prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Verksamhelen avsesvisa vilka förutsättningar som finns all i nära anslulning lill deomhändertagnas lill-nykirande få in dessa i en fungerande vårdkedja. Försökförbereds också att i vissa polisdistrikt knyta sjukvårdspersonal till de polisarrestersom används för omhändertagande av berusade personer. Sedan överläggningarnaslutförts, skall resultatel redovisas för och en plan läggas fram förförsöksverksamheten. Alkoholmissbrukets omfattning eller dessskadeverkningar kan inte anges med någon bestämdhet. Den toialaalkoholkonsumtionen har ökal konlinueriigi sedan 1950-talei men är dockmålllig vid en iniernaiionell jämförelse. Anialel nykterheisvårdsärcnden hosde kommunala niimiulerna har successivi minskal från 79 1965 lill 1975. För 60 "., av fallen inskränkte sig åtgärderna undersökning. Andelen alkoholmissbrukare som behandlas inom sjukvården harökat. Prop.1976/77:100 Bilaga S 16 Narkotikamissbrukci ärjiimföri medalkoholmissbruket eti kvaniiiaiivt mera begränsal problem. Narkotikamissbruketmåsie dock ses som ell allvarligt symtom på psykosociala problem. Del mestutbredda preparatet har under 1970-ialet varit cannabis. Frekvensundersökningari vi.ssa ungdomsgrupper visar atl flertalet av dem som har anviint cannabissluiar elicr all ha pröval medlet en eller . hardel blivit mindre vanligl bland ungdomar alt pröva pä narkotika. Omfattningenav det tunga missbruket - i försia hand injeklionsmissbruket - är svår allbedöma. Vissa förändringar har skett när det gäller de preparat som används.Centralstimulerande medel uigör fortfarande de dominerande preparaten bland deetablerade missbrukarna men opiatmissbrukei har ökat under senare är. Bland detunga missbrukarna finns f n. ett begränsat men ökande heroinmissbruk isiockholmsområdet och i /. Den ökade förekomslen av heroin äroroande. De öppna och frivilliga värdlbrmerna inomnykterhetsvården, forisätler atl öka samtidigi som tvångsåtgärderna minskar.Den öppna och halvöppna nykterhetsvården har tillförts kraftigt ökade resurser.Tvångsåtgärderna enligt nykterhelsvårdslagen har minskat medöver 60 96. fanns ca 140 alkoholpolikliniker, varav ett30-tal med sängplatser. Utöver dessa vårdresurser finns inom sjukvärdensärskilda toxi-komaniavdelningar och andra enheter med liknande funktioner. För narkotikamissbrukare - som även kan fä vård bl.a. på alkoholpoliklinikerna - finns ett 15-lal vårdcentraler. Vidinackorderingshem/behandlingshem för narkotikamissbrukare finns 172statsbidragsberättigade platser. Vidare finns ytterligare ca 60 platser avliknande karaklär. Vid psykiatriska sjukhus finns ca 150 platser förnarkotikamissbrukare och vid ungdomsvårdsskolorna finns också platser. Mångamissbrukare behandlas i andra vårdformer inom social- och sjukvård, exempelvispä nykterhets-vårdens inackorderingshem och enskilda anstalter, inomungdomsvården samt i olika former av kollektiv, lägerverksamhet, familjevård m.m. I avvaktan på en ny lagstiftning påsocialvårdsområdel föreslås ökade resurser för näsla budgetär främsl inom denöppna värden. a. föreslås försöksverksamhet med behandling av bädealkohol-, narkotika- och lä-kemedelsniissbrukare vid alkoholpolikliniker.Siatsbidragsreglerna för vårdcentraler för narkotikamissbrukare skallförsöksvis tillämpas på nya alkoholpolikliniker varigenom en minskadsymtomuppdelning och ökad flexibilitet bör kunna nås. Vidare beräknas anordningsbidraglill nya