prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — har i konferensenom internationellt ekonomiskt samarbete (CIEC) sammanträtt åtta gånger. Sverigehar i egenskap av auditör följt arbetet i denna kommission. Dessutom har lEAfungerat som beredningsorgan i energifrågor för de industriländer som deltar ikonferensen. Konferensen väntas bli avslutad genom ett möte på ministernivåunder . Elt av samhällets instrument för att främja en välfungerande och stark samhällsekonomi är stöd till teknisk forskning,industriellt utvecklingsarbete och uppfinningsverksamhet. Slörre delen avsamhällets direkta, selektiva stöd inom detta område lämnas via STU, somfördelar också en del av det statliga stödet till forskning och utveckling påenergiområdet. Anslagen tiU STU föreslås för nästa budgetår bUökade med 30 milj. kr. till 291,3 milj. kr. I detta belopp inryms även stöd tiUskeppsteknisk forskning och utveckling, som har anvisats över ellsärskilt anslag. Förslaget innebär en ökning av STU:s ambitionsnivå. Ökadeinsatser skaU göras för mindre och medelstora företag och för uppfinnare. Somsärskilt angelägna framhåUs också insatser för alt förbättra arbetsmiljö ochyttre miljö samt för att möjliggöra förbättrad energi- och råvamhushållning. har leknikupphandlingskommiltén(I 1973:05) och forskningsavgiftskommittén (I 1974:01) slutfört sitt arbeie.Betänkandena remissbehandlas f. n. (I 1974: 06) och (I 1975:04) beräknas bli färdiga . Resultaten från dessaulredningar kommer att utgöra underlag för överväganden från statsmakternassida om ändringar i utformningen av statens stöd till teknisk forskning ochindustriellt utvecklingsarbete. Stödelfrån statens utvecklingsfond är betydelsefullt, särskilt för de 1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 21 mindreoch medelstora företagen. Efter en inledande period, när fondens verksamhet varmindre känd ute hos företagen, har efterfrågan på lån från fonden ökatkraftigt. Fonden förelås få ett medelstillskott av 32 milj. kr., som tas frånSveriges Investeringsbanks vinst. Uppbyggnaden av statens provningsanstalts nyaanläggning i fortgår planenligt. Vissa delar av anstalten har redanöverförts till och återstående delar beräknas i huvudsak flytta under år1977. I kommer då att finnas en regional avdelning för lokaltanknuten provning. Uppbyggnaden av ett syslem med riksprovplatser pågår. F. n.har riks-provplats utsetts för nio objektområden, däribland provningsanstaltenför eldningsapparater, vissa fordonskomponenter, elektriska överfyllnads-skydd,emballage för farliga varor, redskap för bestämning av volym och massa,ädelmetallarbeten saml arkivbeständigt skrivmateriel. Vidare har statensmaskinprovningar utsetts tiU riksprovplals för grävmaskiner samt AB StatensAnläggningsprovning för tryckkärl och lyflanordningar. Vid statens skeppsprovningsanstalt pågåruppförandet av det nya manöver- och våglaboraloriet. Anstalten har påtilläggsbudget tillförts 12 milj. kr. för atl möjliggöra en fullsländigutrustning av laboratoriet. Laboratoriet kommer att ytterligare stärkaskeppsprovningsanstaltens konkurrenskraft på den internationella marknaden ochutgör en betydelsefull utvecklingsresurs för förbättring av sjösäkerheten ochminskning av risken för skador på miljön. Arbetet inom det europeiska rymdorganet fortgårplanenligt. För kommande budgetår beräknas ett bidrag på 46,9 milj. kr. En stordel av detta belopp kommer svensk industri till godo i form av beställningarinom det europeiska rymdprogrammet. Nordisk fond för teknologi och industriellutveckling har tillförts 40 milj. kr. För verksamhetsåret 1978föreslås fonden få ytterligare 10 milj. kr. andel härav är ca 4,3milj. Forsknings- och utvecklingsinsatser är av avgörandebetydelse för hur på lång sikl skall kunna tillgodose sitt energibehov.För treårsperioden /76-1977/78 har faststäUts ett program om totalt 366milj. för forskning och utveckling inom energiområdet. Programmetinnehåller satsningar såväl på efffektivare energiutnyttjande som på forskningom nya energikäUor, såsom sol- och