoholdrycker. Tillståndsfrågan bör i stället avgöras pä grundval av en totalbedömning av restaurangen med beaktande av sådana faktorer som verksamhetens inriktning,kundkrets, lokaleroch mathållning. Mathållningen bör dock vara en betydande deli rörelsen och i likhet med vad som gäller bör gälla all lagad mal skallfinnas all tillgå . Självfallet bör detta inte betydaalt lika stort urval av maträtter som tillhandahålls under de normalamåltidstimmarna också skall kunna serveras t. ex. på nallen.Kravet på omfattningen 1976/77:108 48 avmaiuibudei behöver inte heller tillämpas på sä sätt att renodlade fisk-ellerköliresiauranger diskvalificeras i fråga om rätt att servera alkohol. Enligtmin mening bör även fortsättningsvis rörelser som huvudsakligen vänder sig ungdomlig publik och som dessutom främst inriktas på dans och liknandeförvägras rättigheter att servera starkare alkoholdrycker än öl. Denkommunala bestämmanderätten i frågor rörande servering av alkoholdrycker vilarpå en gammal och stark tradition. I flertalet serveringsärenden skalllänsstyrelsen före beslut inhämta yttrande från kommunen. I vissa fall harkommunen vetorätt. Det gäller dels rätten att bestämma om tillstånd tillservering överhuvudtaget skall beviljas, dels rätten att föreskriva vissadetaljbestämmelser om serveringens bedrivande. Beredningsgruppenkonstaterar att det kommunala inflytandet i frågor rörande servering avalkoholdrycker är av stor betydelse inle minst med hänsyn till den lokalakännedomen om serveringsslällena och deras lokalisering, serveringspersonal m.m. Denna lokala kännedom bör ulnyttias för att motverka alkoholskador ocholägenheter av verksamheten. Kommunerna bör därför även fortsättningsvis haell stort inflytande i dessa frågor. Beredningsgruppen ansluter sig lill APU:sförslag alt vetot bör behållas i vad avser nyetableringar men avskaffas vad gällerdelaljföreskrifter. Den kritik som rikias mot vetot har nämligen enliglberedningsgruppen i allt väsentligt gällt detaljföreskrifterna. Ilikhet med beredningsgruppen förordar jag alt det kommunala vetot behållsoförändrat i fråga om nyetableringar. Ett avskaffande av vetorätten beträffandedetalj föreskrifter bör leda till större enhetlighet vid meddelandet av sådanaföreskrifter. Jag tillstyrker därför beredningsgmppens förslag även i dennadel. Ilagstiftningen bör liksom nu som allmän regel föreskrivas skyldighet förlänsstyrelse att före beslut i serveringsfrägor inhämta yttrande frän kommunen.I yttrandet bör kommunen bl. a. ge till känna sin uppfattning om behovet aveventuella detaljföreskrifter. Eftersom kommun företrädesvis bör yttra sig överde alkoholpolitiska följderna av ett begärt tillstånd synes emellertid intenödvändigt all i alla ärendelyper föreskriva obligatorisk remiss. Remiss börkunna underiälas t. ex. då ansökan enbart avser överföring av tillstånd påannan restauralör. Finns del i del enskilda ärendet skäl att höra kommunenskall del givetvis ske oavsett all remiss inle är obligatorisk. Föratt de kommunala myndigheterna skall kunna bevaka området bör föreskrivas allsamtliga beslut som meddelar i alkoholförsäljningsärenden skalldelges sociala centralnämnden i resp. kommun. Detta bör gälla även beslut sominte har föregåtts av remiss lill kommunen. Härigenom tillförsäkras kommunenmöjlighet all fortlöpande bevaka alla alkoholfrågor och fullfölja ärendena ide fall man inle är nöjd med beslut. Vidare bör ett närasamarbete mellan länsstyrelsernas hand- Prop.1976/77:108 49 läggareav utskänkningsärenden och de sociala centralnämndernas representanteretableras. Ett sådant samarbete bör kunna tillföra bägge parter ytteriigarekunskaper inom alkoholomrädet som handläggarna skulle fä en stornytta av de erfarenheter socialförvaltningens