prop · G00387 · 1976-12-31 00:00:00 — Taltidningsupplagor av lokala tidningar är i deltasammanhang en idé värd att prövas. Jag delar dock den mening som framförs avflera remissinstanser att förslaget i dess nuvarande form inte är tillräckligtgenomarbetat. Enligt vad jag har erfarit avserSRF att begära medel ur allmänna arvsfonden för all inleda försök tillsammansmed några dagstidningar. Jag räknar med alt bidrag kommer att utgå tillprojektet. Det ankommer på regeringen att efter samråd med berörda parlerbesluta om den närmare uppläggningen av försöket. Jag räknar med att deerfarenheter son-r vinns skall kunna ligga till grund för ställningstagandenlängre fram om mer generella insatser för att förbättra de synskadades tillgångtill dagspressen. I avvaktan på resultaten avförsöksverksamheten är det angeläget att SRF och Föreningen fortsätta sin nuvarande utgivning av vissa tidskrifter av blandatkulturellt innehåll. Denna utgivning har ringa omfattning och avser tämligen fåområden, men tillgodoser ett angelägel behov. redovisaratt SRF och Föreningen är beredda att ansvara för enfortsatt utgivning och därvid utveckla den kvantitativt och kvalitativt ommedel ställs till förfogande. Den nuvarande verksan-rheten finansieras ihuvudsak med insamlade medel. Liksom utredningen anser jag det rikligt attstaten genom bidrag till de båda organisationerna säkerställer en utgivning somsvarar mol de mest trängande behoven. Statsrådet återkommer i delföljande till denna fråga. 5.1 Bidrag till de handikappades kulturella verksamhet 197.5/76 Utgift 6 598028 1976/77 Anslag 8 252 000 1977/78 Förslag 14425000 Från anslaget utgår bidrag till (), numera (), för föreningensallmänna biblioteksverksamhet, för vissa kostnader vid framställning avstudielitleratur för synskadade högskolestuderande samt för framställning avtaitidning för kulturinformation. Biblioteksverksamheten leds av en styrelsemed sju ledamöter. Från anslaget utgår vidare bidragtill konsulentverksamhet för studieverksamhet bland handikappade. En del avanslaget slår till () förfogande för fördelning, efterprövning i varie särskilt fall, till kurs- och studieverksamhet,informationsverksamhet m.m. 1976/77: 87 utgårfrån anslaget bidrag till tolkar för döva, till utbildningskurser för tolkarför döva, till framställning av lättläst litteratur för vissa handikappgrupper,till ersättning till för avgiftsbefrielse för vissa blinda samt tillFöreningen utveckling. Beräknad ändring 1977/78 Bidrag till DBF. Framställning av studie-litteratur för synskadade högskolestuderande Kurs- och studieverksamhet m. m. Bidrag till tolkar för döva -1- 1675 000 Utbildning av tolkar för döva avgiftsbefrielse för vissa blinda Bidrag till dövas riksförbunds försöksverksamhet + 15 820 000 -1- 300000 +6173 000 SRF har till SÖ redovisat ett bidragsbehov om9413000 kr. till föreningens biblioteksverksamhet. SÖ beräknar med utgångspunkt från i huvudsakhandikapputredningens förslag kostnaderna för biblioteksverksamheten till , varvid även har beaktats behovet av vissa angelägnapersonalförstärkningar, resurser till informationsverksamhet samt medel tillframställning av studie-litteratur för studerande vilka inte har individuelltutbildningsbidrag. 1 beloppet har även beräknats medel för överföring avtidigare inspelade talböcker till kassett, för framställning av särskildatalböcker till bl. a. den utvidgade talboksutlåningen samt för övergång tillett databaserat utiånings-system. För framställning av punktskriftsböcker ochtalböcker för försäljning till enskilda föreslår SÖ att . (+4915000 kr.) Medel förde två konsulenter somär placerade vidSÖ bör beräknas under anslaget (-). Bidrag till detre kon- Prop.