prop · G003150 · 1976-12-31 00:00:00 — Till stor del sammanhänger detta med att deninternationella lågkonjunkturen blivit långvarigare och djupare än vad man dåhade anledning att räkna med. Den konjunkturellt betingade delen avunderskottet kan fömtses bli avvecklad i takt med att utlandsefterfrågan isamband med den väntade internationella konjunkturuppgången återgår till enmera normal nivå. Den strukturellt betingade obalansen i utlandstransaktionernahar däremot inteminskat i förutsedd takt . Ett återställande avutrikesbalansen kan mot bakgmnd av den aktuella situationenbedömas kräva så kraftiga åtgärder att detta mål blir mycket svårt att uppnå. För att åter nå balans itransaktionerna med omvärlden krävs betydande kapacitetsutbyggnad inomexportsektorerna och de importkonkurrerande sektorerna. Också inom flera andrasektorer måste man räkna med stora investeringsbehov. Den faktiska utvecklingenhar emellertid inneburit en avsevärt svagare investeringsutveckling inombostadssektorn och industrin än vad som ansetts nödvändigt i långtidsutredningen.Några negativa effekter på kapacitetsutvecklingen behöver i och för sig inteuppkomma fram . Om denna tendens fortsätter under de närmaste årenfinns det emellertid en klar risk för att man några är in inomflera för utrikesbalansen mycket betydelsefulla exportsektorer inte kommer attkunna tillgodose utlandsefterfrågan på grund av kapacitetsproblem. Isyfte att kompensera det bortfall i efterfrågan som den internationellalågkonjunkturen inneburit har den ekonomiska politikenav sysselsättningsskäl i hög grad inriktats på stimulans av den inhemskaefterfrågan. Både den privata och den offentliga konsumtionen beräknas underåren 19751977 öka i väsentligt snabbare takt än den trendmässiga utvecklingför 1970-talets senare del som anges i långtidsutredningen. Under dessa år harvi följaktligen, som en medveten konsekvens av denna politik, ackumuleratmycket stora underskott i bytesbalansen, vilka till betydande del fått täckasgenom upplåning i utlandet. Skuldsättningen i utlandet kommer att växa sålänge jämvikt ej nåtts i bytesbalansen. Detförefaller redan nu sannolikt att räntekostnaderna för vår utlandsupplåningkommer att bli av en helt annan storleksordning än den som långtidsutredningenskalkyler anger för . Dessa räntekostnader innebär i sig en betydandebelastning på bytesbalansen. En utlandsskuld av mycket stora dimensioner kankomma att föreligga om utlandsupplåningen ligger kvar på nuvarandenivå. Det är därför nödvändigt att inrikta den ekonomiska politiken på attreducera underskottet i utrikesbetalningarna. I detta syfte har regeringen ibörjan av tillkännagivit vissa ekonomisk-politiska åtgärder,omfattande bl. a. en växelkursjustering, höjning av mervärdeskatten ochneddragning av statliga utgifter för att begränsa den inhemska efterfrågetillväxten. redovisas olika alternativ för den finansiella utvecklingåren 19751980 som svarade mot den kalkyl i fasta priser som diskuterats ovan.Bytesbalansens underskott innebär att ekonomin som 1976/77:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag g utlandet.Att åstadkomma jämvikt i bytesbalansen innebär därför att sparandet måste öka imotsvarande mån i de inhemska sektorerna. Mednu fattade beslut om avgiftsuttag och med långtidsutredningens löne- ochprisantaganden kommer AP-fondens sparande i relation tillbruttonationalprodukten att sjunka något fram . Likasåkommer sparandet inom bostadssektorn att minska beroende på en långsammareökning av bostadsbyggandet. För företagssektorn antas i långtidsutredningenoförändrad självfinansieringsgrad av investeringarna. För hushällssektornantas oförändrat sparande i relation till bruttoinkomsterna. Resultatet avdessa antaganden blir att företagssektorns negativa finansiella sparande iprincip kompenseras av ett lika stort positivt sparande inom hushållssektorn.Uppgiften att åstadkomma den totala sparökning som krävs för att täcka såvälbytesbalansens underskott som förutsedda sparminskningar inom AP-fonden ochbostadssektorn faller därmed på