personal har beträffandealkoholproblemen i kommunen. Den sociala personalen upplever en svårighetatt fä gehör för sina synpunkter i fråga om skötseln av vissaserveringsställen. Ett ökat samarbete i enlighet med vad som här har antyttsskulle ge denna personal ett större inflytande. Beredningsgruppenbehandlar i delta sammanhang även frågan om dele-gering av yiiranderäiten frånfullmäktige lill annat kommunall organ i alkoholförsäljningsfrågor. Inuvarande lagstiftning har fullmäktige rätt att delegera yttranderätten lillannat organ i alla frågor som rör ölutskänkningen men enbart i vissa av defrågor som rör rusdrycksutskänkning. Beredningsgruppen har inle funnit någotbärande skäl för denna skillnad. Det bör enligt beredningsgruppen ulaninskränkning få ankomma på kommunfullmäktige att bestämma om yttranderätten ialkoholförsäljningsfrägor helt eller delvis skall delegeras lill annatkommunalt organ. Jagdelar beredningsgruppens uppfattning i denna fråga. Några begränsningar avdelegationsmöjligheten bör således inte göras t lagstiftningen. Ilikhet med beredningsgruppen anser jag all den i lagstiftningen nu inskrivnamöjligheten att mot kommunens vilja meddela ulskänkningstillsiånd pä ort somär betydelsefull för turistnäringen, s. k. turistutskänknings-lillständ, intehar någon praktisk betydelse. Jag föreslår därför att bestämmelser härom inteinförs i den nya lagstiftningen. Tillståndtill servering av spritdrycker, vin och starköl, som skall bedrivas året runteller , skall avse en för alla serve-ringsslällengemensam lid (oktrojperioden). Den nuvarande oktrojperioden löperfrån den 30 september 1977. Om skäl flnns kan tillståndmeddelas för del av oktrojperiod, t. ex. för nye-lablerade serveringsrörelser. Beredningsgruppen,som i denna fråga delar APU:s och remissinstansernas uppfattning, anser attsystemet med okirojperioder bör avskaffas. Härigenom kan enliglberedningsgruppen arbetet hos länsstyrelser och kommuner i större utsträckninginriktas på inspektioner och liknande förebyggande uppgifter. Bakomsystemet med okirojperioder ligger önskemålet att få till stånd en återkommandesamtidig prövning av samtliga serveringstillstånd på en ort. Vidoktrojprövningen finns möjlighet all vidta åtgärder i syfte att förhindra bl.a. överelablering av serveringsslällen. Även utan denna prövning kan kommunenemellertid genom att utnyttja den kommunala vetorätten i ärenden om nyatillstånd förhindra att del meddelas serveringstillstånd som leder lillöveretableringar eller andra olägenheter. Oktrojprövningen innebär ettomfattande administrativt arbete främst för länsstyrelserna men även förkommunerna. Av material som APU har presenterat framgår alt 4 1976/77. 1976/77:108 50 detär sällsynt all ett ulskänkningstillsiånd inle förnyas i samband med en nyoktrojperiod. Del är dessutom enligl APU så, all många resiauralörer i ställetbegagnar tillfället att ansöka om utvidgning av tidigare tillstånd, exempelvistill att omfalla även spritdrycker mol tidigare endast vin och starköl, ellerså att den generella serveringstiden utsträcks. Somett skäl för att behålla oktrojperioderna har i olika sammanhang framhållitsatt kommunerna vid oktrojprövningen beaktar om serverings-stället har gettupphov lill ölägenheter i nykterhelshänseende. Som har påvisats är delemellertid sällsynt att ett ulskänkningslillständ inte förnyas när omprövningsker i samband med ny oktrojperiod och del förefaller därmed föga rationelltalt av sådana skäl behälla den administrativa omgång som den obligatoriskaomprövningen vållar för såväl näringsidkare som kommuner och länsstyrelser.Enligt min mening ligger det dessutom i systemet med okirojperioder en risk föralt insatser mol nykierhelspolitiska olägenheter uppskjuts i avvaktan päoktrojprövningen. Om