\976in:H7 93 sulcnler soru iir- verksamma i studieförbund bör'fortsättningsvis utgå från anslagel Bidrag till studieförbund (-. ).Bidraget till de elva konsulenterna bör höjas från . till 100000 kr.samt antalet bidr-ag ökas till 25 (kr. För bidr-agtill kurs- och studieverksamhet m.m. föreslår SÖ en ökning med 2 700000 kr.till sådan verksamhet till vilken reguljära bidrag inte kan utnyttjas. Vidareföreslår SÖ att utgivningen av olika handikapptidskrifter får ett stöd medsammanlagt . Bidraget till Riks-förbirndet för döva ochhörselskadade barns målsmän som f. n. utgår frän denna anslagspost börfortsättningsvis utgå från anslaget Bidrag till vissa elev- ochför-äldraorganisationer (-. Av medlen förbidrag till tolkar för döva bör den del som avser verksamhet inomstudieförbunden fortsättningsvis beräknas under anslaget (-). bör handikapporganisationerna få ettökat stöd (+70000 kr. Medlen förframställning av TRU-material för synskadade föreslås beräknade under anslagettill TRU-verksamheten (-. Förframställning av lättläst 1 i lie ralur föreslår SÖ en ökning i enlighet medhandikapputredningens förslag (+1075000 kr.). Därutöver föreslås att medelanvisas till bidrag till en beräknad utgivning av 20 titlar med stor stil ( +600000 kr. SÖ föreslår en kraftig ökning avmedlen för utbildning av tolkar för d ö v a och tolkulbildare för att en fungerande tolkservice skall kunna byggas upp (+435 000 kr. Den särskilda ersättningentill för avgiftsbefrielse för vissa blinda bör såsom handikapputredningen har föreslagit för svinna (-. SÖ föreslår att får ett särskilt bidrag till verksamheten med videogram. Bidraget avses gå till inköp av video bandspelare till de lokala dövföreningarna san-rt till produktion av program (+1000000 kr. I sitt yttrande överhandikapputredningens betänkande redovisar SÖ även vissa kompletterande förslagvad gäller anslaget Bidrag till studieförbund för /78. SÖ föreslår att de bidrag tillkonsulentverksamhet som fortsättningsvis bör utgå från nämnda anslag ökas medsex till nio samt att bidraget per konsulent hojs från . (+705 000 kr. Bidraget till tolkhjälp inomstudieförbunden som föreslås utgå från stu-dreförbundsanslaget bör fördubblas(+70000 kr. SÖ föreslår vidare att särskildamedel anvisas till försöksverksamhet med förformer till studiecirklar blandinstitutionsboende och andra handikappade. Försöket föreslås avse I 000grupper med en genomsnittlig kostnad om I . För informationkring verksamheten beräknas ett medelsbehov av . (+1 300000 kr.) Prop.1976/77:87 94 Från detta anslag utgår bidrag rad olika verksamheter bland handikappade. föreslåralt dessa bidrag fortsättningsvis skall utgå från de olika anslag istatsbudgeten där de ämnesmässigt hör hemma. Jag kan i princip ansluta mig tillhandikapputredningens synsätt. Praktiska skäl talar dock för att medel tillvissa insatser för handikappade även under nästa budgetår bör beräknas underett särskilt anslag. Jag räknar dock med alt bidrag till dessa ändamål fr.o.m. /79 skall kunna utgå från andra anslag under litlera B iutbildningshuvudtiteln. Det blir därefter en naturiig uppgift för statenskulturråd att summera de insatser som görs för handikappade på olika områden isamband med de åriiga omslagsframställningarna. Statsrådet kommer senareatt behandla frågan om bidrag till handikapporganisationerna. F.n. utgår fråndelta anslag under posterna Konsulentverksamhet. Kurs- och studieverksamhet.Bidrag till tolkar för döva. Framställning av TRU-material för synskadade ochBidrag till Föreningen utveckling medel till olika ändamål inomhandikapporganisationerna till ett sammanlgt belopp av . Dessamedel bör fortsättningsvis beräknas underdel särskilda anslaget för bidrag tillhandikapporganisationerna under huvudtitel. Frän posternaKonsulentverksamhet och Kurs- och studieverksamhet utgår vidare innevarandebudgetår bidrag till två konsulenter som är verksamma inom SÖ och bidrag tillRiksförbundet och hörselskadade barns målsmän. Medel för dessa ändamål börsåsom har redovisats i budgetpropositionen (prop. 1976/77:100 bil. D I. och D 5.) fortsättningsvis beräknasunder anslagen resp. Bidrag till vissa elev- ochföräldraorganisationer. Bidraget till () biblioteksverksamhet bör även under nästa budgetår utgå frånförevarande anslag. Såsom har framgått av min tidigare redovisning (4.5.3)beräknar