stat och kommuner. I långtidsutredningenberäknas att detta skulle kräva att statens och kommunernas sammanlagdaunderskott (negativa finansiella sparande) måste minskas högst väsentligtmellan . Det framgår också att detta med givna antagandeni övrigt endast kan åstadkommas antingen genom en mycket långsam ökning avde offentliga utgiftema eller genom en betydande höjning av skatternas ochavgifternas andel av bruttonationalprodukten. Någotunderlag för att göra helt nya finansiella kalkyler för perioden 19751980finns ännu inte. Det faktiska händelseförloppet vad gäller den realautvecklingen och bytesbalansen ger emellertid åtminstone några indikationer pånya inslag. Det förefaller som om det totala sparunderskottet i ekonomin bytesbalansens underskott skulle komma att bli betydligt större änenligt långtidsutredningen. De minskningar av underskottets storlek som måstegenomföras åren 19781980, även om balansmålet skjuts in på1980-talet, skulle troligen bli större än de som förutsätts ilångtidsutredningen av utredningens kalkylperiod.Bostadsbyggandet och därmed sparandet inom denna sektor kommer sannoliktatt öka mindre än som förutsätts i långtidsutredningen. och hushåll är ytterst svårbedömbar. F. n. finns dock ingen anledningatt räkna med ett sparande inom dessa sektorer tillsammans som skulle varastörre än enligt långtidsutredningen. Den offentliga sektorns finansiella sparandeslutligen har enligt utfallsberäkningarna samt depreliminära bedömningarna för utvecklats ogynnsammare än vad somimpliceras i långtidsutredningen. Ettförsök till sammanfattning av de tendenser som skisserats ovan måste rimligtvisge till resultat att kravet på en minskning av de offentliga sektorernasfinansieringsunderskott fram och tiden närmast därefter nuframstår som än större än när långtidsutredningen gjordes. Idetta avsnitt redovisas statsutgifternas utveckling i fasta priser underperioden t. o. m. /82. Redovisningen omfattar de totalautgifterna över statsbudgeten. Dessa redovisas grupperade efter ändamål.Tretton av de största ändamålsgrupperna särredovisas. De svarar tillsammans förca av utgifterna under /78. En redovisning av de totalautgifternas utveckling lämnas i tabell 19. Beräkningarna utgår från deanslagsbelopp för /78 som redovisas i det revideradebudgetförslaget. För vissa anslag som är direkt knutna till pris- ellerlöneindex eller som nära följer den allmänna pris-och lönestegringen isamhället redovisas också utgifternas utveckling i löpande priser (tabell 20). Beräkningarnai långtidsbudget styrs i hög grad av de reformer som har beslutats avriksdagen eller föreslagits av regeringen vid nupågående . Dessa reformer föranleder betydande utgiftsökningar inomsina resp. utgiftsområden och svarar därigenom för en stor del av budgetensutgiftsökningar. Mest märkbara är utgiftsökningarna /79 men ävenfortsättningsvis ställer reformerna krav på ökande reala resurser. Exempel påsådana reformer är förbättrade folkpensionsförmåner och utbyggd barnomsorg. 3.1Folkpensioner m. m. Ändamålsgruppendomineras av utgifterna för folkpensioneringen och statens bidrag tillsjukförsäkringen. Med undantag för vissa administrationskostnader utgörs helaändamälsgruppen av transfereringar till hushållen. Tabell1 Folkpensioner m. m. (Milj.kr., fasta priser) 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 + 1 328 +595 +505 -f3,0 + 920 +500 +410 + 400 +90 +90 1976/77:150 Bilaga2 Reviderat budgetförslag lo Utgifternafor folkpensionerna har /721975/76 stigit med i genomsnitt5,räknat i fasta priser. Ökningen beror dels på att antaletpensionärer stigit , dels på att standardförbättringargenomförts. Den1 höjdes folkpensionens grundbelopp för ensam pensionär från 90till av basbeloppet och för pensionärspar från avbasbeloppet. förbättrades handikapp-förmånerna inomfolkpensioneringen. genomfördes en lagstadgad sänkning av denallmänna pensionsåldern från 67 till . förbättradesmöjligheterna till rörlig pensionsålder . Den viktigastenyheten i systemet för en rörlig pensionsålder var införandet av delpension,som