systemet med okirojperioder avskaffas kanmissförhållanden komma att tidigare än föranleda ingripande. Den lokalaövervakningen av serveringsställena kan vidare intensifieras genom att denkommunala personalen avlastas administrativt arbete. Mot bakgrund av det jagnu har sagt förordar jag i likhet med beredningsgruppen att systemet medokirojperioder avskaffas. Jagär medveten om all det i kommuner med ell stort antal serveringstillstånd kanuppstå särskilda problem då möjlighet inte längre finns lill den återkommandesamtidiga prövning av tillstånden som oktrojperioderna har möjliggjort. Enligtmin mening bör dessa problem emellertid kunna lösas på eu smidigt sätt genomatt berörda länsstyrelser och kommuner utvecklar metoder för ett nära samarbetevid tillståndsprövningen och övervakningen av serveringsställena. Ilikhet med beredningsgruppen anser jag all återkallelse av tillstånd lillservering bör kunna ske i de fall då missförhållanden föreligger eller då deförutsättningar som gällde vid meddelandet av tillståndet är förhanden. Självfallet åligger det att efter påpekande frän t. ex.kommunen utreda om missförhållanden har förekommit och besluta om eventuellaåtgärder. Jagvill i likhet med beredningsgruppen understryka att lillståndsmyndigheten,dvs. , med kraft skall ingripa mot dåligt skötta restauranger.Missförhållanden bör snabbi upp vid direkta kontakter mellanhandläggaren vid och restauralören. Övervakningen bör dock varasådan att en försumlig rättighetshavare måste räkna med alt lämnat tillståndkan återkallas vid missförhållanden. Vid prövningen av ifrågasatt återkallelseav lillslånd måsle förelagsekonomiska övervägan- Prop.1976/77:108 51 denvika för alkoholpoliliska. Ingripande skall även ske om verksamhetensinriktning har ändrats på sådant sätt att tillstånd inte skulle ha meddelatsvid en förnyad prövning av verksamhetsformerna. Jagvill också i detta sammanhang framhålla att kan besluta omadministrativa påföljder (varning, återkallelse av tillstånd, särskilda föreskrifter)i de fall informella samtal inte ger önskat resultat. Jag utgår från attinitiativ till ingripanden tas av t. ex. länsnykterhelsnämnd, polismyndighetoch social centralnämnd när missförhållanden uppmärksammas. Åldersgränsenvid servering av alkoholdrycker är . Jag anser i likhet medberedningsgruppen all det saknas anledning till ändring av denna åldersgräns. Ilikhet med beredningsgruppen förordar jag alt nu gällande författningsbestämdatider för servering av spritdrycker, vin och starköl anpassas till vad som - genom dispenser - faktiskt gäller för flertalet restauranger. Då delgäller servering av öl anser jag däremot all nuvarande tidsbegränsningar börbehållas. Jag avser att närmare redogöra för dessa regler i specialmotiveringentill lagförslagen. 3.7Teknisk sprit m. m. Förutomsom dryck används sprit och vin för en rad tekniska, industriella, medicinska,vetenskapliga och likartade ändamål. De regler som gäller för hantering avsprit och vin för sådana ändamål har ett nära samband med regleringen avtillverkning och försäljning av alkoholdrycker. Kontrollenöver försäljning av teknisk sprit och alkoholhaltiga preparat utövas avriksskatteverket, som bl. a. har att tillse att försäljningen inle geranledning till missbruk. Teknisksprit och sädana alkoholhaltiga preparat som inte är avsedda för förtäringskall denatureras. När del finns särskilda skäl och fara för missbruk inteföreligger flr dock medge undantag från denalureringsivångel.