jag bidragsbehovet till , vilket aren ökning med 5 535 000kr. jämfört med innevarande budgetår. Vid min beräkning av bidraget har jagutöver allmänna kostnadsökningar tagit hänsyn till den kraftiga ökningen avbibliotekets förvärv av punktskriftsböcker och talböcker samt behovet av medelför att slutföra den överföring av tidigare inspelade talböcker från öppnaspolar till kassetter som pågår vid . Dessutomhar jag beaktat behovet av personalförstärkning för information och redigeringoch för låneverksamheten. För studielitleratursektionen inom SRF:s bibliotekberäknar jag ett ökat bidragsbehov med . Jag har därvid beaktatbehovet av en förstärkning av sektionens resurser för redigering. Som jag har redovisat börnuvarande bidrag för sludiekonsulenter inom studieförbunden utformas som ettökat stöd till studieförbundens utvecklingsprojekt inom handikappområdet utanatt avse särskilda konsu- 1976/77:87 95 För detta ändamål beräknar jag 900000 kr.För bidrag till tolkar för döva som avser studieförbundens verksamhet beräknarjag . för /78. /79 bör dessa medelsammanföras med det allmänna bidraget till studieförbundens pedagogiskaverksamhet för handikappade och beräknas under anslaget Bidrag till studieförbund. För framställning av lättlästlitteratur och utbildning av tolkar för döva beräknar jag . Vad gäller den särskilda ersättningentill för avgiftsbefrielse för blinda får jag hänvisa till att jag ibudgetpropositionen (s. 99) har förordat alt den särskilda ljudradioavgiftenbör avskaffas. Med hänsyn härtill bortfaller bidragsbehovet. Man kan enligt minmening bortse från alt avskaffandet kommer att ske först fr. o. m. den I april1978. Jag har tidigare (4.4) behandlatfrågan om en särskild teaterverksamhet för döva. För bidrag till dennaverksamhet under nästa budgetår beräknar jag ell medelsbehov av I milj. kr. Detankommer på regeringen att utfärda närmare bestämmelser för hur medlen fårdisponeras. Jag har tidigare (4.7) berörtfrågan om framställning av punktskriftsböcker för försäljning och angav därvidatt det enligt min mening finns anledning all inleda en försöksverksamhet isyfte att belysa ett antal frågor i sammanhanget. Under nästa budgetår beräknarjag ett medelsbehov för denna försöksverksamhet om . SÖ har tidigare haft möjlighet attanvända medel under posten Kurs- och studieverksamhet m. m. för projekt avskilda slag. Denna verksamhet har varit av stort värde när det gällerutvecklingen av insatserna på kulturområdet för handikappade. Som exempel kannämnas de tidigare redovisade försöken med utvidgad talboksutlåning ochinläsningstjänst. Det är därför enligt min mening motiverat att SÖ även undernästa budgetår disponerar vissa medel för sådana särskilda insatser. Jagberäknar för detta ändamål . SÖ föreslår att erhåller ett särskilt bidrag till förbundets verksamhet medvideogram bl. a. för inköp av videobandspelare och produktion av program.Regeringen har beviljat förbundet bidrag ur allmänna arvsfondenmed . för inköp av utrustning till en studio för produktion avTV-program och videogram för döva. Förbundet har förklarat alt det kan klarakostnaderna för driften av verksamheten genom egna insatser och vissaförväntade bidrag från annat håll. Något behov av bidrag enligt SÖ:s förslagfinns således inte. Vad gäller SÖ:s kompletterandeförslag beträffande anslaget Bidrag till studieförbund får jag hänvisa till vadjag har förordat i fråga om bidrag till sludiekonsulenlverksamhel ochtolktjänst inom studieförbunden. Jag är inte beredd att förorda att särskildamedel anvisas till en försöksverksamhet av det slag som SÖ har skisserat. Jagräknar med att frågor av detta slag kommer att aktualiseras ifolkbildningsutredningens arbete. Prop.1976/77: 87 96 Med hänvisning tillsammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår att till Bidrag till dehandikappades kulturella verksamhet för budgetåret \911jl% under niondehuvudtiteln anvisa ett anslag av . 