inackorderingshem och behandlingshem samt höjda maximibelopp fördriftbidrag lill behandlingshem. En väsentlig höjning föreslås av bidragen lillfrivilliga organisationer för rehabiliterande insatser för olika grupper avmissbrukare. Avsikien äratt skapa ökade möjligheterait utveckla okonventionellaprojekt. En belydande höjning föresläs också av bidraget för vård i enskildahem lör att stimulera utvecklingen av denna vårdform. Prop.1976/77:100 Bilaga 8 17 Sammanlagt föreslås anslagsökningar med ca 28 milj.kr. till 379 milj. kr. för vården av missbrukare. Samhällets insatser på handikappområdet syftar tillatt all verksamhel som bedrivs i samhället skall vara tillgänglig för alla människor.Inom varje verksamhetsform bör finnas de resurser för anpassning avverksamhelen som behövs för att detta syfle skall kunna uppnås. Kommunerna och landstingen svarar för enbetydelsefull verksamhel på handikappområdet. Kommunerna har ett grundläggandeansvar genom den uppsökande verksamhelen. Genom den inhämtas kunskap omindividuella behov. Kommunerna har i olika former väsentligt ökal sina insatserunder senare år. Dessa gäller i synnerhel boende, hemhjälp, färdtjänst ochandra åtgärder för service. Särskilt färdtjänsten har utvecklats kraftigt ochden finns numera i nästan samtliga kommuner. Det införda statsbidragetfrämjar utvecklingen av denna verksamhet. Landstingen och de landstingsfria kommunerna harfr. o. m. hela ansvaret för verksamheten med hjälpmedel åthandikappade. De tidigare speciella statsbidragen har avlösts av enhjälpmedelsersättning, som utbetalas från sjukförsäkringen tillsjukvårdshuvudmännen. De huvudmän som medverkar vid anskaffning avkostnadsfria eller prisnedsatta glasögon till bam och ungdom fårförhöjd hjälpmedelsersättning. De nya reglema inom hjälpmedelsverksamheten harmedfört mer samlade insatser och en ökad rationalisering som främjarutvecklingen på delta betydelsefulla område. Som ett ytterligare led iutbyggnaden av hjälpmedelsverksamheten har en utredning gjorts om formerna församverkan mellan sjukvårdshuvudmännen och handikappinstitutet. a. denna fråga pågår mellan representanter för ochLandstingsförbundet. Avsikten är att resultatet av dessa överläggningar senareskall redovisas för i särskild proposition. Även såsom huvudmän för omsorgerna om psykisktutvecklingsstörda har landstingen och de landstingsfria kommunerna fortlöpandeförstärkt sina insatser. Också i detla avseende har del slatliga slödet storbetydelse. Det har setts över och byggts ut.Förslag läggs nu fram angående undervisningen för utvecklingsstörda medtilläggshandikapp. Därvid förordas ökade resurser inom särskolan för adekvatundervisning av dessa elever. Statens bidrag lill omsorgsverksamhelen beräknasför nästa budgelår till 276 milj. kr., vilket innebären ökning med 24 milj. kr.Därvid har beräknats ökade medel med . för den av omsorgshuvudmännenbedrivna verksamheten med undervisning av vuxna psykiskt utvecklingsstörda. Destatliga insatserna genom styrelsen för vårdartjänsi fortsätter att öka. Prop.1976/77:100 Bilaga 8 18 Detgäller boende och omvårdnad för handikappade elever i gymnasieskolan samtmolsvarande verksamhel vid folkhögskolor, högskolor och universitet. Enligt devägledande grundsatserna pä handikappområdet om integration och normaliseringföreslås en fortsatt utflyttning av gymnasieskola, boende och omvårdnad frånskolinlernaiei på sjukhusels område. För den verksamhet somstyrelsen för