Även alkoholhaltiga preparat som är avsedda för förtäring är underkastadekontroll i syfte alt förhindra missbruk. Starkdenatureradsprii och alkoholhaltiga preparat får i princip säljas under samma villkor somgäller för drivande av handel i allmänhet. Teknisk sprit som inte ärstarkdenaturerad får utan tillstånd säljas av Sprilcenlralen, Systembolaget,tillverkare och apotek. För annan försäljning av sådan sprit krävsriksskalleverkels tillstånd. Med vissa undantag krävs också riksskalleverkelstillstånd för inköp av teknisk sprit som inte är starkdenaturerad. Undersenare delen av och förekom ökande tendensertill dryckeskonsumtion av sprit och vin som var avsedda till andra ändamål.Genom en hårdare tillämpning av bestämmelserna försökte kon-irollstyrelsen ochsedermera att hindra detta missbruk, bl. a. genom att förbjudaförsäljningen av T-sprit. Speciellt restriktiv har behand- 1976/77:108 52 lingenvarit av ansökningar rörande tilldelning av odenaturerad sprit eller egentligaspritdrycker. Sålunda har tilldelning vägrats i fall där del har ansetts allsprit har kunnat ersättas med annan vara eller att behovet inle har vavillillräckligt styrkt. Vidare har vid tillståndsprövningen stor vikt lagts vidkontrollmöjligheterna. Tilldelningen har begränsats i vad avser både kvantitetoch lidsperiod. Övervakningen och kontrollen hos partihandlare och förbrukarehar intensifierats. Beredningsgruppenframhåller att den sprit som används för tekniska ändamål i många fall äridentisk med konsumlionssprilen och alt del därför är ofrånkomligt att ävenfortsättningsvis reglera handeln med teknisk sprit. Enligt beredningsgruppenhar nu gällande lagstiftning med tillständstväng och åtföljande behovsprövningvisat sig vara flexibel. Den skärpning av tillståndsprövningen somriksskatteverket har ort har gett goda resultat. Till depositiva effekterna har främst bidragit all man har lyckats styra förbmkningenav teknisk sprit mot andra produkter som helt eller delvis kan ersätta spriten,liksom att man allmänt har lyckats pressa ned kvantiteterna odenatureradteknisk sprit. uppmärksamhet på dessa frågor har enliglberedningsgruppen än mer intensifierats. Med hänsynhärtill bör enligl beredningsgruppens mening några större förändringar av nugällande lagstiftning inle göras. Skulle emellertid de positiva inslag ihandeln som kan skönjas förändras lill det sämre, bör en omprövning göras.Beredningsgruppen framhåller i likhet med APU behovet av en ökad satsning påatt finna lämpligare de-natureringsmedel än de nuvarande. Bortsett från vissarent tekniska ändringar böf enligt beredningsgruppen reglerna om handeln medteknisk sprit och alkoholhaltiga preparat således i stort sett bibehållas. Dennu gällande särställningen för starkdenaturerad sprit, vilken innebär all dennatyp av sprit i princip slår utanför lagens tillämpningsområde, föreslås dockupphävd. Detta skulle innebära alt enhetliga regler i fortsättningen gäller vidhanteringen av all teknisk sprit oberoende av denatureringsgrad. I likhet medvad APU har föreslagit anser beredningsgruppen all nuvarande regler för-försäljning av alkoholhaltiga läkemedel bör behållas oförändrade. Jagtillstyrker beredningsgruppens förslag i de frågor som jag nu har redovisat.Del är som beredningsgruppen framhållit angelägel alt utvecklingen av bättredenaiureringsmedel fullföljs. Jag vill påminna om all det i avtalet mellanstaten och Sprilcenlralen har föreskrivits skyldighet för Sprilcenlralen allbekosta forskning på delta område. 1delta sammanhang bör också något beröras den olagliga tillverkningen av spriteftersom den har vissa beröringspunkter med frågorna kring den tekniskaspriten. Alltillverkning av sprit kräver i princip lillslånd. Framställning av sprit ihemmet för eget behov och annan sprittillverkning för vilken tillstånd ej harmeddelats är således olaglig. 