vindenergi, fusionsenergi, m.m. För insatserbeträffande nya energikällor föreslås kraftigt ökade medel /78.Utrymme härför skapas främst genom att insatsema på käm-energiområdet minskas.Verksamheten inom energiforskningsprogrammet samordnas av delegationen(11975:02) för energiforskning. Programansvaret för det största avsnittet iprogrammet, energiproduktion, ligger hos nämnden förenergiproduktionsforskning. För energiforskningsprogrammet föreslås 129,8milj. för nästa budgelår. deltar aktivt i det intemationeUasamarbetet på energiforskningsområdet bl. a. inom lEA. Våren 1976undertecknades också ett avtal 1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 22 omsvenskt deltagande i den europeiska atomenergigemenskapens forsknings- ochutvecklingsarbete inom fusionsenergiområdel. Den framtida verksamhelen vid AB Atomenergi utredsf n. av (I 1975:05). I avvaklan på bl.a. resultet avdetta utredningsarbete får Atomenergi arbeta inom en i huvudsak oförändradinstitutionell och ekonomisk ram. Flertalet av de statsägda företag somindustridepartementet svarar för ingår i Statsföretaggruppen. Utanför gruppenfinns ett mindre antal hell eller delvis statsägda företag. Av de affärsdrivande verken hör domänverket,förenade fabriksverken (FFV) och tiUindustridepartementet. Statsföretags årsredovisning för haröverlämnats till (skr. 1975/76: 314). Uppgifter i övrigt om destatsägda bolagen och affärsverken har sammanställtsi den av industridepartementet utgivna publikationen . I dennafinns nu en sammanställning över samtliga statliga förelag och vissa andraföretag, i vilka staten har en minoritet av aktierna. Konjunkturförioppen inom basindustrin är avväsentlig betydelse för Statsföretaggruppens ekonomiska utveckling. Denberäknade konjunkturuppgången för gruppens basindustriprodukter blev under år1976 svag och i viss omfaUning avstannade. För Statsföretaggruppen beräknasförsäljningsintäkterna uppgå till ca 10000 milj. kr., vilket arenökning med eller med ca 2 100 milj. kr. Den dämpade konjukturen har kommit att väsentligtförsämra Statsföretaggruppens resultat för , vilket före dispositioneroch skatter beräknas till en förlust av ca 200 milj. kr. alt jämföra med envinstav 321 milj. kr. 1 resullat är inräknat ett statligtlagerstöd av 190 milj. kr. I resultaträkningen har inte beaktats effekterna avregeringens förslag atl staten genom ett tillskott av 1 800 milj. kr. skallmedverka till en finansiell rekonstruktion av (). Antalet anställda i Statsföretaggruppen beräknasunder uppgå till i genomsnitt ca 47 200 personer jämfört med ca 46 000personer . Investeringarna inom har underåren 1972, 1973, 1974 och 1975 uppgått till resp. 931,856, I 098 och I 537milj. beräknas investeringarna inom gruppen uppgå till ca 1750 milj. kr. 1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 23 Inom NJA inleddes utredningar om ettexportinriktat stålämnes-verk. modifieradesplanerna så att projekteringen inriktades på en uppbyggnad av ettmetallurgiskt centrum i som i första hand var anpassat till den svenskastålindustrins behov. och integrerat med ett nytt stålverk skulleenligt dessa planer resurserna för valsning och vidareförädling inom NJAväsentligt förstärkas. En målinriktning för projektarbetet var att ensysselsättningseffekt motsvarande minst 2 300 anställda skulle uppnås. Underår 1976 togs inom NJA fram nya marknadsanalyser som mot den rådandeinternationella lågkonjunkturen på stålområdet indikerade att överkapacitet ifråga om stålpr-oduktion skulle komma att finnas inom EG-området åtminstonefram . Pägrund härav beslöt att rekommendera att enutbyggnad av den metallurgiska kapacilen skjuts . Enligt slyrelsensbedömning är på lång sikt en utbyggnad av den metallurgiska kapacitetenfortfarande huvudalternativet. - 1974 var NJA:s föriuslermåttliga och kunde i huvudsak täckas av koncernbidrag från Statsföretag. Underåren 1975- 1976 har förlusterna ökat kraftigt. Vid utgången av uppgickföriusten till ca 190 milj. kr., varav 60 milj. kr. täcktes med koncernbidrag.För år 1976 beräknar