vårdartjänsi bedriver beräknas 14,4 milj. kr. för nästa budgelår.Det innebär en ökning med ca 1,5 milj. kr. För handikappinstitutet förordas enökning av anslaget lill 8,7 milj. kr. För utbildning av ledarhundar, befordranav blindskriflsförsändelser och vissa andra åtgärder för synskadade föreslås enökning till 11 milj. kr. betänkande (SOU 1976:20)Kultur ät alla bereds f n. inom berörda departement. En särskild propositionmed förslag om väsentligt ökade insatser på della område kommer atl lämnas lillriksdagen under vären 1977. Statens insatser under socialhuvudtiteln försärskilda åtgärder för handikappade beräknas för nästa budgetär ti 11 315,5milj. Del innebären ökning med 27 milj. kr. i förhållande till innevarandebudgelår. Därutöver beräknas ca 160 milj. kr. för social hemhjälp ochfärdtjänst för handikappade. Vidare beräknas kostnaderna pä statsbudgeten förhjälpmedelsverksamheten till ca 40 milj. kr. De kostnader underfolkpensionsanslaget som avser förlids-pensioner till handikappade ochhandikappersättningar m. m. kan beräknas stiga med 215 milj. kr. till ca 3 650milj. Pä andra anslag pä statsbudgeten som innefattar stöd ål handikappade- främsl under utbildnings-, arbetsmarknads- och bostadsdepartementen förutbildning, arbetsvärd och bostadsanpassning - beräknas för nästa budgetärinsatserna för handikappade öka med 255 milj. kr. till 2 555 milj. kr.Sammanlagt uppgår anslagsökningen för olika åtgärder avseende handikappadeförbudgelårel /78 till omkring 550 milj. kr. Statens kostnader för del stöd som mer direkt avserhandikappade beräknas för budgetaret 1977/78 lill 6 720 milj. kr. Vidare kanunder /78 beräknas utgå förtidspension frän ATP tillhandikappade med 2 400 milj. kr. Det internationella samarbetet pä detsocialpolitiska området är av slor omfattning. 1 anslagen till internationellsamverkan ingår bl. a. kosinaderna för deltagande iväridshälsovärdsorganisationcn(WHO)och fördel nordiska socialpolitiskasamarbetet. Mellan de nordiska länderna pågår elt närasocialpolitiskt samarbete med utgångspunkt i och desssocialpolitiska kommitté. deltar även i ell omfattande socialpolitisktsamarbete, som äger rum inom och inom ramen för FN:s europeiskaprogram för social utveckling. En aktiv svensk medverkan i det internationellasoci- Prop.1976/77:100 Bilagas 19 alpoliliskasamarbetet sker vidare inom ochutveckling () och inom internationella arbetsorganisationen (). Arbetetmed konventionsförhandlingar pä del socialpolitiska området har också belydandeomfattning. Flera forsknings- och utvecklingsprojekt pågåravseende bl. a. samverkan mellan hälso- och sjukvården, socialvården och socialplanering. Med social planering avses dels den socialasektorns egna planering, dels frågan om att tillföra sociala aspekter tillsamhällsplaneringen. Socialulredningens principbetänkande om socialvårdensroll och uppgifler kan ses som startpunkten för en ny fas i det socialaplaneringsarbetet. Försök pågår lokalt och regionalt för au finna former förett socialt inflöde i planeringen. 1 kommunförbundets regi sker försök i trekommuner för alt finna praktiska former för socialvårdens deltagande i denkommunala planeringen. "Socialt utvecklingsarbete i "syftar till att pä motsvarande säll tillföra den regionala planeringen ellsocialt innehåll. deltar också i ell projekt inom ramen för som har lill uppgift alt finna mätmetoder i form av sociala indikatorerför nationellt bruk och internationella jämförelser. Vid läkarstationen i sker ettorganiserat forsknings-och utvecklingsarbete. 