prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — I landeti övrigt minskade påböljandet med ca 17 700 men ökade återigen under första halvåret1976 jämfört med . Minskningen fortsatte däremot istorstadsområdena. Prop.1976/77:100 Bilaga 16 92 Lägenheter fördelade på lägenhetstyper i husfärdigställda under åren 1972- 1975 redovisas i följande tablå. Färdigställdalägenheter fördelade på lägenhetstyper 1 rok el. Uppgifler om lägenhelsfördelningen iflerfamiljshusprojekt med preliminärt beslut om lån under åren 1974 och 1975visar att det har skett en kraftig minskning av de minsla lägenheterna och enmolsvarande ökning av de största lägenheterna. Den genomsnittliga lägenhetsylan ökade under år1975 för praktiskt taget samtliga lägenhetslyper i både flerfamiljshus ochsmåhus. Vad gäller de färdigställda lägenheternasfördelning efler byggherrekategori har i fråga om småhusen den offentligasektorns andel minskat medan den enskilda sektorns andel harökal till . Vad gäller flerfamiljshusen har både den offentiiga och denenskilda sektorns andel ökat till ca 69 resp. . Denkooperativa sektorns har minskal till . Antalet färdigställda lägenheter utan statligt stödminskade lill 10500, dvs. med ca 4700 lägenheter. Andelen lägenhetermed statiigt stöd var , jämfört . Andelen småhus medstatiigt stöd ökade och uppgick till . Andelen lägenheter i flerfamiljshusmed statligtstöd ökade till . Av antalet påbörjade lägenheter var andelenmed statligt stöd . Motsvarande uppgifler var för småhus och förflerfamiljshus. () beräknar sedan år1974 flera heU nya indexserier avseende byggnadskostnader för bostäder. Underåren 1973-1975 var den åriiga procentuella stegringen av byggnadskostnadema 1976/77:100 Bilaga16 93 förflerfamiljshus enligt faktorprisindex inkl. löneglidning 11,9, 17,2 resp.14,2%. Genom atl de nya indexserierna har en aktuellareviktfördelning kan även utvecklingen av byggnadskostnaderna för småhusuppskattas på samma sätt med hjälp av faktorprisindex för gruppbyggda småhus.Åren 1973-1975 värden åriiga procentuella stegringen 14,2, 17,1 resp. 12,. Den starka indexökningen beroddehuvudsakligen på materialprisutvecklingen. ökade indexhuvudsakligen på grund av ökade lönekostnader. Schablonbeloppen för beräkning av låneunderiag ochpanlvärde för byggnader är uttryckta priser och anpassas tillaktuell kostnadsnivå genom lidskoefficienter. Den höjde regeringenkoefficienten för preliminära beslut om lån till 1,50. Enligt SCB:s låneobjektsstatistik har de faktiskagenomsnittskostnaderna för statligt belånade flerfamiljshus och småhus medpreliminärt beslut om bostadslån ökat enligt följande. Ökning i % från föregående år 'För flerfamiljshus bostadslägenhelsyta och för småhus bostadsyta. Kostnaderna inkluderar normal mervärdeskatt. Någrahänsyn har inle tagits till momskompensation eller tillfälligt nedsatt mervärdeskatt. För samtliga bostadshus som färdigställdes år 1974utgick kompensation för mervärdeskatt liksom för hus som påbörjades omde färdigställdes . Dessutom kunde småhus som färdigställdes år1973 i vissa faU få reducerad kompensation. Kompensationsbeloppen vid nybyggnad uppgick normalllill . för enfamiljshus, . för tvåfamiljshus och /nflägenhetsyla för flerfamiljshus. Relationen mellan byggnads- ochproduktionskostnader och molsvarande pant värden - den s.k. överkoslnaden -har i låneärenden med preliminärt beslut om bosiadslån resp. år i genomsnittvaril följande: 1976/77:100 Bilaga 16 94 Byggnadskostnadsdelen Kostnad/pantvärde, 9r Total prod.kostnad Kostnad/pantvärde, Som framgår av sammanställningenhar i det preliminära skedet panlvär-dena för byggnadskostnadsdelen under desenaste åren nära överensstämt med byggnadskostnaderna. För den totalaproduktionskostnaden har dock överkoslnaden varit högre, vilket beror på en högöverkoslnad för lomt-och grundberedningsdelen. Av den totala produktionskostnadenutgjorde kostnaden för tomt- och grundberedning för flerfamiljshusi exploateringsområden och för gruppbyggda småhus. 