prop · G00374 · 1976-12-31 00:00:00 — Försvarsutredningenfinner att möjligheterna att genom prioriteringar och ambitionssänkningarreducera de ekonomiska och personella behoven för försvarsforskningen börtillvaratas. Försvarsuiredningen anför beträffande gemensammamyndigheter och funklioner m. m., där man också vall att behandla denanställda personalen, fredsorganisationen i sin helhel samt utbildningsfrågorna,att fredsorganisationens uppgift väsenlligen är alt svara för produktion avkrigsorganisationens olika delar. Uiredningen framhåller att fredsorganisationensandel av de lolala för-svarskostnaderna ökar. Det är enligl försvarsutredningendärför nödvändigl att så långt del över huvud tagel är möjligl reducerakoslnader och personalbehov för fredsorganisationen saml fasta kostnader iövrigi. Därigenom ökas andelen av de resurser som kan avsättas för sådanulbildning och materielanskaffning i fred som ger effekl i krigsorganisationen.Försvarsutredningen underslryker med skärpa atl det är nödvändigt att snaraoch kraftfulla åtgärder vidtas så atl konkreia resultat uppnås och en omfördelningav resurser i denna riktning kan ske i ökad omfattning. För att fullfölja ensådan inriklning erfordras all statsmakterna - med hänsynslagande till berördpersonal - skapar sådana personaladminislrativa och andra fömtsättningar attfredsorganisationen fortlöpande kan utvecklas med för dess uppgifler godeffektivitet till så låga kostnader som möjligt. Därmed avser utredningen bl.a. en mera aktiv omplaceringsverksamhet inom den statliga verksamheten i sinhelhel. Den största delen av kostnaderna förfredsorganisationen utgörs av kostnader för a n s t ä 11 d personal. Deltainnebär enligt utredningens mening att en förutsättning förall kostnadernaskall minskasäratl det totala antalet anslällda minskas. genomfördapersonalminskningar har huvudsakligen gälltcivil personal. Utredningenfinnerdet naturiigtatt minskningarav mililiir 1976/77:74 109 ochcivilmililär personal undviks i del längsiaeftersom dessa genom fortlöpandevidareutbildning avses för uppgifter i både freds- och krigsorganisationen.Utredningen anför all noggranna beräkningar måsle göras av den framlida krigs-och fredsorganisationens behov av |x;rsonal. Utredningen framhåller den stora betydelsereservbefäl och värnpliktigt befäl häri krigsorganisationen.Försvarsuiredningen finner, liksom överbefälhavaren, atl vid övervägandenrörande framlida befälsbehov, rekryieringsprinci-per m. m. måsle de olikagrupperna av befäl, nämligen slambefäl, reservbefäl och värnpliktiga befälbehandlas i ett sammanhang. Det pågående reformarbetet rörande befälsordningm. m. börenligl utredningen inte fördröjas. Enligl uiredningens mening är god tillgång på försina uppgifter kvalificerat befäl av grundläggande betydelse förkrigsorganisationens effektivitet. Den framtida krigsorganisationen måsledärför utgöra en grund för beräkni ng a v befälsbehoven. En annanberäkningsgrund är fredsorganisationens behov av utbildningsbefäl. Utredningenframhåller alt utbildningen av värnpliktiga och förband måste genomföras medeffektivitet och realism och så alt varje soldal och befäl flr förtroende försin egen och förbandels förmåga alt lösa sina krigsuppgifter samt förståelsefördessa uppgifter. En förutsättning härföraren tillräcklig tillgång påutbildningsbefäl saml atl dessa har erforderlig kompelens för sina uppgifler. Uiredningen finner all såväl grund- somrepelitionsutbildningen behöver effektiviseras och förordar därför atl sådanaåtgärder vidlas att såväl tillgång på som kvalitet hos yrkesulbildai befälsäkerställs. Därvid bör även fortlöpande alla möjligheter att omfördelapersonal från stabs- och förvaltnings-tiänsl lill utbildningsarbetet utnyttjas.I detla sammanhang påpekar utredningen att fortbildningen av det anställdabefälet bör organiseras så att deras tiänslgöring i ökad utsträckning kan ägnasål utbildningen av värnpliktiga. Den i fred anslällda civila personalen harväsentliga arbetsuppgifter, vilka även i många fall åierfinns