1 bedrivs enförsöksverksamhet inriklad bl. a. pä samordning av hälso- och sjukvård,socialvård och skolans elevvård. En motsvarande försöksverksamhet pågår ocksä iVilhelmina kommun. Försök med samverkan mellan bl.a. socialvärden,och sjukvården har skett i , och . , ,Spri ochsocialstyrelsen bedriver lillsammans förstudiearbeten belräffande primärvärden,äldreomsorgen saml samverkan mellan landstingoch primärkommuner. Syftet medförsludiernaär all söka uppnåen enhetligsyn på vad som ärönsk värt och möjligtatt åstadkomma inom de olika områdena; precisera problem och översiktligt visapå olika vä-gar atl bearbeta dessa. Förstudierna förväntas ligga lill grund förfortsatta fördjupade undersökningar inom de tre områdena. Inför den socialvårdsreform som förestår sker enomfattande försöksverksamhet i och . En särskild delegation för social forskning ärknuten till för atl bedöma och samordna pågående ochplanerade projekt avseende forsknings- och utvecklingsarbete samtförsöksverksamhet. sjukvårdsdelegation följerutbyggnaden av sjukvårdsresurserna i landet och verkar för en samordning avsjukvårdspla- Prop.1976/77:100 Bilaga 8 neringen.I juni varje är fastställer delegationen riktlinjer för priorilering av nyabyggnadsprojekt inom hälso- och sjukvärden. har långtidssjukvård,öppen vård och psykiatri prioriterats. Bland övriga uppgifter för delegationenkan särskilt nämnas att den fastställer läkarfördelningsprogram-met, vilketfortlöpande ses över av i samråd med universitets-ochhögskoleämbetet (UHÄ), , ochSveriges läkarförbund. Den särskilda försöksverksamheten iglesbygdsområden tar främst sikte pä åtgärder för vård och service åt äldre ochhandikappade samt aktiviteter för barn och ungdomar. Verksamheten syftar tillatt underiätta för kommunerna att ge invånarna i glesbygdsområden entillfredsställande vård och service. Anslagsförändringarna inom socialdepartementetsverksamhetsområde för budgetåret] 977/78 i förhållande till statsbudgeten /77 framgår av följande sammanställning (milj. A. Socialdepartemeniel m. m. Allmän försäkring m. m. Ekonomiskt stöd ät barnfamiljer m. m. E. Myndigheier inom hälso-, sjuk- och socialvård m. m. F. Öppen hälso- och sjukvård Universitetssjukhus m. m. Övrig sjukhusvärd m. m. Ungdomsvård m. m. J. Nykierhetsvård m. m. Vissa åtgärder för handikappade Anslaget till socialatlaehéer har förts över tillarbetsmarknadshuvudtiteln. 1976/77:100Bilaga 8 Föredragande:Statsrådet såvitt avser frågor under avsnitten A-D, E punkterna 1och 5, I, J, K punkterna 3 och L på driftbudgeten samt punkterna 11:10, 1V:3,V:l och 3 på kapitalbudgeten, statsrådet såvitt avser frågor underavsnitten E punkterna 2-A och 6-15, F-H, K punkterna 1-2 och 5-7 pådriftbudgeten samt punkterna 11:8-9 och 10 (delpunklerna 1, 2, 5 och 6), V:2och 4 på kapitalbudgeten. Anmälan tillstatsbudgeten för /78 såvitt avser socialdepartementetsverksamhetsområde. A.Socialdepartementet m. m. Handläggande personal Övrig personal Reseersättningar (även utrikes resor) Prop.1976/77:100 Bilaga 8 22 Med hänvisning lill sammansiällningen beräknar jaganslaget för näsla budgelår lill II . Jag har därvidräknat medel för ytterligare en informationssekreterare och en bilrädestjänslsann ytterligare medel för sakkunniga. Jaghemsläller att regeringen föreslår att till Socialdepartemeniel för /78anvisa ett förslagsanslag av . Förden utredningsverksamhet