1 fråga 1976 anför styrelsen bl. a. att faktorprisindex för tyder på enavsevärt högre ökningslakt för byggnadsmaterial än föregående år. Hyrorna i nyproduceradestatsbelånade flerfamiljshus kan följas genom SCB:s årliga undersökningar. Iföljande tablå belyses hyresnivån för lägenheter som färdigställdes under åren1974 och 1975. uppgifter är preliminära. Uppgifterna avserlägenhetstypen tre rum och kök i fastigheter ägda av allmännyttiga företag.Drygt 30% av antalet färdigställda lägenheter i flerfamiljshus bestod år 1975av tre rum och kök, och de allmännyttiga företagen svarade för inemot avdet statsbelånade flerfamiljshusbyggandet. Hyrorna för lägenheter om tre rum och kök i allmännyttigaföretag Hyra per lägenhet. Hyra per m? lägenhetsyta, kr.' per lägenhet, nV Hyra inkl. bränsle. Prop.1976/77:100 Bilaga 16 95 Som framgår av tablån har hyroma stigit kraftigtmellan i alla kommungrupper utom . Den svagahöjningen i , , beror på speciella omständigheter. 1 detstörsta bostadsområde som färdigställdes ()subventioneras hyrorna under de försia åren. Dels tar kommunen tills vidareinte ut någon tomträttsavgäld, dels debiterar inte företaget full hyra under deförsta åren, bl. a. med hänvisning till att all service inte är utbyggd vidinflyttningen. Dessulom minskade genomsnittsytan med vilkel påverkarförändringen av lägenhetshyrorna. För kooperativa och enskilda företag varhyresstegringen i genomsnitt per lägenhet medan den för allmännyttigaföretag var . Ser man lill hyran per nf lägenhetsyta steg denmest i enskilda företag där stegringen var . Motsvarande uppgift förallmännyttiga företag var . Hyresförändringarna i hela bostadsbeståndet kanbelysas genom de bostads- och hyresundersökningar som SCB åriigen genomför ochsom omfattar ett urval av hela landets bestånd av hyreslägenheter. Uppgifternaavser hyror inkl. bränsle. Byggnadsperiod Ökningav månadshyran i % till För samtliga lägenheter ökade hyroma i genomsnittmed 7,, dvs. mindre än närmasl föregående år menmer än . Under alla de tre redovisade åren har denrelativa hyreshöjningen varit större för de äldre årgångarna än för de yngre. Antalet outhyrda lägenheter har minskat fr.o. m.andra halvåret 1974. Ulhyrningssilualionen i nybyggda statligt belånadeflerfamiljshus efler husens färdigställande enligt SCB:sundersökningar redovisas i följande tablå. Prop.1976/77:100 Bilaga 16 96 Andel outhyrda lägenheter inom olika ortsgrupper Iremånader efler färdigställandet (%) med över 75 000 inv. Andelen outhyrda lägenheter nådde sitl maximum,13,, i den produktion som blev inflyttningsfärdig under första halvåret1974. 1 andra halvårets färdigställande hade andelen outhyrda lägenheterminskat. Den påtagliga minskningenav andelen outhyrda lägenheter har skett med en kraflig minskning avfärdigställandet. Antalet oulhyrda lägenheter i statsbelånadeflerfamiljshus som har fär-digstäUts och senare uppgick den 1 mars 1976till 20 550, vilket innebär en minskning med 3000 lägenheter jämfört med ettår tidigare. I samtliga kommungrupper, ulom , har de outhyrdalägenheterna minskal såväl absolut som relativt. Andelen outhyrda lägenheter sedd i relation tilldet totala antalet färdigställda lägenheter uppgick till 4,1 %i hela landet. De högsla andelarna oulhyrda lägenheter redovisasför storstadsområdena, mot för övriga kommungrupper. var andelen oulhyrdalägenheter för allmännyttiga företag och för kooperativaoch enskilda förelag. För samtliga företag har dock andelen oulhyrdalägenheter minskat med ungefär hälften jämfört med . Beträffandekreditförsörjningen anför följande. Även för hardelegationen för bostadsfinansiering träffat överenskommelser medkreditinstituten (afTärsbankerna, sparbankerna, PKbanken ochföreningsbankerna) om dels finansieringen av del bostadsbyggande som är avsettatt påböijas , dels institutens bidrag lill den slulligafinansieringen under årel. Trots den förstnämnda överenskommelsen och denmindre omfattningen av bostadsbyggandet jämfört med den som legal lill gmndför överenskommelsen