ikrigsorganisationen. Utredningen finner emellertid atl fortsattarationaliseringar inom försvarel i stor utsträckning måsle medföra alt antaletarbetstillfällen för anställd civil personal minskar Därmed avser utredningenfrämsl sådana fredsbefaltningar som inle återfinns i krigsorganisationen. Överbefälhavaren har prioriterat den anställdapersonalens högre utbildning. Utredningen delar denna uppfattning och anför idella sammanhang atl försvarshögskolan och även fortsättningsvisbör ha möjligheter lill effektiv utbildningsverksamhet. Den ulbildning som ges anställd personal vidförsvarels gymnasieskola aren form av vuxenutbildning som lidigare inte kundemeddelas påannat sätt. Med deökade möjligheterna lill gymnasieutbildning inomden civila ulbildningsseklorn finner uiredningen all de huvudsakliga motivenför försvarets gymnasieskola i dess nuvarande form bortfallit. Nödvändig civilvidareutbildning av försvarels personal bör enligl försvarsulredningens me- 1976/77:74 110 ningkunna genomföras inom den allmänna gymnasieutbildningen. Försvarets brevskola har uppgifler bl. a. förproduktionen av läromedel. Uiredningen anser alt formerna för denna verksamhelnärmare bör övervägas. Utredningen bedömer att de fri v il I i gaförsvarsorganisationernas betydelse för totalförsvaret kommer all kvarstå äveni framtiden. Utredningen framhålleratt de frivilliga försvarsorganisationernaäven fortsättningsvis bör beredas goda verksamhetsmöjligheter. Vid tilldelningav resurser bör enligl uiredningens mening de organisaiioner prioriteras somhar lill ändamål all bedriva fortsall befälsulbildning eller all rekrytera ochutbilda så kallad A- och B-personal för frivillig tiänslgöring inomtotalförsvaret. Försvarets cenlrala administration och förvaltningianspråkiar enligt ulred-ningenen ökande andel av försvarets resurser. Enrimlig balans i förhållande till krigsorganisationens slyrka och effekl innebärenligl uiredningens mening att kosinaderna måste reduceras. Försvarels materielverks verksamhetsområde omfattarväsentligen anskaffning och underhåll av försvarels maleriel. Verksamhelenskall vara anpassad lill ulvecklingen av försvarels krigsorganisation. Utredningenfinner det nödvändiglatt sådana ålgärder vidlasall kostnaderna för verketminskas. Detla måste väsentligen ske genom personalreduceringar. Det kan enligtförsvarsuiredningen bli nödvändigt att ändra de uppgifter och föreskrifter m.m, som reglerar materielverkets verksamhel. Verkets kompelens bör i ökadutsträckning inriktas mol styrning och ledning av produktionen medan meratekniskt betonade uppgifler överiåts till industrin. Alla möjligheter tillökad samordning inom materielverket måste enligt utredningen tillvaratas. Utredningen finner att kosinaderna även förförsvarets forskningsanstall och dess verksamhel bör reduceras. Inom särskiltprioriterade områden ärdei dock nödvändigt alt, om än med något sänktaambitioner, ha tillgång till en forskningsorganisation som kan medverka iförsvarels långsiktiga ulveckling. Detta gällersärskillbeträffandevapenmateriel av olikaslag. Inom övriga områden måsle enligtförsvarsuiredningen, en reducering godlas. Uiredningen anför därför som sinmening alt del kan vara lämpligt atl forskningsanstalten inom dessa områdensöker förvärva vidgade uppgifter förändra samhällssektorer. Därigenom hörenfördelning av kosinaderna kunna genomföras i syfte alt behålla en godtagbarkompelens för försvarsforskningen. Inom fortifikations fö rvallningensverksamhetsområde bör enligt uiredningens uppfatlningslrävan vara atlkontinueriigt reducera kostnaderna för såväl nyproduktion som underhåll ochdrifl. Inom förvaltningens an-skaffningsverksamhei bör genomföras en översyn avreglerna för byggnadsverksamheten och en reducering a v kraven i syfte allminska kostnaderna. Därvid bördock kraven på god arbetsmiljö för försvarets personaltillgodoses. Avveckling i snabb lakl bör ske av mark och äldre byggnader sominte är nödvän- Prop.1976/77:74 111 digaför försvarets verksamhet. Det börenligl utredningens