m. m. som bekostas frän detta anslag beräknar jag förnästa budgetår ett anslagsbehov av 14,5 milj. kr. alt till Kommittéer tn. m. för /78anvisa eti reservationsanslag av . Forsknings- och utvecklingsarbete samt försöksverksamhet 1975/76 Utgift 18718 902 Reservation 6491915 1976/77 Anslag 17500 000 1977/78 Förslag 18500 000 Från anslaget utgår bidrag dels tillundersökningar, utvecklingsarbete och försöksverksamhet på del sociala området,dels till särskild försöksverksamhet med olika insatser för värd och service iglesbygdsområden. Bidrag kan ulgå bl. a. för prövning och utvärderingav socialpolitiska reformer och av nya metoder inom det sociala områdei,liksom för undersökningar som tarsikle päen utveckling av sociala insatser påett vissl område i fråga om såväl mäl och metoder som organisation ochresursanvändning. Från anslaget finansieras ett stort antalutvecklings- och försöksprojekt avseende omsorgerom äldre och handikappade,barn- och ungdomsvård, nykterhets- och narkomanvård samt olika former avsocial service i övrigt. Ett omfattande utvecklingsarbete har kommit i gång päförskolans område med stöd från detta anslag. Vidare har bidrag lämnats förflera undersökningar som berör den allmänna försäkringen. a. pågår ettprojekt som skall beskriva och analysera delpensioneringens effekler på vissaförhållanden på arbetsmarknaden och belysa förändringar m. m. för olikagrupper. Riksförsäkringsverkel har också fått medel för att i samarbete medbl. a. arbetsmarknadens parter undersöka orsakerna till olikheterna isjukskrivning mellan olika inkomstgrupper m. m. samt till del ökade antaletsjukdagar . 1976/77:100 Bilaga 8 23 Den kommande sociallagstiflningenkommer alt slälla ökade krav på forsknings- och utvecklingsinsatser inomsocialvårdsomrädet. har erhållit medel från detta anslag bl.a. för en uiredning rörande socialvårdens fortsatta utveckling. Medel har ävenbeviljats för ell projekt gällande arbets- och behandlingsmetoder inom denöppna socialvården med speciell inriktning på analys av hemma-hos-verksamhetoch samhällsarbete. Vidare skall en försöksverksamhet påbörjas i några kommuneri syfle att finna lämpliga former för socialvårdens medverkan isamhällsplaneringen. Medel har även beviljats för att genomföra en .socialutvecklingsplanering på regional nivå i . Även andrabetydelsefulla utvecklingsprojekt pågår för au finna lämpliga organisations-och samarbetsformer mellan socialvården och andra myndigheter och organ. Den särskilda försöksverksamheten iglesbygdsområden lar främst sikle på åtgärder för värd och service åt äldre ochhandikappade samt aktiviteter för barn och ungdomar. Elt 60-tal kommuner ochsex landsting har deltagit i verksamheten. Sedan försöksverksamhetenstartade harca 46 milj. kr. anvisats från detla anslag till olika projekt.Verksamheten syflar lill att underiätta för kommunerna att tillförsäkrainvånarna i glesbygdsområden en tillfredsställande värd och service. a. att finna organisatoriska lösningar som möjligt alt fä lill stånden fungerande service inom ramen för rimliga ekonomiska insatser. Bidrag harutgått lill ett stort antal projekt. I flera fall har försöksverksamheten medbidrag från detla anslag övergått till all bli en allmänl erkänd verksamhetmed reguljärt slalsbidrag. Del gäller hår-och fotvård, vissmatdistribution,snöröjning m. m. I andra fall har investerings- och starlbidragfrån detla anslag medverkat till au verksamheten kommii i gång i mindre oneroch