5.2 Bidrag till kulturprogram inom föreningslivet m. m. Jag har i det föregående (4.3)berört frågan om bidrag till kulturprogram inom föreningslivet och förordadedärvid att ytterligare . skulle anvisas till detta ändamål utöver de15 . som i budgetpropositionen föreslås anvisade under ifrågavarandeanslag. Med hänvisning härtill hemställer jag att regeringen föreslår att till Bidrag till kulturprograminom föreningslivet iv. m. för /78 under nionde huvudtiteln medändring av vad som föreslås i prop. 1976/77:100 (bil. B 3.) anvisa ettanslag av . 1976/77: 87 97 Anmälan till proposition om Insatser för handikappadeskulturella verksamhet I pr-op. 1976/77:100 (bil. 8 s.195) har regeringen förreslagit alt, i avvaktan på särskildproposition i ämnet, till Bidrag till handikapporganisationer för budgetåret1977/78 preliminärt beräkna ett reservationsanslag av . Jag anhåller att nu få ta upp dessa frågor. tar ibetänkandet Kultur ål alla upp en rad frågor inom socialdepartementetsverksamhetsområde. Frågorna avser social service av skilda slag som harbetydelse för handikappades möjligheter alt delta i kulturlivet, nämligen bl.a.färdtjänst, social hemhjälp, tolktjänst, hjälpmedel och rehabilitering. Vidaregäller de stödet till handikapporganisationerna. framhåller atthandikappade ofta har svårt både alt anlita allmänna kommunikationer och attför-flytla sig på egen hand. De åtgärder som föreslås i (K1973:03) belänkande (SOU 1975:68) Handikappanpassad kollektivtrafik föranpassning av det allmänna färd väsendet till handikappades behov måste ha högprioritet och genomföras så snabbi som möjligt. konstateraratt en bra färdtjänst håller på att byggas upp i en del kommuner. På de flestahåll är den emellertid ännu klart otillräcklig. Del är sålunda vanligt alt bl.a. antalet medgivna resor på 7 1976/77. 1976/77: 87 98 olikasätt är begränsat. Dessutom är färdtjänsten synnerligen ojämnt utbyggdkommunema emellan. Det är angeläget all kommunerna snabbt bygger upp en brafärdtjänst över hela landet. Denna utbyggnad bör ske redan under nuvarandeförsöksperiod med förenklat statsbidragssystem. Personlig service skall vara en rättighet förhandikappade som behöver den. Den är en naturiig uppgifl för den kommunalahemhjälpsorganisationen. Den bör utgöra en basorganisation för service åthandikappade i skilda situationer. God service genom hemhjälpen är för mångaen förutsättning för att de skall kunna leva oberoende. Det är därför ettviktigt krav att kommunerna tillgodoser deras behov av sådan personlig service.Den sociala hemhjälpens uppgifter bör vidgas. Genom dess förmedling skall ledsagarekunna följa med till bio, teater, föreningsmöten och till gudstjänster. Den sociala hemhjälpen måste kunna lämnahandikappade service även under längre tids vistelse utanför hemmet. Den somfår social hemhjälp i sin hemkommun, måste kunna räkna med alt sådan hjälpställs till förfogande även när han av något skäl tillfälligt vistas i enannan kommun, t. ex. för att delta i en kurs. Den sociala hemhjälpen börsålunda utvecklas till en service med riksgiltighet. Insatserför handikappade måste omfatta hela familjen. Ofta blir även anhöriga tillsvårt handikappade isolerade från omväriden. Del gäller inte minst ensamståendeföräldrar till handikappade bam. I några kommuner avlöser hemhjälpspersonalanhöriga för att de skall få semester, vila och kulturell stimulans och kunnauträtta ärenden. Det är naturiigt att sådan avlösningsservice ordnas i allakommuner inom ramen för den statsunderstödda kommunala hemhjälpen. Nästan alla döva behöver leckenspråkslolk för attförstå vad hörande säger. Hörande behöver som regel tolk för att förstå döva.Samhället tillhandahåller tolkhjälp i olika former. Tolkljänslen är starkt splittrad. Den situationvari den enskilde behöver tolk är avgörande för vem som skall ställa tolktjänsttill förfogande och betala den. Delta är otillfredsställande och åtskilligttalar för en samordning i anslutning till landstingens tolktjänst.Handikapputredningen är emellertid inte beredd att bedöma hur de olika problemenskall lösas för att en