mening undersökas omförsvarsmaktens koslnader kaii reduceras genom altfortifikationsför-valtningens kompelens utnyttjas för bl. a. byggnadsverksamhetför totalförsvaret i övrigt. Det bör enligt utredningens uppfattning ävenprövas om det är lämpligt alt reducera vissa delar av förvaltningensorganisation genom att till-lämpa lolalenlreprenad vid upphandling avfredsinriklade objekt i stället för egen projektering och produktion. En ökaddecentralisering av beslutanderätten för ålgärder inom förvaltningensnuvarande verksamhetsområde bör kunna lillämpas i här angivet stycke. Det kani della sammanhang även finnas skäl atl se över hela den slatligabyggnadsförvaliningen. Beträffande hälso- och sjukvård i krig förordaruiredningen en så långt möjligt gemensam organisation för totalförsvaret.Förbandssjukvården i fred understöds i stor utsträckning av de civilasjukvårdsresurserna. Utredningen anför atl organisationen för ledning avtotalförsvarets hälso- och sjukvård i fred och krig bör ses över i syfle altöka samordningen och minska kostnaderna. Därvid bör del övervägas all överföraså stora delar som möjligl avför-svarels sjukvårdsstyrelses verksamhel lillsamhällets civila hälso-och sjukvårdsorgan. Det bör vidare övervägas allöverföra despecifiklmili-tära funktionerna lill decenlralaslaberna och materielverket. Därmedavser utredningen frärast krigsplanläggning, vissa delaravutbildningen särat frågor rö-rande för försvarsmakten specieil materiel. Utredningen framhåller atlralionaliseringsverksamheten inom försvarel är av slor betydelse inte minst medhänsyn lill ulvecklingen av personalkostnaderna. Inom detla område verkar påden centrala nivån . Övervakning avrationaliteten i försvarels verksamhel sker även genom försorg av andradelarav statsförvaltningen. Del är uiredningens uppfattning atlöverbefälhavaren, försvarsgrenscheferna och övriga myndigheier inom försvaretsjälva har huvudansvaret för rationaliteten inom försvarel. I della syfle börprincipen alt personal från tiänstgör vidresp. myndighet vidare utvecklas. Utredningen anser mot denna bakgrund atlverksamhelen vid rationaliseringsinstitutet bör få en något ändrad inriklningän . Försvarels hundskola levererar hundar till bl.a. försvaret.Ett stort användningsområde för hundar har varil arménsminhundorgani-salion. Överbefälhavarenoch chefen förarmén har sedan ettanlal äri bl. a. programplanerna redovisai all minhundorganisalionen av ekonomiskaskäl bör utgå ur krigsorganisationen. Med hänsyn till hundskolans verksamhelhar detla emellertid inte medgivits. Försvarsuiredningen finner del interimligl alt tvinga de miliiära myndighelerna lill upphandling av hundar omdessa inte längre behövs i krigsorganisationen. har enligt utredningenväsentliga uppgifter inom underrällelsetiänsten. Utredningen betonarunderrältelsetiänslens stora betydelse med hänsyn lill vårt försvarssystemsuppbyggnad. Prop.1976/77:74 112 ensuppfattning är därförall radioanstalten även fortsättningsvis bör tillförsäkrasgoda möjligheterait verka inom underrällelsetiänsten. Under förutsättning atl vi har en godunderrätielsetiänst kan i n s a t s b e -redskapen enligl uiredningens meningupprätthållas inom fredsorganisationens ram och hållas låg. Utredningensmening är därför all kostnaderna för insatsberedskapen fortlöpande böruppmärksammas mot bakgrund av utredningens prioritering av den långsikligaberedskapen. Den största delen av fredsorganisationen utgörs avförsvarels utbildningsorganisation. Uiredningen framhåller alt del ärnödvändigt all minska kostnaderna för fredsorganisationen med hänsyn lillbalansen mellan fredsorganisalionens kostnader och krigsorganisationens styrka.Fredsorganisalionens framlida omfattning ulreds f. n. av försvarels fredsorganisationsulredning(FFU). Grunden för fredsorganisalionens dimensionering är enliglförsvarsuiredningen den framlida krigsorganisationen. Därtill måste läggas ettrimligl krav på ralionaliietsutveckling inom försvarel. Denna måsle väsenlligenuppnås genom personalreduceringar. Uiredningen framhåller atl förändringar ifredsorganisationen av praktiska skäl och med hänsyn till personalen måslegenomföras successivt. 