sedan kunnat las över helt av kommun och lokala föreningar m. m. F. n.utgår bidrag för bl. a. olika insatser för fritidsverksamhet för främsl barnoch ungdom saml äldre och handikappade, försök med olika modeller föruppsökande verksamhel, organisation m. m. av den sociala hemhjälpen samtutvecklingsarbete beträffande social serviceplanering m. m. En särskild delegation för socialforskning är knuten lill med uppgift atl svara förbedömning och samordning av pågående och planerade projekt avseendeforsknings- och utvecklingsarbete. Delegationen har ocksä tili uppgift attinitiera sådana projekt av betydelse för socialpolitiken. I delegationen ingårrepresentanter för kommunerna och landslingen, socialvårdspersonalen samtnärmast berörda ämbetsverk och forskningsinstitutioner. Anslaget bör för näsla budgelår tas upp med 18,5 milj. kr. Jag hemställeratt regeringen föreslår att till Forsknings- ochuivecklingsarbeie samt försöksverksamhet för /78 anvisa ell reservationsanslagav . 1976/77:100Bilaga 8 24 Anslagetbör för näsla är föras upp med oförändrat belopp. Jag hemställer alt regeringenföreslär att till Extra utgifter för budgelärel 1977/78anvisa elt reservationsanslag av . 1976/77:100 Bilagas 25 Allmän försäkring m. m. Huvuddelen av det svenskasocialförsäkringssystemet är samordnat inom den allmänna försäkringen, somomfattar folkpensionering, allmän tilläggspensionering (ATP) ochsjukförsäkring (inkl. tandvårdsförsäkring och föräldraförsäkring). Denallmänna försäkringen kompletteras av en delpensionsförsäkring och enyrkesskadeförsäkring som gäller för alla lönlagare. Sistnämnda försäkringersätts av en arbetsskadeförsäkring. Den allmänna försäkringensekonomiska omfattning ökar kraftigt för varje är, bäde nominellt och relalivt iförhällande lill den totala samhällsekonomin. Försäkringens växande roll isamhällsekonomin kan belysas av följande sammanställning. Den allmänna försäkringens andel avbruttonationalprodukten (BNP) och den privata konsumtionen. 1960 1965 1970 1975 Omslutning inom allmän försäkring 4,2 10,2 21,4 47,2 BNP till marknadspris 72,1 113,2 170,8 287,5 Försäkringen i 9é av BNP 5,8 9,0 12,5 16,4 Transfereringar från försäkringen till hus hällen 3,7 7,0 13,9 34,2 Total prival konsumtion 43,3 63,9 92,1 149,4 Transfereringar i 96 av privat konsumtion g_5 no 15,1 22,9 Beräknade kostnader och finansiering för denallmänna försäkringen (inkl. föräldraförsäkring) samt fördelpensionsförsäkringen och arbetsskadeförsäkringen. Folkpen- ATP Sjukför- Delpen- Arbets- Summa sionering säkring sionsför- skade- 'Avser yrkesskadeförsäkringen t. o. m. den 30 juni 1977.2 Begränsas lill -60 milj. kr. 1976/77:100 Bilaga 8 26 En betydande förskjutning avfolkpensioneringens och sjuklörsäkringens finansiering i rikining mol ökadavgifisandel i form av socialförsäkringsavgif ter frän arbetsgivarna har skellunder de senasie åren. avgifier från löntagarna har slopats ochstatens kostnadsandel har minskat. Kostnaderna för ATP ochyrkesskadeförsäkringen har redan frän början helt finansierats genomarbeisgivaravgifier. En rad pensionsreformer hargenomförts . Folkpensionens grundbelopp höjdes den 1 januari1975 från 90 till 95 96 av basbeloppet för ensamstående pensionär och från 140lill av basbeloppel för makar sammanlagt. (Basbeloppet för Januari 1977är .) Från samma tidpunkl infördes generösare inkomsiprövningsreglerför hustruiillägg och kommunalt bostadstillägg. Den omvandlades desärskilda