möjliggör en stegvis minskad arbetsinsats . Ytterligareförbättringar av pensionssystemet har beslutats av . Fr. o. m. 1 juli1976 får de folkpensionärer som inte uppbär ATP eller har låg ATP en årlighöjning i form av pensionstillskott av basbeloppet i stället för somtidigare . Pensionstillskottet i det fullt utbyggda systemet skall den 1juli 1981 utgöra av basbeloppet. De förtidspensionärer som saknar ATPeller bar låga ATP-belopp fick en kraftig pensionshöjninggenom att pensionstillskotten fördubblades för dessa pensionärer. Dettotala antalet pensionärer berälcnas bl. a. till följd av förändringar ibefolkningens ålderssammansättning ökamed i genomsnitt 22 000 pensionärer, varav 17 500 ålderspensionärer. Antaletfolkpensionärer beräknas överstiga 1,7 miljoner, varav knappt 1,3miljoner ålderspensionärer. Ca 620 000 pensionärer erhåller ålderspension frånATP. Beräkningenav utgifterna för folkpensioneringen i fasta priser t. o. m. /82har gjorts med utgångspunkt i anslaget för /78. Beräkningarnaomfattar därefter endast sådana utgiftshöjningar som följer av ett ökat antalfolkpensionärer och de lagstadgade förändringarna av pensionsförmånerna. Ifasta priser ökar utgifterna för folkpensioneringen med ca 920 milj. /79. Däri ingår ca 360 milj. kr. som följer av tidigarebasbeloppshöjningar. Effekterna av andra utgiftspåverkande faktorer framgår avföljande tabell. Tabell2 Folkpensioner, utgiftspåverkande faktorer (Milj.kr., fasta priser) Ökatantal pensionärer höjning av pensionstillskotten m. m. Folkpensionensårsbelopp inkl. pensionstillskott vid nuvarande () basbelopp om . för ensamstående och . Medde antaganden rörande prisutvecklingen som gjorts skulle utvecklingen avutgifterna för folkpensioneringen i löpande priser bli följande. kr., löpandepriser) Genom- Anslag Anslagsförändring till Årlig procentuell snittlig 1977/78 förändring förändring 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 1977/78 1977/78 1971/72 1978/79 1981/82 +15,1 20 250 +2 255 +1340 +1335 +1420 +11,1 +7,1 Vidsidan av folkpensionerna utgår stora belopp till pensionärerna i form av delsATP, dels kommunala bostadstillägg. kommer folkpensionärer vidareatt kunna få tillägg av statskommunalt bostadsbidrag i de fall som detta, förannan än folkpensionär utgår med högre belopp än kommunalt bostadstillägg tillpensionärer. Under /78 beräknas de sammanlagda ATP-beloppenuppgå till ca . och de kommunala bostadstilläggen till ca 2,3miljarder kr. Inomden allmänna sjukförsäkringen höjdes sjukpenningen kraftigt den 1 januari 1974och blev beskattad och pensionsgrundande för ATP. Ersättningen tillden försäkrade vid sjukdom utgår av den ersättningsgrundande inkomstenupp till 7 1/2 basbelopp (f. n. infördes denallmänna tandvårdsförsäkringen som ger ersättning med i regel avtandvårdskostnaderna. Nuvarande yrkesskadeförsäkring ersätts aven ny som tillförsäkrar den som skadas i arbetetfull ersättning för inkomstbortfall. Regeringen har i prop. 1976/77: 64föreslagit att denna försäkring också skall gälla egenföretagare ochuppdragstagare. Finansieringen sker genom en arbetsgivare- resp. egenavgift på0,av löneunderlaget. I samma proposition föreslås vidare en nylagstiftning för ersättning vid skador för värnpliktiga, tjänstepliktiga ochintagna på anstalter. Reglernaför den allmänna försäkringens ersättning för öppen läkarvård m. m. harsuccessivt förändrats i riktning mot större enhetlighetsamtidigt som ersättningsreglerna blivit mera heltäckande. Regeringen har iprop. 1976/77:116 redovisat en överenskommelse mellan staten ochlandstingsförbundet om vissa ersättningar från sjukvårdsförsäkringen tillsjukvårdshuvudmännen under /79 m. m. De ändradeersättningsreglerna beräknas totalt medföra 1976/77:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag n enkostnadsökning för sjukförsäkringen uppgående till närmare 940milj. Avsjukförsäkringens kostnader finansieras med arbetsgivaravgifter ochresterande med statsbidrag. 