1 allmänhet fordrar rationaliseringar relativtomfatlande investeringar tidigt medan däremol de ekonomiska vinsterna kommerförsl långl . Enligt uiredningens mening får dessa förhållanden intehindra en inriktning mol nedskärningar i fredsorganisationen i syfte atlbibehålla den långsiktiga balansen mellan fred- och krigsorganisationen. Inteheller bör enligt försvarsutredningens uppfattning tveksamhet råda om all detär nödvändigl all skyndsamt inleda åtgärder i nämnt långsiktigt syfte. Uiöverredan fattade beslul bör fredsorganisationen ytteriigare reduceras. Försvaretsfredsorga-nisationsulrednings kommande resultat bör ge ytteriigare underiag.Enligt försvarsulredningens mening bör de ytteriigare reduceringarna inriktasmol alt inom armén och marinen tillsammans omfatta tre lill fyraregements-adrainislrationer samt en reducering av vissa förvaltningsenheter.Beträffande flygvapnet anför uiredningen alt krigsorganisationens utvecklingleder till atl ytteriigare förband utöver flygflottilj (l)ochKalmar flygflottilj (F 12) behöver avvecklas. Verkstads- ochleleservicebasorgani-sationen bör vidare reduceras. Försvarsuiredningen framhåller all en huvuduppgiftför försvarsmaktens verksamhel i fred är utbildning av värnpliktiga ochanställd personal. Utredningen anför att de värnpliktiga bör utnyttjas iförsvarsmaktens krigsorganisation tili . Grundutbildning bör ävenfortsättningsvis ske för olika delar av krigsorganisationen enligl nuvarandeprinciper. finner alt den försvarsbeslutförsöksvis förkortade gmndulbildningen och modifierade repelitionsutbildningenäven i fortsättningen i stort bör tillämpas. Denna förkortning avutbildningstidens längd innebär emellertid all kvarvarande lid måsle utnyttjaseffektivt. Prop.1976/77:74 113 uiredningensöverväganden rörande den lolala utbildningstidens längd baseras på att 48timmars övningsvecka för de värnpliktiga alltjämt gäller. Försvarsuiredningen påtalar betydelsen från olikaulgångspunkler av atl ha god tillgång på kvalificerat befäl. Utredningenbetonar all del är nödvändigl att ägna utbildning till och vidareutbildning avbefäl slor omsorg. Därvid börsärskill den praktiska ulbildningsom är nödvändigföralt uppnägod förmåga att leda och genomföra utbildning i fred samt ledaförband i krig uppmärksammas. Inomstora delar av krigsorganisationen råder myckel stor brisl på plulon-ochkompanichefer. Uiredningen underslryker därför all effektiva åtgärder måstevidlas för atl snabbt förbättra rekryteringen av reservofficerare. Belräffandedet värnpliktiga befälet har utredningen funnil alt det oavsett tidigare nämndaålgärder är angelägel all förbättra de plulonsbefälsvärn-pliktigas utbildninggenom att återgå lill 15 månaders utbildning för huvuddelen av dennapersonalkategori. underslryker belydelsen av enregelbundet återkommande repetiiionsutbildning för praktiskt taget allaförband . För alt denna utbildning skall ge bästaresultat bör enligt utredningens mening ytterligare ålgärder vidtas för atlgöra repelitionsutbildningen effektivare. Föruisättningarnaför alt värnpliktsförsvaret skall ge den avsedda värn-kraften är enligl uiredningendirekl beroende av i vilken utsträckning den enskilde känner sig engagerad ochdelaktig i ansvaret för försvarel. Samverkan och medinflytande syflar lill enaktiv gemensam insats av såväl anställda som värnpliktiga. Delta torde ledalill ökad lillfredsslällelse under utbildningsarbetet och till ökad motivationhos anslällda och värnpliktiga. Utredningen tillmäter denna utveckling storbetydelse men vill även betona att om den militära utbildningen skall ha någonmening måste såväl befäl som värnpliktiga väl uppfylla de krav som derasuppgifter i krig innebär. Lojalitet och samhörighet är den främsta garantin förde enskilda människornas förmåga att verka i en krigssituation. Utbildningenmåste enligt uiredningens mening genomföras så att alla får förtroende för