uppkommer i vissa fall svårigheier all erhållabyggnadskredi- Prop.1976/77:100 Bilaga 16 ter.Sådana svårigheter anmäls via länsbostadsnämnderna till en av delegationen ochkreditinstituten tillsatt expertgrupp. I flertalet fall löses kreditfrågorna,men en viss försening av byggstarten kan uppstå. Den slutliga finansieringen synes för närvarandeinte innebära några problem. Bottenlåneinstitutens volym av inneliggandeansökningar om prioriterade lån har minskat. Den upphävdes bestämmelserna ommaximering av låneunderiaget vid nybyggnad av småhus. Ändringen innebar bl. a.att utgifterna för bostadslån ökade och alt behovet av underiiggande kreditminskade i motsvarande utsträckning. slopades vissa särskilda reglerom fördjupning av bostadslån, som tidigare hade införts närmast som ett alternativtill att slopa den nämnda maximeringen. Vid riksdagsbehandlingen erinrades omatt hade i uppdrag all fortlöpande följa utvecklingen avbottenlångivningen i syfte att minska behovet av fördjupning. Styrelsen har i sina tillämpningsföreskrifter lillbosladsfinansieringsför-ordningen infört någol mer restriktiva regler förfördjupning. Vidare har styrelsen haft cenlrala överläggningar med berördakreditinstitut, varvid instituten redovisade en vilja all ökabotlenlångivningen så alt fördjupningen kunde minskas. Molsvarande kontakterhar skett på länsnivå. I det följande redovisas vissa uppgifter om dekommunala bostadsbyggnadsprogrammen . Efter att kommunindelningsreformen har genomförtsär samtliga kommuner numera ålagda atl upprätta bostadsbyggnadsprogram.Samlliga kommuner har också redovisat sådana program. Inför programomgången 1976- 1980 gjordes en översynav programverksamheten i samarbete med bl.a. kommuner och Kommunförbundet.Redovisningen har därvid ändrats så att detaljerade uppgifter om den planeradeproduktionen nu omfattar endast av den femåriga programperioden. I följande tablå redovisas det bostadsbyggande somkommunerna efter bedömning av bostadsbyggnadsbehov och resurser har ansettbehövligt och - med hänsyn till bl. a. marklillgång och förberedelseläge -möjligl alt påbörja. Påbörjandeenligt kommunernas program, antal lägenheter 7 1976/77. Prop.1976/77:100 Bilaga 16 98 De tre storstadsområdena svarartillsammans för av det totala antalet lägenheter. Storstadsområdenas andelhar successivt minskat från programomgången 1969-1973 då deras andel var 42%.Kommunerna i redovisar dock en kraftig ökning för andra programåret.Under programperioden minskar det planerade påbörjandet från 69400första årel till 61 200 sista programåret. Jämfört med närmast föregåendeprogramomgång har minskningen av del planerade påbörjandet i det närmasteupphört. Det planerade påbötjan-det uppgår till i genomsnitt 66000 lägenhetermol 67000 i planeringen . För programperiodens tre första år,1976- 1978, görs dessutom en mera detaljerad projektredovisning som inte heltöverensstämmer med de uppgifler som har redovisats i kommunernasbosladsbyggnadsprogram. Av denna mera detaljerade projektredovisning fragår attdet planeras 72000 lägenheter i flerfamiljshus och 132000 lägenheter i småhus,varav 69000 planeras som gmppbyggen och 62000 som styckebyggen. Andelen småhusplaneras i genomsnitt bli eller samma andel som gällde för föregåendeprogramomgång. 1 gruppen övriga kommuner planeras andelen gruppbyggda småhusbli . 1 storstadsområdena är motsvarande andel . I årets programomgång redovisas förförsta gången en fördelning av lägenheterna i flerfamiljshus efter antaletvåningar. redovisas 29000 lägenheter i hus medhögst två våningar och 36000 lägenheter i hus med tre eller flera våningar. Andelen lägenheter i flerfamiljshusi hus med tre eller flera våningar planeras bli mer än dubbelt så stor istorstadsområdena som i riket i övrigi. 