1976/77:108 53 Underbörjan av 1970-lalel fanns tendenser alt den olaga tillverkningen(hembränningen) ökade i omfattning. APU bedömde utvecklingen som syn-neriigenallvariig och avlämnade ett delbetänkande med förslag till åtgärderför att komma till rätta med dessa missförhållanden. Efter sedvanligremissbehandling och efter förslag från regeringen beslöt på hösten1974 om nya regler på delta område, innebärande bl. a. lillsiänds-tvång förinnehav av destillationsapparater. Bestämmelserna trädde i kraft den 1 december1974. Enav genomförd undersökning visar på ennedgång i hembränningen efter införandet av de nya reglerna. Den oblyga ochstötande marknadsföringen och handeln med tillbehör m. m. har kraftigt minskal.Jag finner därför all det f n. inte finns någon anledning att vidta ytterligarelagstiftningsåtgärder. Närabesläktad med hembränningen är renaiureringen av teknisk sprit. Även om det påsenare lid har uppmärksammals några fall av omfattande renaturering finner jaginte heller på detta område anledning att föreslå några speciella åtgärderuiöver den fortsall skärpta övervakning av handeln med teknisk sprit och denökade forskning om nya denaiureringsmedel som tidigare förordals.Tillsynsmyndigheten bör även fortsättningsvis ägna stor uppmärksamhet åt defrågor som jag nu har berört. Vissaav de förslag jag har lagt fram innebär ökade ekonomiska insatser. Delta gällerfrämst de förslag som har samband med utformningen av den centrala organisationenpå alkoholpolitikens område och slödel lill informationsinsatser m. m. Ävenförslaget i fråga om den regionala tillsynsor-ganisationen medför ökadekostnader. Förden verksamhet som bedrivs inom alkoholbyrån hos och somenligt mitt förslag skall föras över lill den I januari 1978har i budgetpropositionen (prop. 1976/77:100 bil. II, s.107) beräknats medel för hela /78 under anslaget lill riksskatteverketunder åttonde huvudtiteln. Kostnaderna inom för dennaverksamhet under andra hälften av budgelårel 1977/78 bör bestridas genommerbelastning av femte huvudtitelns förslagsanslag . En häremotsvarande besparing uppkommer i stället under åttonde huvudtitelns förslagsanslagRiksskatteverket. Det ankommer pä regeringen att besluta om den närmareregleringen härav. Jagberäknar kostnaderna för personalförstärkning inom , uiöver vadsom följer av överflyttningen av uppgifter från , och för denverksamhet som skall bedrivas av till . Socialstyrelsenbör för riksomfattande informationskampanjer och för 1976/77:108 54 kompletterandeinformationsåtgärder disponera sammanlagt 5 milj. kr. Anslag till slöd ätfritidsaktiviteter med beräknad totalsumma av 5 milj. kr. bedöms kunna utgå urallmänna arvsfonden. FörUpplysning i alkoholfrågor m. m. föreslås för budgetåret1977/78 fä disponera 4 milj. kr., motsvarande i budgetpropositionen (prop.1976/77:100 bil. 8, s. 184) beräknat belopp. som för /78 i budgetpropositionen(prop. 1976/77:100 bil. 8, s. 184) beräknats lill . föreslås utgå med70 . Delinvesleringsanslag, 1 OCX) kr., som för /78 i budgetpropositionen(prop. 1976/77:100 bil. 8, s. 223) har beräknats lill län för inrättande avalkoholfria restauranger bör utgå oförändrat. Förslageti fråga om ökning av antalet tjänster hos länsstyrelserna beräknas medföra enkostnad av 1,5 milj. kr. Störredelen av de förslag som jag har lagt fram bör genomföras den 1 januari 1978.Förslagen i fråga om anslag till upplysning i alkoholfrågor m. m. och bidragtill Föreningen avser budgelårel 1977/78 och bör följaktligen itillämpliga delar genomföras den . Vidare bör personalförstärkningenvid länsstyrelserna genomföras redan från för att förberedaadministrationen av den nya lagstiftningen. Kostnadernaför de förslag som jag har redovisat är beräknade för helt verksamhetsår. /78 uppkommer således ell medelsbehov över statsbudgeten om ca8,3 milj. kr., varav ca 4 milj. kr. motsvarar belopp som i budgetpropositionenberäknats i avvaktan pä detta förslag. Kostnaden