sinegen och förbandets förmåga att lösa sina krigsuppgifler. Anpassning lillcivila normer, samverkan och medinflytande måsle enligt uiredningens meningkombineras med krav på effektivitet och realism i utbildningen liksom på ansvarskänslafrån de värnpliktigas sida. Uiredningen framhåller att detta släller särskildakrav på förmågan och viljan hos del befäl som skall leda och genomföra delpraktiska utbildningsarbetet varför dessa förhållanden noga måsle uppmärksammasvid uttagning och ulbildning lill befäl liksom i anställt befälsvidareutbildning. Som en inledning lill ekonomiska övervägandenpåminner försvarsuiredningen om att regeringen har givit anvisningar förprogramplaneringen för perioden /78-1981/82. Prop.1976/77:74 114 varden inriktning av det militära försvaret som utredningen redovisade i sittförsta betänkande. Inriktningen motsvaras i huvudsak av handlingsväg 3 iperspektivplan del två, ÖB 75. Överbefälhavaren har genomfört programplaneringför perioden /78-1981/82 i tre ekonomiska nivåer, vilka benämns alternativA, B och C. Utgångspunkt för alternativ C har varil iregeringens anvisningar angiven planeringsram för perioden om 49 646 milj. kr.i prisläge . Härtill har överbefälhavaren lagl vissa kostnaderulanför ramen. Totalt omfattar alternativ C en kostnad om 49 773 milj. kr. Alternativ B svarar enligt överbefälhavaren mot detinnehåll som hade kunnat inrymmas i den anvisade planeringsramen om deekonomiska förutsättningarna för programplaneringen stämt överens med vad somgällde för perspektivpläneringen. Utgifterna i alternativ B har avöverbefälhavaren beräknals lill 51 606 milj. kr. Inomden angivna planeringsramen finns avsatt en viss lönereserv. Härutöver haröverbefälhavaren förutsatt atl ramarna fortlöpande omprövas med hänsyn lillbl. a. lönekostnadsutvécklingen. Överbefälhavaren föreslog i perspektivplan del 2,ÖB 75, all handlingsväg I skulle läggas till grund för programplaneringen. Avdenna anledning har överbefälhavaren utarbetat alternativet A i programplanen.Utgifterna i alternativ A har beräknals lill 55 303 milj. kr. i prislägefebruari 1976. Även i denna nivå har överbefälhavaren avsatt en viss reservsaml förutsatt fortlöpande ramhöjningar. finner alt de förslag manredovisar angående det militära försvarels fortsatta utveckling i alllväsentligt överensslämmer med den inriklning överbefälhavaren angett i alternativB i sin programplan. Utredningen förordar därför en planeringsram förfemårsperioden som möjliggör en ulveckling av försvarsmakten i stort enligtprogramplanens alternativ B. Försvarsuiredningen framhåller att ettförsvarsbeslut självfallet fattas mol bakgmnd av en bedömning frånsäkerhetspolitiska ulgångspunkler av försvarets omfattning och erforderiigaresurser. Enligt utredningens mening bör emellertid ett försvarsbeslut undernormala förhållanden även ses som elt statsmakternas beslul ifråga om vilkelsamhällsekonomiskt och stats-finansiellt uirymme som försvarsseklorn bördisponera. Del är vidare från resursfördelnings- och finanspolitiskautgångspunkter ett siarkt krav alt med rimlig säkerhei kunna fömtseförsvarsulgiflernas andel av samhällsresurserna. Detta krav lillgodoses enligluiredningens mening bäsl om prisregleringen av försvarsuigiflerna knyts tillden allmänna prisutvecklingen. Försvarsuiredningen menar alt hänsyn lill bedömdaskillnader mellan lönekostnadernas ulveckling och den allmänna prisutvecklingeni största möjliga utsträckning bör tas när de ekonomiska ramarnas basbeloppfastställs i samband med ell försvarsbeslut. Lönereserven bör därför varastörre än Prop.1976/77:74 115 densom överbefälhavaren har beräknat i alternativ B. För all ändå kunna genomföraden ulveckling av försvarsmakten som utredningen förordat måsle därförplaneringsramens nominella belopp höjas i förhållande till alternativ B.Försvarsuiredningen föreslår därför en planeringsram om cirka 52 000 milj. kr.för femårsperioden /78-1981/82 i prisläge . Försvarsuiredningen föreslår alt prisregleringskall ske enligt nettoprisindex. Utredningen har emellertid funnil alt delarav de värnpliktigas förmåner inte kan sägas vara i egenllig mening föremål fören pris- eller löneutveckling. Slorieken av dem bestäms genom särskilda beslutav statsmakterna. 