1976/77: 116 föreslås en höjning avsocialförsäkringsavgiften till sjukförsäkringen från till den 1januari 1978. Anslagsberäkningen för perioden t.o.m. /82 utgårfrån förslagen i prop. 1976/77:116 och i övrigt gällande bestämmelser ochstatsbidragsregler. Hänsyn har också tagits till de nya ersättningar somföreslås gälla enligt förslaget till överenskommelse med sjukvårdshuvudmännen.Den ökande andelen äldre medför att utgifterna ökar något . Dennaändamålsgrupp omfattar de statliga utgifterna för utbildningsväsendet och förden civila forskning som bedrivs av staten eller med statligt stöd.Ändamålsgruppen omfattar bl. a. , gymnasiala skolor, högreutbildning och forskning samt studiesociala ändamål och viss del av vuxenutbildningen.Till högre utbildning och forskning förs bl. a. anslagen till högskolan inkl.jordbrukets högskolor, undervisningssjukhusen och de statliga forskningsrådenoch styrelsen för teknisk utveckling. I gruppen ingår även de statligautgifterna för forsknings- och utvecklingsverksamhet på energiområdet.Studiesociala ändamål omfattar det statliga studiestödet till samtligakategorier av studerande. Utgiftsutvecklingenför del styrs i betydande utsträckning avbefolkningsutvecklingen. Elevantalet i beräknas /78uppgå till ca 1030 000 och väntas /82 ha minskat till ca 1 023 000.Med oförändrad nettoinvandring kommer denna minskning att accentuerasytterligare . fattade riksdagenbeslut om reformering av skolans inre arbete. Beslutet innebär en fortsattutveckling av inre arbete samt en utökad omsorg för barn ochungdom under skoldagen och i nära anslutning till denna. Reformen skallgenomföras stegvis och i den takt som kommunerna själva bestämmer. Desammanlagda årliga kostnaderna för denna reform stiger och kanför /82 beräknas till ca 200 milj. kr. Reformen medför en betydandeanslagshöjning /79. Anslagsutvecklingenpåverkas även av klasstorlekarna. På låg- och högstadierna visar utvecklingenmot ett minskat medeltal elever per klass medan medeltalet för mellanstadiethar ökat något. När det gäller låg- och högstadierna ligger klasstorlekarnafortfarande i nivå med de berälcningar som låg till grund årsgrundskolebeslut medan de på mellanstadiet i inte obetydlig utsträckning liggerunder denna nivå. Läsåret1977/78 beräknas antalet intagningsplatser i den direkt grundskoleanknutnadelen av gymnasieskolan motsvara av årskullen 16-åringar.Andelen elever som efter fortsätter lill gymnasieskolanär dock lägre. Antalet sökande till de mer utpräglat yrkesinriktade linjernahar ökat. Däremot har intresset för det tvååriga teoretiska linjerna minskat. Ilångtidsbudgeten har antalet intagningsplatser beräknats till oförändrat 97 %av antalet 16-åringar. Detta medför en ökning av antalet platser med ca 17 000under perioden. Inomvuxenutbildningen har en kraftig utbyggnad skett av såväl utbildningen istudieförbundens regi som de kommunala skolorna för vuxna. Fr. o. m. år 1976utgår ett särskilt studiestöd till vuxna i form av tim- och dagstudiestöd samtsärskilt vuxenstudiestöd. Det särskilda vuxenstudiestödet ansluter till stödetför arbetsmarknadsutbildning men består till skillnad från detta till en vissdel av återbetalningspliktiga medel. I samband med de nya stödformerna förvuxenstudier har införts ett statligt stöd för studierekryterande uppgifter,bl. a. uppsökande verk-samhet på arbetsplatser. De direkta kostnadernaför uppsökande verk-samhet och det särskilda vuxenstudiestödet finansierasdirekt med en särskild vuxenutbildningsavgift som utgår på sammaavgiftsunderlag som används för beräkning av sjukförsäkringsavgifter ochbelastar inte statsbudgeten. Vuxenutbildningsavgiften föreslås i 1977 årsbudgetproposition höjas från till fr. o. m. den 1 januari 1978.De kostnader för vuxenutbildningen exkl. studiestöd som belastarstatsbudgeten beräknas för /78 till ca 1 200 milj. kr. Underperioden har förutsatts en fortsatt utbyggnad av det särskilda vuxenstudiestödet.För långtidsbudgetperioden förutses en fortsatt kraftig ökning av antaletstudiecirklar. Även efterfrågan på vuxenut-"bildning, främst pågymnasieskolenivå, beräknas öka . Regeringen har vidare i prop.1976/77: 55 föreslagit ett