1 den totala produktionen -flerfamiljshus och småhus - har andelen lägenheter om fyra eller flera rumökat från lill mellan de fyra senaste programomgångarna beroendefrämst på den kraftiga relativa ökningen av antalet lägenheter i småhus.Andelen flerfamiljshuslägenheter om 4 rum och kök och större planeras öka sedan föregående programomgång, medan andelen mindre lägenheter minskar imotsvarande grad. För den aktuella programperiodenberäknas den genomsnittliga vånings-ytan uppgå tUl 82 m i flerfamiljshus ochtill 129 m i småhus. Det planerade byggandet harfördelats på tre markägarekategorier. För hela programperioden ligger avdet totala antalet lägenheter på kommunmark, på byggherremark och påövrig mark. För av antalet lägenheter saknas markägareuppgift. Andelenlägenheter ökar både på kommunmark och byggherremark , medanandelen på övrig mark minskar. Andelen lägenheter på kommunmark äravsevärt lägre i storstadsområdena än i övriga kommuner, medan andelenlägenheter på byggherremark är betydligt större. I föreliggande programomgång planeras 37000 lägenheter,molsvarande 1976/77:100 Bilaga 16 99 av det totala antalet lägenheter, påbörjas under detre första åren inom saneringsområden. Detta är ungefär samma andel som iföregående programomgång. Också uppgifler om läget fördetaljplanering, fastighetsbildning, galu-och va-arbeten saml husprojekleringredovisas i bostadsbyggnadsprogrammen. Länsbostadsnämndernas bedömningarav bostadsbyggandets (påbörjan-dels) omfattning för vart och ett av åren iprogramomgången 1976-1978 redovisas i följande tablå. Påbörjande enligt länsbostadsnämnderna (istorstadsområdena de kommunala samarbelsorganen) Storstadsområdena 13 900 13900 13900 Riket i övrigt 46000 45 300 43 900 Totalt 59900 59200 57800 ligger dennabedömning 27400 lägenheter lägre än kommunernas redovisade program. I innevarande programomgång har 78kommuner redovisai moderniseringsverksamhet i jämförelse med 107 kommunerföregående programomgång. Av de 20 500 lägenheter för vilkamoderniseringsålgärder redovisas Ugger näsian två tredjedelar istorstadsområdena. Ca 19000 är lägenheter i flerfamiljshus. Bostadssaneringsprogrammen äravsedda atl dels utgöra en översiktlig planering av saneringsverksamhelen pålängre sikt, dels ge ett underlag för genomförandeplaneringen av saneringen ibostadsbyggnadsprogrammen. En omfatlande invenleringsverksamhel har utförts avflertalet av de kommuner som inte är undantagna från skyldighet att upprättabostadssaneringsprogram. Av sammanlagt 110 kommuner som var ålagda attredovisa bostadssaneringsprogram har 82 kommuner redovisat sådana program. Saneringsverksamheten innebärspeciella problem och släller slora krav på den kommunala planeringen. Hittillshar resurserna i försia hand inriktats på all inventera det bestånd som uppvisarbrister i någol avseende. Redovisningen av planerade ålgärder omfattar därförännu en mindre del av del inventerade beståndet. Totalt har 170600 lägenheterredovisats i nu akluella bosladssanerings-program jämfört med i denföregående programomgången. Av dessa har 158100 lägenheter () fördelats påoUka kvalitetsgrupper. Fördelningen framgår av följande tablå. Prop.1976/77:100 Bilaga 16 100 Antal lägenheter 48 900 62 800 46400 Procent 31 40 29 Uppgift om planerade åtgärder angesendast för 37000 lägenheter eller av det totala antalet inventeradelägenheter. redovisar följandebedömningar och förslag vad gäUer bosladsbyggnadsplan . har riksdagenfastställt en ram om 8375000 nf våningsyla för beslul om bosiadslån tillnybyggnad av bostäder jämte lokaler. Ramen har beräknats ge utrymme för beslutavseende 71 500 lägenheter. Boslads-byggnadsplanen omfattar därutöver eltbyggande utan slatliga lån beräknat lill 8 000 lägenheter varav I 500 fick tasi anspråk för påbörjande av småhus . För båda ramarnagemensamt tillkommer en projektreserv om 10000 lägenheter jämte lokaler. Enligt beslut gäller försåväl som för beslut om bostadslån en ram av samma omfattningsom den för , dvs. Denna ram har beräknats påföljande sätt: för bostäder 7820000 m, för lokaler (uiöver särskiU angivna)370000 nV, för skollokaler i integrerade anläggningar 50000 in' och förförskolor och frilidshem 135000 nf'. Tillståndsgivningen avseende företag ulanstatliga lån