1 den mån dessa förmåner innebär ökade kostnader utöver vadnelloprisindex ger boren molsvarande ramförändring ske. Utredningen har utgått från atlinvesteringskostnaderna för förbandet i och kosinaderna förmyndigheter som omlokaliseras från Slockholm tillgodoses utanför ramarnaenligt statsmakternas tidigare beslul. Övriga investeringskostnader förutsättsbestridas inom ramarna. Försvarsuiredningen har, för att befrämja stabiliteteni försvarsplaneringen, föresiagii att möjligheterna vidgas att under detpåföljande budgetåret återfå medel av utgiftsramarna som inle utnyttiats underdet föregående budgelårel. Uiredningen har vidare, också i syfte all ökastabiliteten i planeringen, föreslagit att slutlig utgiftsram fastställs redandå utfall av februariindex blivit tillgängligt. Därmed undanröjs den nuvarandeolägenheten all ramens slutliga sioriek fastställs först under budgetåretssista månad. Reservationer mot vissa av ulredningsmajoriletensöverväganden och förslag haravgetts av ledamöterna gemensaml och av ledamoten . Ledamöterna anför i sinreservation atl målel för totalförsvaret är att hålla landei utanför krig ochkonflikter. Prisei för de säkerhetspolitiska åtgärderna måste emellertidanpassas bl. a. till behovel av insatser på andra angelägna samhällsområden. Reservanterna anför vidare atl en värid i fredförutsätter respekt för varje nations självbestämmanderätt saml ekonomisk ochsocial rättvisa. Vårt FN-medlemskapären hörnsten i svensk utrikespolitik. Delger oss möjlighel atl della i frågor av vital betydelse för hela mänskligheten,inte minst i ansträngningarna all minska skillnaderna i fråga om mänskligalivsvillkor och ekonomiska förhållanden. En minskandeandel avdetolalaoffentligauigifternadisponerasenligi reservanterna för försvarsändamål.Det är likviil fråga om en satsning på loialförsva-ret av sam.mastorieksordning som . Reservanterna bedömer attden av dem förordade inriktningen av det miliiära lörsvaret väl svarar mol desäkerhetspolitiska behoven. Med folkförsvaret som ideologisk grund och medtillvaratagande av den moderna teknikens möjligheter blir vårneutralitetspolitik enligt reservanternas mening trovärdig även införframtiden. 1976/77:74 116 Det ligger i båda siormakisblockens inlresse all haSverige neutralt om eii krig skulle bryta ut. Vidare framhålls atl enighelföreligger om föresatsen all söka bli ulanför alla krig. Ansvaret för detlamåsle vi bäracnsanmia. Våri engagemang för all lösa de globala problemen stårenligl reservanicrna inlc i motsatsförhållande till strävandena all stödja denalliansfria politiken genom ell siarkt försvar. Syftet bör afltid vara att skapa ett totalförsvarsom är en naturiig beståndsdel i samhället. Den allmänna värnplikten är enligtreservanterna grunden för atl bygga upp försvarsförmågan. Man framhåller attvi även torde ha goda möjligheter all inom landei utveckla ochtillverka de vapen och den utrusining vårt värnpliktsförsvar behöver. Reservanterna anför att det redan i samband med1972 års försvarsbeslut togs initiativ till en omläggning avförsvarsplaneringen i den riktning reservanterna förordar. Dessa bör nukonsekvent fullföljas. Det miliiära försvaret bör ulvecklas enligt de grundersom redovisades i utredningens första betänkande. Markstridsförbanden bör enligt reservanternasmening ulvecklas mol elt utökat antal infanieribrigader. Särskilt angelägenmaterielanskaffningiill and-rastridande förband bör genomföras. Eldkraftenbörges hög prioritet. Den lekniska ulvecklingen kan enligl reservanterna skapagoda möjligheter atl organisera mekaniserade förband lill rimligakostnader. Dagens tillgångar av stridsfordon bör emellertid utnyttjas sä långldel är möjligt. Vår inhemska kapacitet för utveckling av pansarvärnsrobolar börbehållas och en ny liill pansarvärnsrobol Ulvecklas inom landet.