NJA att rörelseförlusten, efter ett beräknat lagerstöd om70 milj. kr., kommer alt uppgå till ca 450 milj. kr. Statsförelag har ansettatt resultat däruiöver bör belastas med ytterligare 320 milj. kr. förnedskrivning av lager och anläggningar samt utrangeringar. Statsföretag harberäknat att NJA även kommeratt visa en betydande förlust. Preliminärtuppskattas denna till ca 400 milj. kr. och framåt finns riskför nya försluter i NJA. Mol bakgrund av de beräknade förlusterna under åren1975-1977 och för att förbättra soliditeten i NJA har regeringen föreslagitett kapitaltillskott om 1 800 milj. kr. Enligt beslut överlät Statsföretag den 1januari 1976 AB Oljetransil till staten. Den1 juli övertog Statsföretag från staten . 1 sambandhärmed överfördes AB Carbox, ell dotterföretag till Utvecklingsbolaget, somhelägt dotterbolag till . Statsföretaghar per av förvärvat resterande aklier i LKABvarefter nu är helägt av Statsföretag. Underår 1976 har förvärvai reslaurangkedjan ochFloyds hamburgerrestauranger. SliglexAB har förvärvat den spinnerirörelsen som har bedrivits av ABKamgarn och AB Nyckelhus har förvärvat . Motbakgrund av behovet av en fortsalt effektivisering och anpassning av Eiser ABtill pågående utveckling inom textil- och konfektionsområdel 1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 24 beslötriksdagen att höja aktiekapitalet i med 10 milj. kr. Den andra hälftenägareni Eiser, (numera ), höjde sitlaktiekapital i Eiser med samma belopp. omsättning beräknas ha uppgåttlill ca 1 100 milj. kr. mot 935 milj. kr. De aktiebolag, för vilka domänverketförvaltar aktierna, beräknas ha omsatt ca 200 milj. kr. jämfört med119 milj. kr. För domänkoncernen beräknas resultatet före bokslutsdispositioneroch skatter uppvisa en vinst av ca 220 milj. kr. Vinslen var 210 milj.kr. Verkets investeringar är 1976 i maskiner ochinventarier beräknas ha uppgått till 110 milj. kr. mot 71 milj. kr. Antalet anställda vid domänverket har under åretvarit ca 5 800 personer. Arbetsobjekt för beredskapsarbeten omfattande ca 130000dagsverken har ställts till arbetsmarknadsmyndigheternasförfogande. FFV:s omsättning uppgick under /76till 969 milj. kr., en ökning med 160 milj. kr. /75.Rörelseresultatet under /76 blev ett överskott av 29,3 milj.kr., vilkel är 15 milj. kr. sämre än under föregående budgetår. Orderingångenuppgick till 1018 milj. kr., vilket är 117 milj. kr. mera än under budgetåret1974/75. Antalet anställda var 8500 personer vid ulgången av budgelåret1975/76. Medel har anvisats så att staten genom FFV kan lösain de av aktierna i som f n. innehas av förelag inom svenskteleindustri. Förändringarna inom industridepartementetsverksamhetsområde i förhållande lill molsvarande anslag i statsbudgeten /77 framgår av följande sammanställning. Medel på tilläggsbudgethar inte lagils med. Beloppen anges i milj. kr. Under driftbudgetens littera B har för budgetåret1976/77 tagits upp 420 milj. kr. som engångsanvisning för alt läcka förluslemavid och under littera F 97,7 milj. kr. förkoslnader i samband med rekonstruktionen av Svenska utvecklingsaktiebolagetoch till utrustning vid statens provningsanslall i samband med Boråslokaliseringen.Vidare har under fonden för låneunderstöd för innevarande budgelår anvisatsbl. 285 milj. kr. för lån lill projektering av raffinaderi och till och under fonden för statens aktier 925 milj. kr. Om dessa engångsanvisningar räknas bort, skulleanslagen inom industridepartementets verksamhetsområde för /78öka med 627 milj. kr. i jämförelse med innevarande budgelår. Motsvarande ökningför enbart driftbudgeten är 203 milj. kr. 1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 1977//78 Industridepartementet m. m. 329,3' F. Teknisk utveckling m.m. Statens allmänna fastighets fond Fonden för statens aktier Summa kapitalbudgeten Totalt för industridepartementet + 21,2 + 279,0 - 4,3 50,0' -1100,4 ' Anvisat under huvudtitel. - Varav 600 milj. kr. anvisat underarbetsmarknadsdepartementets huvudtitel. 