nytt statsbidragssystem och ett väsentligtförbättrat statsbidrag till folkhögskolor. I tabell 4 har utgifterna förvuxenutbildningen fördelats efter skolform och ingår i de redovisadeändamålsgmpperna till viss del. Tabell 4 Utbildning och forskning 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 + 876 -157 -1-12,1 -12,5 -1,0 1976/77:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag u Besluthar fattats om reformering av högskoleutbildningen. All eftergymnasialutbildning högskoleutbildning sammanförs i en ny högskoleorganisation.Reglerna för behörighet och urval förändras så att rekryteringen kan breddastill andra studerandegrupper än de traditionella. Nytillkommande utbildning förläggs i första hand till vissa orterutanför nuvarande universitetsorter. Ett ökat lokalt och regionalt ansvar förhögskolan liksom nya former för samspel mellan högskolan och samhället i övrigtskall ge grunden för en fortlöpande förnyelse av högskoleutbildningen.Högskolereformen kommer i sina huvuddelar att träda i kraft budgetåret1977/78. Uppskattningenav anslagsutvecklingen inom den högre utbildningen måste i väsentlig grad byggapå en uppskattning av efterfrågan på utbildning. De beslut som statsmakternafattat om ändrade behörighetsregler för tillträde till högskolan har ibetydande mån ökat möjligheterna för nya grupper i samhället att få del avhögskoleutbildning. Etableringen av högskoleutbildning på nya orter har ocksåökat tillgängligheten. Mot denna bakgrund har i långtidsbudgeten förutsatts enviss ökning av antalet studerande, särskilt vad gäller s. k. enstaka kurser.Resurstillskott har vidare beräknats för den beslutade ökningen av kapaciteteni förskollärar- och fritidspedagogutbildningarna och för vissa vårdutbildningar.Sammantaget innebär detta att kostnaderna för den högre utbildningen stigernågot . Detstatliga stödet till forskning utgår dels genom de statliga forskningsråden,styrelsen för teknisk utveckling m. fl., dels genom universiteten ochhögskolorna. Stödet till industriellt utvecklingsarbete utgår genom styrelsenför teknisk utveckling och statens utvecklingsfond. Ökningen av anslagen tilldirekta forsknings- och utvecklingsändamål har varitbetydande. Till gruppen forskning och utveckling har förts utgifterna för dettreåriga program för ökad satsning på energiforskning som beslutadevåren . Programmet omfattar olika forskningsinsatser för effektivareenergianvändning och för minskning av energibehovet samt för att öka och säkratillgången på energi i olika former. En väsentlig del av insatserna avserutnyttjande av olika förnyelsebara energiformer. Med det stöd tillexperimentbyggande som har föreslagits i prop. 1976/77:107 beräknas stödetunder en treårsperiod t. o. m. /78 rymmas inom en totalutgiftsram av ca 400 milj. kr. I avvaktan på beslut om den fortsattaverksamheten på energiforskningsområdet har anslag till energiforskningdärefter upptagits till oförändrade belopp. Utgifternaför studiesociala ändatnål omfattar såväl bidrag som åter betalningspliktigastudiemedel för studerande. Fr. o. m. /74 har alla elever över20 år i gymnasieskolan, den kommunala, och statliga vuxenutbildningen samtfolkhögskolan överförts till studiemedelssystemet. Antaletbeltidsstudiemedelstagare har bedömts förbli i stort sett oförändrat.Samtidigt väntas återbetalningarna av studiemedel och studielån stigasuccessivt med drygt 50 milj. kr. /82 beräknasåterbetalningarna uppgå till totalt ca 600 milj. kr. Antaletstuderande under som uppbär olika former av studiehjälp och förlängtbarnbidrag beräknas stiga tämligen kraftigt i enlighet med deberäkningar som redovisats under gymnasieskolan. Utgifternainom ändamålsgruppen totalförsvar avser till helt övervägande del det militäraförsvaret. Därutöver ingår civilförsvaret, det ekonomiska försvaret samtövriga delar av totalförsvaret. Utgifterna för totalförsvarsändamål /78 till av de beräknade totala statsutgifterna. Derasandel av de sammanlagda statliga konsumtions- och investeringsutgifterna ärdäremot avsevärt högre och uppgår till . Regeringenhar