har av regeringen fastställts för till 6000 lägenheter ochför till 5 700 lägenheter. På grundval av de kommunalabostadsbyggnadsprogrammen har länsbostadsnämnderna resp. dekommunala samarbelsorganen i de tre storstadsområdena angivit en genomsnittligårlig produktion av 59000 lägenheter för programperiodens tre försia år. För år1976 bedöms produktionen till knappt 60000 lägenheter, för tUl ca59000 och för till ca 58000. Detta är en produktion som understiger denriktpunkt för planeringen på lång sikt på 75000 lägenheter/år, som angavs somönskvärd av boende- och bostadsfinansieringsutredningama i deras slutbetänkande(SOU 1975:51-52). Den ram för beslut om bostadslån,som redan har faslslällls , förutsätts avbostadsslyrelsen avse en del på 7 820000 nr' för bosläder. En ökning av bostadsbyggandetutöver den nuvarande planeringsnivån i bostadsbyggnadsprogrammen kan enligtstyrelsen snabbt aktualiseras, när överskottet på lägenheter ytteriigare harminskat och när näringslivets behov av arbetskraft ökar. En tendens i dennarikining har redan märkts i form av framstäUningar om utvidgningar av den förår 1976 fördelade ramen. av den period sombostadsbyggnadsplanen skall Prop.1976/77:100 Bilaga 16 avse,dvs. åren 1977- 1979, har redan, som förut har redovisats, beslutatom en bosladsbyggnadsplan av samma omfattning som den för år Detta beslut bör stå fasl. En bosladsbyggnadsplanav samma omfattning bör gälla även för . Styrelsen utgår härvid från atttillståndsgivningen avseende företag utan statligt lån fastställs lill högst8000 lägenheter. Bostadsslyrelsen föreslår följande ramar för beslutom bostadslån för vart och ett av åren 1977- 1979. I totalramen för vart och elt av åren 1977 och 1978har 7 820000 nf beräknats för bostäder. Vid nuvarande produktionsinriktningmed en småhusandel på (136 nf/lägenhet) och en flerfamiljshusandel på (83 nf/lägenhet) ger ramen utrymme för beslut om lån till 66500 lägenheter. Medett bostadsbyggande utan statliga lån på ca 8000 lägenheter ger bostadsbyggnadsplanenutrymme för ett totalt byggande av 74-75000 lägenheter. För bostäder börsåledes även 7820000 nf beräknas. Under ingick i lånebeslutenlokaler med en total våningsyta på 238000 nf, varav för skollokaler iintegrerade anläggningar 60000 m, för förskolor och fritidshem 59000 nf och förövriga lokaler 119000 nf. Lokallångivningen hade således en lägre omfattning änberäknat. Enligt länsbostadsnämndernas bedömningar kommerlokallångivningen alt omfatta 430000 nf och 400000 nf . Med hänsyn till osäkerheten i lokalbelåningensomfattning och till att även denna bör få en omfattning som svarar motuppkommande bygginitia-tiv - detta gäller särskilt i fråga om förskolor ochfritidshem - bör för lokaler räknas med oförändrat antal kvadratmeter, dvs.555000 nf. Den totala ramen för vart och ett av åren 1977,1978 och 1979 bör därför fastställas till 8 375 000 nf. Medelsramen för beslut om lån till nybyggnad för år1977 beräknas i det följande med utgångspunkt i den tidigare angivna planeradeproduktionen. var de genomsnittligalånebeloppen per lägenhet vid preUminärt beslut ca . förflerfamiljshus och ca . Under förutsättning att tidskoefficienteninte förändras kan medelsramen beräknas till 3 340 milj. kr. Bostadslåntill nya flerfamiljshus 920000000 (226001ghx .) Bostadslåntill nya småhus 2 420 000 000 (43 900 Ighx .) Ramen för beslul om bostadslån till ombyggnad ochräntebärande förbäuringslån har fastställts till 325 milj. kr. för vart ochett av . 