1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet Asling såvitt avser frågorna under littera A-D och G pådriftbudgeten samt under punktema 1:E.1,1:G.2, IV: 14. V:10, 11 och 13 samt VI: 2 på kapitalbudgeten, statsrådet såvitt avser frågoma underlittera E och F på driftbudgeten samt under punkterna 1:F. 1. 11:17 och V: 12på kapitalbudgeten. Anmälantill statsbudgeten för /78 såvitt avser industridepartementetsverksamhetsområde Chefen för industridepartementet, statsrådetAsling, är förordnad att i chefens förarbetsmarknadsdepartementet ställe föredra ärenden som rör regionalpolitikenoch föreiagareföreningarna. Avsikten är att dessa frågor skall föras över frånarbetsmarknadsdepartementet till industridepartementet. Enligt regeringensbeslul skaU dessa frågor redovisas iindustridepartementels bilaga i budgetpropositionen 1977. Beslutet innebär attföljande anslag, som har redovisats i arbetsmarknadsdepartementetsbilaga, nu tas upp här, nämligen anslagen på driftbudgeten till Regionalutveckling samt på kapitälbudgeten anslaget Statens hantverks- ochindustrilånefond under Statens utlåningsfonder och anslaget Regionalpolitisktstöd: Lokaliseringslån under Fonden för låneunderstöd. 1975/76Utgift 11 121569 1976/77 Anslag1977/78 Förslag 4-31-t-12 1/2 Prop.1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 27 1976/77 Beräknad Regionalt utvecklingsarbete m. m. Reseersättningar(även för utrikes resor) 305000 + 190000 Expenser 583 000 + 442000 ' Under nuvarande XI huvudtitelns anslagArbetsmarknadsdepartementet har an-visals . Redan utvecklingen inomindustridepartementets nuvarande arbetsområde medför behov av förstärkning avledningsfunklionema i departementet. Den planerade överföringen av ansvaretför frågor rörande regional utveckling, lokaliseringsstöd ochföretagareföreningama från tillindustridepartementet gör della behov än mer uttalat. 1 delta läge bör istället för den nuvarande tjänsten som expeditionschef/rättschef i Fr 26inrättas en tjänst som expeditionschef i Fr 26 och en tjänst som rättschef i Fr26. Jag förordar alt regeringen inhämtar bemyndigande alt inrättadessa tjänster. Den nyssnämnda överföringen innebär allarbetsmarknadsdepartementets nuvarande enheter för lokaliseringslån m.m. ochför regional utveckUngsplanering m. m. samt delegationen för etableringsfrågoroch expertgruppen för atl samordna uppföljning och bevakning av statligt stödhos förelag (EFSU) flyttas över till industridepartementet. Tillsammans rör detsig om 35 tjänster. Överflyttningen avses ske så snart vissa praktiska frågorbelräffande bl. a. lokaler är lösta. Som chefen för arbetsmarknadsdepartementethar anfört tidigare denna dag, bestrids kosinaderna för den överfördapersonalen m.m. under innevarande budgelår från arbetsmarknadsdepartementetsanslag till förvaltningskostnader. I anslutning till överflyttningenberäknarjag medel för en tjänst som departementssekreterare, placerad vidplanerings- och budgelsekretarialet, och tre biirädestjänster. Dessutom beräknarjag medel förytteriigare en tjänst för sakkunnig, en tjänst som departementssekreterareeller kanslisekreterare och en biträdestjänst. Med hänvisning lillsammanställningen beräknarjag anslaget för näsla budgetår till . Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. bemyndiga regeringen att iindustridepartementet inrätta en ordi narie tjänsl för expeditionschef och en ordinarie tjänst för rätts chef, båda tjänsterna med beteckningen r, 2. till Industridepartementet /78 anvisa ett för slagsanslag av . Prop.1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 975/76 Utgift 976/77 Anslag 977/78 Förslag Från delta anslag bestrids kostnaderna för en tjänst somteknisk attaché vid delegation hos i . Expenser (och reseersättningar inom verksamhetsområdena) Ersättning förresor till och från vid tjänsteuppdrag och semester Den tekniske attachén har tilluppgift all följa arbetet inom bl. a. och den europeiskarymdorganisationen () samt att bevaka verksamheten inom andrainternationella organisationer i och närliggande länder. Vid ambassaderna i ,, , , , och finns