folkpensionsförmånerna invaliditetsersättning ochinvalidiietstillägg lill en ny förmän, handikappersättning, som ger flerhandikappade möjlighet till ersättning för vårdinsatser och merkostnader pågrund av handikappet. Ett framträdande inslag ireformarbetet var riksdagsbeslutet om sänkning av den allmänna pensionsåldernfrän 67 till fr. o. m. den . medpensionsålderssänkningen infördes ökade och förbättrade möjligheter lill rörligpensionsålder . Till den som av medicinska ellerarbetsmarknadsmässiga skäl inte kan arbeta fram lill ulgår liksomlidigare förtidspension. Förtidspensionens nivå är densamma som ålderspensionvid 65 ärs ålder. En annan viktig nyhet ipensionssystemet är den nya delpensionslörsäk-ringsom gäller sedan den I Juli1976. Delpensionen ger möjlighel för anställda att stegvis reduceraarbetsinsatsen mellan 60 och 65 ärs ålder. Därigenom kan den som sä önskar laen mjuk övergång frän arbete till ålderspension. Behovet av nedtrappning avförvärvsarbetet är skiftande och därför har reglerna för delpensionen utformatsså att individuella behov kan lillgodoses. Delpensionen reducerar inteålderspensionen från folkpensioneringen och ATP vid 65 ärs ålder. Delpensionenräknas som pensionsgrundande inkomst för ATP. Riksförsäkringsverkel har i uppdragatl följa ulvecklingen och erfarenheterna av delpensionsförsäkringen och att isamband därmed också pröva möjligheterna förde egna företagarna att ansluta sigtill delpensionssystemet. Ytterligare förbättringar avpensionssystemet har beslutats av i form av justering avpensionsiillskolien sä au den årliga höjningen av pen-sionsiillskotten förfolkpensionärersom saknar eller har låg ATP fr. o. m. den 1976/77:100 Bilaga 8 27 sker av basbeloppel i slällei förlidigare . F. n. ulgör pensionstillskotten 25 96 av basbeloppel och höjssåledes och därefter med yiieriigare till dessgaräntini vän av basbeloppel uppnäs den . Förtidspensionärer med ingen ellerlåg ATP får fr. o. m. den dubbla pensionstillskott alltså f n. 50 %av basbeloppel eller . uiöver folkpensionens grundbelopp. De åriigapensionsiillskoltshöjningarna fördes-sa förtidspensionärer blir ifortsättningen till dess garantinivån av basbeloppel uppnäs den I Juli1981. Det dubbla pensionstillskottet har särskild betydelse för den som blivitarbelsoförmögen och därför inte kunnat tjäna in rätt lill ATP. har beslutat omgynnsammare inkomstprövningsregler fr. o. m. den förhustruiillägg och kommunall bostadstillägg lill förtidspensionärer med partiellförtidspension. Genom de nya reglerna blir förtidspensionärer med partiellpension mera jämslällda med andra pensionärer med samma loialinkomsl. Under bostadsdepartementetshuvudtitel kommer att föreslås alt folkpensionärer skall la rättlill slaiskommunalt bostadsbidrag. Detta bostadsbidrag föreslås bliadministrerat av och försäkringskassorna. Det fortsatta utvecklingsarbetetinom pensionsområdet förbereds inom pensionskommittén. Kommittén behandlarenrad frågorsom gäller förmåns-reglerna inom pensionssystemet bl. a. frågan omintjänande av pensionspoäng inom tilläggspensioneringen, pensionsförmåner fördeltidsarbetande och hemarbeiande med barn saml värde- och siandardsäkring avförmånerna inom pensionssystemet. Vidare skall kommittén göra en översyn avreglerna för beräkning av de olika avgifterna lill bl.a. socialförsäkringen isyfle aU åstadkomma ett enhetligt avgiftsunderlag. Kommittén skall också uiredafrågan om efierievandepensionens framlida ulformning.