för personalförstärkningen vidlänsstyrelserna bör belasta kommunhuvudtiteln och övriga kostnadersocialhuvudliteln. De i budgetpropositionen (prop. 1976/77:100) förlänsstyrelserna och föreslagna anslagen bör därför räknas uppmed 1,5 milj. kr. Inberäknaikostnaderna för de förslag som chefen för avser attlägga fram i fråga om stöd till nykterhetsorganisationer, till CAN och i frågaom forskarorganisationen samt kostnaderna för förslag av statsrådet tillåtgärder inom skolans område uppkommer ett medelsbehov över /78 om ca 23,3 milj. kr., varav ca 12,4 milj. kr. motsvararbelopp som i budgetpropositionen har beräknats i avvaktan på detta förslag. Förhelt verksamhetsår medför förslaget ell ökat medelsbehov om ca 13,8 milj. kr.Härtill kommer projektmedel ur allmänna arvsfonden med ett beräknat belopp om 5milj. 1976/77:108 55 Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättatsförslag till 1. lag om tillverkning av drycker, m.m., 2. lag om handel med drycker, 3. lag om ändring i lagen (1961:181) om försäljning avteknisk sprit och alkoholhaltiga preparat, 4. lag om ändring i lotteriförordningen (1939:207), 5. lag om ändring i lagen (1954:579) omnykterhetsvård, 6. lag om ändring i lagen (1958:205) om förverkande avalkoholhaltiga drycker m. m. Deunder 4 och 6 angivna förslagen har upprättats i samråd med chefen förhandelsdepartementet resp. chefen för . 1del följande lämnas specialmotivering till lag om tillverkning av drycker m.m., lag om handel med drycker och lag om ändring i lagen om försäljning av teknisksprit och alkoholhaltiga preparat. De lagändringar i övrigt som föreslås harkaraktär av följdändringar lill den nya lagstiftningen och kommenteras intesärskilt. 5.1 Lag om tillverkning av drycker, m. m. Lagenom tillverkning av drycker, m. m., i fortsättningen kallad LTD, ersätter främstlagen (1961:180) om tillverkning av sprit och vin (LTSV) och delar av lagen(1960:253) om tillverkning och beskattning av malt-och läskedrycker (LTBM). 11-5ijs; lämnas definitioner för vissa drycker. 1 S i förslaget, som definierarbegreppet sprit, ersätter J ;j första stycket LTSV. Den gräns vid vars överskridandeen vara skall anses som sprit anges i fortsättningen i viktprocent. Skälenhärför är bl. a. all viktprocent är ett mera exakt mått än volymprocent. EnliglI andra stycket rusdrycksförsäljningslagen (1954:521)(Rn) förslås medspritdryck sådan sprit som inle är att hänföra till teknisk sprit,al-kohoMialiiai preparat eller alkoholhaltigt läkemedel. Teknisk sprit och al- Prop.1976/77:108 56 koholhaltigtpreparat definieras i 1 S första resp. tredje stycket lagen (1961:181) omförsäljning av teknisk sprit och alkoholhaltiga preparat (LETA). Vad som ärläkemedel anges i läkemedelsförordningen (1962:701). 1lagtexten anges nu positivt vad som avses med spritdryck. Med spritdryckförslås sprit som är avsedd att förläras som dryck. Teknisk sprit och läkemedelär således inle att anse som spritdryck. andra meningen intagna regeln saknar motsvarighet i gällande rätt. Regelninnebär att drycker, som med hänsyn till framställningssättet är att anse somsprit, undantagsvis kan hänföras till vin i stället för spritdrycker. En sådanföreskrift kan aktualiseras exempelvis beträffande aperiiifen Cam-pari. Dryckenhar en alkoholhall som understiger den högsta tillåtna för starkvin. I andraländer klassificeras den som vin. Nuvarande förhållande har lell till upprepademissförstånd och stor irritation vid tullbehandling av resenärer från utlandet. Iparagrafen anges vad som är att anse som vin. Bestämmelsen ersätter 1 S andrastycket LTSV och 1 S tredje stycket Rfl. Man brukar skilja på vin framställtgenom jäsning av färska druvor och vin från andra färska bär, färsk frukt,rabarber eller russin (fmktvin).