1976/77:100 Bilaga16 102 Länsbostadsnämnderna har beräknat atl beslul ombosiadslån lill ombyggnad kommer att meddelas för ca 345 milj. kr. Nämnderna räknar vidare med att meddelabeslut om räntebärande förbättringslån lill ett belopp av ca 65 milj. kr. undervart och ett av dessa år. innebär nämndernas beräkningar elttotalt medelsbehov av 410 milj. kr. räknar nämnderna med totalt 450milj. Under vart och ett av får beslutom förhöjt låneunderlag för kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelsemeddelas inom en ram av 15 milj. kr. Ramen för torde komma attutnyttjas helt. Med hänsyn till den ökade efterfrågan på denna stödform börramen för vidgas lill 20 milj. kr. Även för bör ramenfastställas till 20 milj. kr. I fråga om anslagsbehov anför bostadsslyrelsen attanslagsbelastningen under /76 uppgick till 1 715 milj. kr. I sinanslagsframställning föregående år beräknade styrelsen utgifterna tillsammanlagt 2035 milj. kr. Utbetalningen av lån blev mindre än beräknat medaninflutna medel blev större. Behållningen på anslaget vid ulgången av budgetåret1975/76 var 1 278 milj. kr. i stället för beräknade ca 960 milj. kr. Anslagsbelastningen för budgetåren 1976/77 och1977/78 beräknar styrelsen enligt följande tablå. Beräknad anslagsbelastning för budgetåren 1976177 och1977178 lån till nybyggnad av flerfamiljshus lån till nybyggnad av småhus Vid utgången av budgelårel 1975/76 fanns, som harnämnts, en behållning på anslaget på 1 278 milj. kr. För budgetåret haranvisats ett anslag på 1660 milj. kr. En behållning på ca 423 milj. kr. skullesålunda finnas på anslaget vid ingången av /78. Dåanslagsbelastningen beräknats till 2 615 milj. kr. kan anslagsbehovet /78 beräknas tiU 2190 milj. kr. Bostadsslyrelsenlar också upp vissa särskilda lånefrågor. I fråga om möjligheterna all bevilja statUgabostadslån inom s. k. förnyelseområden anför styrelsen flera skäl till att enprövning nu bör ske av lånereglerna. Sålunda planeras i allt slörreutsträckning bostadsbyggandet 1976/77:100 Bilaga16 103 skeinom dessa områden. Vidare har bygglagutredningen (SOU 1974:21) omnämntde speciella problem som från plansynpunkt föreligger vid förnyelse av äldrevilla- och fritidsbebyggelse. Civilutskottel (CU 1975/76:22) har ocksåbehandlat dessa frågor. Eftersom kostnaderna för mark och dessiordningställande f n. ingår i låneunderlaget med kommunvis fastställda beloppför tomt- och grundbe-redningskostnader i exploateringsområden synes denlämpligaste finansieringslösningen för fömyelseområden generellt sett vara attdet för visst område fastställs ett tilläggsbelopp - i princip motsvarandenuvarande lägestillägg. Tilläggets storlek bör maximalt fastställas lill altmotsvara skillnaden i markkostnad mellan förnyelseområde ochexploateringsområde. Styrelsen föreslår att lägestilläggel i låneunderiagetbegränsas till flerfamiljshus och småhus som upplåts med hyres- ellerbostadsrätt som molsvarande lillägg för övriga hus blir ett särskilllillägg i panlvärdel. Styrelsen anser vidare alt markvillkoret, motbakgmnd av vunna erfarenheter av dess tillämpning, bör ändras på vissapunkter. Markvillkoret gäller inle för lånesökande som har ägt marken ellerinnehaft den med tomträtt , dock att ansökanbeträffande exploateringsområde måsle inges före . Styrelsenföreslår att det i dessa faU, om sökanden har köpt eller behöver tillköpamindre områden efter för ett byggnadsföretagsgenomförande, öppnas en möjlighel för länsbostadsnämnden all bortse frånmarkvillkoret. F. n. finns i dessa fall möjlighel atl söka dispens hosregeringen. Beträffande styckebyggda småhus gällermarkvillkoret om marken har förvärvats av sökanden från byggintressenl.Styrelsen pekar emellertid på alt denna bestämmelse lätt kan kringgås genom allbyggintressenl först säljer marken liU en privatperson som sedan säljer markenvidare till sökanden. 1 detla senare fall kan markvillkoret inte tillämpas.Styrelsen föreslår därför att som huvudregel skall gälla all markvillkoret inleskall ulgöra hinder för lån. Endast i del fall det är uppenbart atl marken harförvärvats från byggintressenl direkt av sökanden eller i ett tidigare led(efter ) och sökandens möjligheter inskränks all frittupphandla byggnadsarbetena, skall delta villkor ulgöra hinder för lån. Enliglstyrelsen bör nämligen i första hand hänsyn las till det bakomliggande syftetmed beslämmelsen. Detta syfte uppfattar styrelsen vara att tillse altbyggintressenl inle förbehåller sig att på ett eller annat sätt medverka ibyggandet och därigenom eliminera konkurtensen.