vidareteknisk-vetenskapliga attachéer, som även är kontaktmän förIngenjörsvetenskapsakademien. Huvuddelen av kostnaderna för dessa attachéersavlöningar m.m. bestrids av styrelsen för teknisk utveckling (jfr s. 218). Med hänvisning till sammanställningenberäknarjag anslaget till . Jag hemställer atl regeringen föreslår atl till Teknisk attaché /78 anvisa ett förslagsanslag av . Kommittéer m. m. 1975/76Utgift 1976/77 Anslag 1977/78 Förslag Härutöver har anvisats . på tilläggsbudget I. 1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 29 Från detla anslag bestrids förutomkostnaderna för industiidepartemen-tets kommittéer m. m. f. n. även kostnadernaför följande organ, nämligen inkl. den särskildaarbetsgrupp för råvarutVågor som är knuten till rådet, byggbranschrådet,skogsbranschrådet, stålbianschiå-det, den svenska delegation som ingår isvensk-finsk arbetsgrupp för främjande av ekonomiskt samarbete mellan Sverigeoch , den svenska delegation som ingår i svensk-norsk kommittéförener-gi- och industrisamarbete samt analysgruppen för undersökning av vissavarvsfrågor. De båda sistnämnda organen har upprättats enligt regeringensbeslut resp. . Vidare bestrids frånanslaget statens kostnader för varvsrådet och kostnadema för delegationen förinformationssystemet företag-samhälle (, instruktion 1976:463) och nämndenför styrelserepresentationsfrågor (instruktion 1976: 465). beräknas flerakommittéer avsluta sitt arbete, bl.a. (I 1974:06),(1 1975:04), organisationskommittén (I 1975:06) förhavsresursfrågor, byggkoncentrations-utredningen (I 1975:07) och 1975 årsLKAB-NJA-utredning (1 1975:08) samt tillkalladeutredningen (I 1976:01) om samordning av de statsägda varven och utredningen(I 1976:03) om alternativ för den ekonomiska utvecklingen i Billingenområdet(). De tillkallade Norrbottensdelegationen (11976:04) och (I 1976:05) kommer emellertid att belastaanslaget hela nästa budgetår. Med hänsyn till den ändradedepartementstillhörighet beträffande ärenden rörande bl. a. regionalpolitikensom jag lidigare har behandlat bör fr.o.m. /78 kostnaderna förexpertgmppen (In 1967:24) för regional utredningsverksamhet (ERU) bestridasfrån detta anslag. Jag beräknar expertgruppens medelsbehov till . För delegationen (I 1975:02) förenergiforskning har jag i enlighet med delegationens förslag räknat med 2,5milj. för /78. Jag beräknar vidare för delegationen förinformationssystemet företag-sam-häUe oförändrat medelsbehov, dvs. 2 milj. kr.,för nästa budgetår. Jag återkommer i det följande lill vissa frågor rörandedenna delegation (s. 36). Medelsbehovet under /78 beräknarjag - efter samråd med statsrådet - tillsammanlagt . Jag hemställer alt regeringen föreslår alt lill Kommittéer m. in. /78 anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 30 1975/76 Utgift 298200 Reservation 37 332 1976/77 Anslag 225000 1977/78 Förslag 350000 Anslaget bör för nästa budgetår bl. a. med hänsyn lill altvissa frågor överförs från till industridepartementet räknas upp med . Jag hemställeratt regeringen föreslår att till E.xtra utgifler /78 anvisa ett reservationsanslag av . Bidrag till vissa internationella organisationer 1975/76 Utgift 178600 1976/77 Anslag 194000 1977/78 Förslag 201000 Från detta anslag bestridskostnader för bidrag till internationella byrån för mått och viklsaml internationella organisationen för legal metrologi. Medelsbehovel för näsla budgelår beräknarjag till 201 000kr. Jag hemställer atl regeringen föreslår atl till Bidrag lill vissainlernalionella organisationer för /78 anvisa ett förslagsanslagav . Prop.1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 31 Innan jag tar upp de enskildaanslagsposterna till behandling vill jag kortfattat redogöra för delsindustrins utveckling, dels nu pågående arbete på det industripolitiskaområdet. Industriproduktionenkaraktäriserades av en snabb men avtagande tillväxttakt. Underdetta decenniums första hälft uppgick den årliga volymökningen lill 7 9c ochunder andra hälften till , Produktionsvolymens tillväxttakt avtogytterligare då den