samordnad lolktjänst skall komma till stånd. Detviktigaste nu är att bygga ut tolkljänslen så alt döva och dövblinda får hjälpav tolk i alla situationer som de behöver det. Hörselskadormedför ofta svåra kommunikationshinder, särskilt i situa- Prop.1976/77:87 99 tioner där del talade ordet spelar stor roll. I en delfall är hörselskadade betjänta av att någon vidarebefordrar till dem vad somsägs och förvissar sig om att de har uppfattat det riktigt. Vid rättegångar ochandra förhandlingar inför myndigheter kan hörselskadade fä hjälp av sådantaltoik. Denna möjlighet bör finnas också i andra viktiga situationer om denhörseltekniska utrustningen, den individuellt ordinerade och den som finns ilokalen, inte fungerar tillfredsställande. Personer med språk- och talskador kan ha svårt att delta isamtal och blir därför lätt isolerade. De bör också ha rätt till taltolk. Denneblir för dem och för hörselskadade en motsvarighet till teckenspråkstolken förkommunikation mellan hörande och döva. Verksamheten med taltolk ankommernaturiigen på landstingen. tar upp frågorom hjälpmedel för olika grupper handikappade och understrykerhandikappinstitutets centrala funktion på hjälpmedelsområdet. Den framhållersärskilt angelägenheten av att arbetet fortsätter med att utveckla hörapparateroch andra hjälpmedel för hörselskadade. I fråga om psykisktutvecklingsstördas behov av hjälpmedel måste två skilda problem uppmärksammas.Det ena problemet gäller dem som har ett ytteriigare handikapp, till följd avt. ex. föriamning, synskada eller hörselskada. För dem är det viktigt att deförslår, hur hjälpmedel som ordineras för tilläggshandikappet skall användas.Anvisningar och upplysning måste utformas med hänsyn härtill. I en del fallmåste också själva hjälpmedlet anpassas särskilt. Det andra problemet avserhjälpmedel som utvecklingsstörda kan behöva på gmnd av förståndshandikappet.Allt fler utvecklingsstörda har ett självständigt boende med viss tillsyn iinackorderingshem eller i egna lägenheter. Hjälpmedel av typen bandspelare ochenklare räknedosor skulle minska behovet av personlig hjälp. Denna fråga harhittills beaktats föga. Del är angeläget att dessa frågor las upp mera. Det ärviktigt att de bl. a. får ökat utrymme inom forskningen. I första hand börbedömas vilka slag av hjälpmedel som kan ha betydelse för vardagslivet och hurstora behoven är. Samhällets telefonnät är ettviktigt kommunikationsmedel. Att telefonera är en vanlig metod för attupprätthålla sociala kontakter och för att nå myndigheter, affärer, läkare osv.All inte ha telefon innebär stora olägenheter. På grund av handikapp saknaremellertid många möjlighet att använda telefon. Prop.1976/77: 87 100 Det finns numera tekniskaförutsättningar för döva, dövblinda och tal-skadade att telefonera.Telefonnätet är en statlig angelägenhet. Alla bör ha rätt alt på samma villkorfå telefon genom och handikapputredningen föreslår att särskildaanordningar som är nödvändiga för att handikappade skall kunna telefoneraskall tillhandahållas av utan kostnad för den enskilde. Som enkostnad i verkets drift bör den fördelas på samtliga abonnenter. Dettamotsvarar vad som gäller beträffande allas rätt att för ordinarieinträdesavgift, dvs. , få telefon installerad, oavsett om de bor i entätort eller i utpräglad glesbygd. Förslaget innebär att landstingetinte längre skall ha kostnadsansvaret för hjälpmedel åt handikappade förtelefonering. Däremot bör personal hos landstingen på sedvanligt sätt pröva denenskildes behov av sådana hjälpmedel samt or-dinera dem. Ordinationen utgör idessa fall en anvisning till att tillhandahålla den särskildautrastningen. bör få i uppdrag attutarbeta erforderiig detaljplan för hur olika grapper handikappade skall fåtillgång till telefon. Arbetet bör ske i nära samarbete med . Landstingen har ansvar för hörselvården. Till den hör att informerahörselskadade om hur hörapparater och annan utrustning används. Sådaninformation kompletteras vid kurser med hörselträning, lalkorr-ektion