i prop. 1976/77: 74 mot bakgrund av en säkerhetspolitisk bedömning tagitställning till inriktningen av det militära försvaret, civilförsvaret, detekonomiska försvaret samt totalförsvaret i övrigt för en femårsperiod medbörjan /78. Regeringenhar givit överbefälhavaren i uppdrag att ytterligare studerafrågan om bl. a. kostnaderna för attackflygsystemets framtida utformning samttillkallat en särskild beredning för att följa och utvärdera detta underlag. Iavvaktan på beslut i denna fråga har i långtidsbudgeten inga medel utöver denangivna planeringsramen för det militära försvaret beräknats för detta ändamålutöver de 30 milj. kr. för /78 som i prop. 1976/77: 74föreslagits för att bibehålla handlingsfriheten i flygplansfrågan. (Milj.kr., fasta priser) 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 1976/77:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag i6 Riksdagenhar beslutat om ett nytt system för planering och finansiering avskyddsmmsbyggandet. Systemet innebär bl. a. att staten kommer att svara förkostnaderna för skyddsmm som tillkommer i samband med bostadsbyggande fr. o.m. De därav föranledda utgifterna, liksom de inkomster somerhålls genom den s.k. skyddsrumsavgiften, har beaktats. Beträffandedet militära försvaret föreslås i prop. 1976/77: 74 att resurserna skallanvändas så att en god handlingsfrihet vad gäller försvarets utveckling påsikt bevaras. Utbildning av personal och anskaffning av materiel börprioriteras. Försvaret skall liksom grundas på allmän värnplikt. Isyfte att inom den givna ramen skapa ett så stort utrymme som möjligt försådan materielanskaffning och utbildning, som ger direkt effekt ikrigsorganisationen, har överbefälhavaren fått i uppdrag att minska antaletsysselsatta inom försvaret med 3 900 september 1972september1979. För den återstående delen av den period som omfattas av långtidsbudgetenföreslås i prop. 1976/77: 74 att en personalminskning av ca 500 personer perår t. v. skall ligga till grund för planeringen. /78 har i prop. 1976/77: 74 föreslagits militäraförsvarsutgifter om 11 925,7 milj. kr. Härav utgörs 1 510,0 milj. kr. avberäknad priskompensation enligt nettoprisindex, räknat från prisläget februari1976. Basbeloppet är 10 375,0 milj. kr. i samma prisläge. Utgiftsförändringarnaunder långtidsbudgetperioden bortsett från prisreglering beror i alltväsentligt på investeringsutgifter utanför utgiftsramen till följd avomlokalisering av militär verksamliet samt de förbättrade värnpliktsförmänersom föreslås i prop. 1976/77: 74. Föratt belysa utvecklingen av de militära försvarsutgifterna även i löpandepriser har beräkningar gjorts på grundval av de prisantaganden som tillämpasvid beräkningar i långtidsbudgeten i övrigt (tabell 6). Härvid har förutsattsatt värnpliktsförmånerna utvecklas enligt nettoprisindex. Tabell6 Utveckling av de militära försvarsutgifterna /781981/82 (Milj.kr., löpande priser) 1977/78 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 Militäraförsvarsutgifter 11926 12 583 13 086 13 608 14152 varavpriskompensation (1510) (2183) (2 685) (3 208) (3751) Förändring från föregående budgetår +658 +502 +522 +543 Planeringsramenmedger att betydande belopp kan användas för forskning ochmaterielanskaffning. Till de större anskaffningsprogrammen hör artilleri,bandpansarvärn, terrängbilar och luftvärnsrobotar förarmén, ubåtar, patrullbåtar, minjaktfartyg, sjörobotar ocb kustartilleribatterierför marinen samt anskaffning av attack- och jaktversioner av flygplanet jaktrobotar för flygvapnet. Beträffandecivilförsvaret föreslås i prop. 1976/77: 74 att planeringen liksom bl.a. skall utgå från att befolkningen kan komma att beröras av verkningarna avkonventionella stridsmedel, som sätts in mot militära mål. Vidare föreslås attcivilförsvarsåtgärderna bör ges en långsiktig inriktning medan vissabegränsningar i den operativa styrkan kan godtas under den närmaste tiden.Skyddet för befolkningen bör främst ges i form av skyddsrum. 1976/77: 74 föreslås utgifter för civilförsvar utom skyddsrum /78 om 215,6 milj. kr.