årliga volymökningen uppgick till igenomsnitt endast 3.5 9f. Genom att tillväxttakten inom övriga delar avekonomin låg på en ännu lägre nivå kunde industrisektorn trots en avtagandeproduktionstillväxt öka sin andel av den totala produktionen från 25,69? år1960 till 30,5 9f . Pr-eliminära siffror för tyder på en vissminskning av denna andel. Antalet sysselsatta inomindustrisektorn är ungefär detsamma som , dvs. drygt I miljonpersoner. Detta har emellertid, sett mot bakgrund av en inom ekonomin somhelhet ökad sysselsättning, inneburit att sektorns andel av den totalasysselsättningen gradvis minskat från 295? För år1976 kan konstateras en fortsatt men begränsad minskning avindustrisysselsättningen i såväl absoluta som relativa tal. Industriproduktionen harföljaktligen ökat väsentligt trots en minskad arbetskraftsinsats. Detta harmöjliggiorts i första hand av en stark produktivitetstillväxt under isynnerhet . Arbetsproduktiviteten ökade med . torde arbetsproduktiviteten ha varit i detnärmaste oförändrad. En sådan stagnation är enastående . Industrisektorn svarar för enbetydande del av de totala investeringarna. Investeringsutvecklingen inom industrinvar dock tämligen svag och de årliga ökningarna avinvesteringarna uppgick till inle mer än . Härigenomkom industrins andel av de totala investeringarna att minska från år 1960till . Till följd av bl. a. en ekonomisk politik inriktad på attspeciellt underlätta och stimulera industrins investeringar och en under isynnerhet särskilt god likviditetsökning hos företagen ökade emellertidtillväxttakten i industriinvesteringarna avsevärt under första hälften av1970-talet. I genomsnitt har industrins investeringsvolym ökat med perår . Prop.1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 32 Lönsamheten inom industrisektorn har Irendmässiglförbättrats från slutet av 1960-talel med en topp . Under de tvåsenaste åren har, i första hand beroende på den allmänna konjunktumtveckUngen,lönsamheten sjunkit avsevärt. Självfinansieringsgraden har ökat något under1970-talet och företagens soliditet, som under 1960-talel sjönk kraftigt, harunder 1970-talel stabiliserats på en låg nivå. Preliminära uppgifter om industrinsupplåning och lönsamhet tyder dock på en viss ytteriigare ökningav skuldsättningen under detta år, vilket pekar på en ytterligare nedgång avindustriföretagens soliditet. De senaste årens lönsamhets-ochsoliditetsulveckling framgår av följande sammanstäUning. Lönsamheteninom industrin (femårsgenomsnitt i procent) Avkastning på eget kapital efter skatt kapital(%) 38 33 31 30 29 28 29 29 27 Källa:SCB:s finansstatistik ' Prognos. Industriutvecklingen har under en mycket lång tidkaraktäriserats av en ökad produktions- och sysselsättningsandel förstorföretagen. Denna utveckling har fortsatt även . Såledeskan t.ex. konstateras att de mindre och medelstora förelagen (med 5-200anställda) svarar för en något mindre andel av industrisysselsättningenän vad de gjorde vid 1960-talels slut. arbetar av deinduslrianställda inom mindre och medelstora förelag. gäller dock attdessa förelags andel av de totala industriinvesteringarna har ökal någol under1970-lalets första hälft. Antalet industriföretag med fler än 5 anställdauppgick till ca 15000. minskade dettaföretagsbestånd avsevärt, medan karaktäriserades av enmycket måttiig minskning. var antalet industriförelag med fler än 5anställda ca 12 500. minskade antalet förelagmed fårre än 5 anställda från 14000 till 13000. Dessa minsta förelag svararidag för ca 2,av induslrisysselsättningen. 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 33 Nyetableringarna inom industrisektom låg under1960-talels andra hälft på en i stort oförändrad nivå då det årliga antaletnyetableringar uppgick till ca 1 700 företag. 1975 skeddeen minskning i antalet nyregistrerade och nyetablerade företag till igenomsnitt ca 1 300 företag . motsvarade de av företagsbeståndelinom industrisektorn. Ungefär hälften av företagsbildningen kan under år 1975hänföras till nyetablering av verkstadsförelag.