ochträning i avläsning. Det är viktigt att allas behov av träning och informationtillgodoses. Det är bl.a. betydelsefullt att den som har ordinerats hörapparatoch redan fått träning, vid behov på nytt kan delta i kurser för attvidmakthålla sina färdigheter. Eftersom verksamheten är ett led i enpedagogisk terapeutisk rehabilitering, bör enligt handikapputredningensuppfattning inkomstbortfall under kurstid ersättas från . Synsvagas möjlighet att läsa är ihög grad frågor om optisk rehabilitering och synträning. Resurserna för sådanrehabilitering och träning är ännu otillräckliga. Många synsvaga har dock fåttsin läsförmåga tillbaka - och många har fått möjlighet allläsa - genom lämpliga tekniska hjälpmedel och träning. Handikapputredningenförutsätter att ytterligare insatser kommer alt göras på detta område genomutbyggnad av syn-centraler i landstingen. 2.7 Föräldrautbildning m. m. Tidiga insatser är avgörande inomrehabiliteringen. Det är viktigt att diagnostisera om ettbarn är dövt, har en hörselskada eller en annan skada. Ansvaret härför har denförebyggande mödra- och barnavården. Föräldrarna måste få information omskadan och dess följder. 1976/77: 87 101 Barnavårdscentralernahar ett grundläggande ansvar att ge och förmedla hjälp till föräldrarna. Demåste också få utbildning i hur de skall kunna främja barnets utveckling. Inomföräldrautbildningen bör förtur ges åt föräldrar till handikappade bam. På en del institutioner finns speciella tjänsterför socioterapeuler. Deras uppgifl är att förmedla och förslärka kontaktermellan dem som bor på institutionerna och samhället utanför. Det sker bl.a.genom all organisera studiecirklar, kurser och föreläsningar och genom attstödja exempelvis patientföreningar och andra former av aktivitet ochsjälvverksamhet. Detla är väsentliga insatser för att motverka den isoleringsom vårdinsti-tulionerna skapar. Socioterapeuter-na samarbetar medfolkbildningsorganisationerna och handikapprörelsen. Detta samarbete börytteriigare förstärkas. Då är det viktigt att handikapporganisationema fårsamhällets slöd för att kunna medverka i detta samarbete på ell effektivt sätt.Många av handikapporganisationerna har att bevaka intressena för människor somvistas på institutioner under kortare eller längre lid. Del gäller mental hälsa och dess lokala organisationer. Det är också angeläget all socioterapiens ställninginom sjukvårdsorganisationen närmare klariäggs. 2.9.1Från kamratförening till folkrörelse Har-rdikapporganisationernas ursprungliga karaktärav kamratföreningar för gemenskap, hjälp och slöd finns kvar och har storbetydelse. Men de har framför allt utvecklat sig till intresseorganisationermed syfte att förändra samhället så att handikappade får samma livsvillkor somandra. Organisationerna har breddats; handikappföreningarfinns i alla kommuner och i länen. På riksplanet är de sammanslutna i förbundsom inbördes samverkar. Handikapprörelsen är en folkrörelse. De insatser som samhället gör på handikappområdetär i hög grad en följd av handikapprörelsens arbete. Organisadoner-na har visatpå behoven och lagt fram förslag till lösningar. Mycket av del som ärsjälvklar samhällsservice har böriat i organisationema. Det finns 23 handikapporganisationer på riksplanet.De har sammanlagt drygt 280000 medlemmar. Sammanlagt finns över I 200 läns- ochlokalföreningar. Prop.1976/77:87 102 Enbred medlemsskolning är nödvändig i alla organisationer som arbetar för attförbättra samhället. Medlemmama måste ha kunskaper för att organisationenskall kunna förverkliga sitt mål. Studier ger dessutom gemenskap och kunskaperger tro på den egna förmågan och ökad medvetenhet. Handikapp innebär alltid enfara för isolering och ofta svårigheter att hävda sig. Studier är därförsärskilt viktiga för handikappade. De ger dem redskap att påverka sinsituation. Många praktiska svårigheter - och hinder - möterhandikappade i stu-diema. Inom handikapporganisationema finns den störstaerfarenheten om handikappades situation, problem och behov.