prop · G003103 · 1976-12-31 00:00:00 — a. i vad mån sålunda frigjorda medel bör få tas ianspråk för pensionsåtaganden som har gjorts efter utgången av men förvilka avsättning ännu inte har skett. Dessutom är det en fråga för sig i vilkentakt sådana frigjorda medel skall behöva av. En särskild sakkunnig bör tillkallas för all utredade frågor jag här berört. Den sakkunnige bör givetvis vara oförhindrad all isamband med della arbete ta upp även andra problem som kan ha uppstått isamband med genomförandet av den nya lagstiftningen om beskattningsregler förpensionsförsäkringar och arbetsgivares kostnader för tryggande av anställdaspensionering. Det är önskvärt all lagstiftning i den fråga som riksdagenpåkallat prövning av träder i kraft och kan tillämpas vid taxering. 4.Översyn av reglerna om fastighetstaxering Chefenför , statsrådet , anför. Reglerna om taxering av faslighet har successivtreformerats . Reformerna har gällt i stort settalla områden inom fastighetstaxeringen och har inneburit genomgripande förändringarpä vikliga punkter. 1 delta sammanhang räcker del med alt erinra omvissa ändringar som genomfördes års allmänna fastighetstaxering. Jagtänker i första hand på den lagstiftning som antogs vid höslriksdag(prop. 1973:162, SkU 70, SFS 1099-1108). Den innebar en nyreglering i frågor ombl.a. fastighetsbegreppet, bildande av taxeringsenhet och värderingsgrunder.Ändringarna avsåg ocksä organisationen och förfarandet vid allmän fastighetstaxering.Genom lagstiftning (prop. 1974:116, SkU 35, SFS 295) anpassadesreglerna om taxering av valtenfallsfaslighel till systematiken ochvärderingsprinciperna i de tidigare antagna bestämmelserna. Arbetet med all skapa en effektiv och rättvisandefastighetstaxering kan numera anses vara i huvudsak genomfört. Det återståremellertid vissa frågor som behöver ses över. I huvudsak gäller det frågor somvisserligen har uppmärksammals i det tidgare lagstiftningsarbetet men som då avolika skäl har ansetts böra ställas . Även förfaiiningsmässigt behövs en översyn avfaslighetslaxeringsområ-del. En genomgående linje vid reform avfastighetstaxeringen var all i kommunalskattelagen (1928:370), KL, endast ta ingrundläggande värde-nngsregler under del all detaljregleringen lämnades åtriksskatteverket (RSV). Den nya regeringsformen, som började tillämpas den1 , lämnar inte samma möjligheter som den gamla regeringsformen atldelegera rätlen att utfärda föreskrifter lill myndighet. Vilka följder dettafår för förfarandet vid kommande fastighetstaxeringar måste därför undersökas.En genomgång av hela regelkomplexet bör göras. Regler om fastighetstaxeringen finns i fleraolika författningar. gör området svåröverskådligt. 1973:162uttalade jag mig i princip för 89 Kommittéer: Budgetdepartementet Del II B:4 borde samla alla föreskrifterna om sådan taxering i en särskild lag men jagansåg det inte lämpligt atl utan föregående utredning lägga fram förslag sådan lag. Jag förulskickade emellertid all frågan skulle las upp på nyttinför allmänna fastighetstaxering. Av vad jag nu har sagt framgår atl del ärnödvändigt med en lagieknisk översyn av faslighelstaxeringsreglerna lill 1980års allmänna fastighetstaxering. En sådan behövs också för all få lill stånden systematisk ordning av förfatlningsområdel. Uppgiften all göra den nödvändiga översynen böranförtros en särskild kommitté. Kommittén bör bedriva sill arbete så allresultatet kan läggas till grund för lagstiftning års allmännafastighetstaxering. 1 sammanhanget vill jag erinra om att regeringentidigare gett RSV tillstånd att tillkalla experter med uppdrag allutarbeta förslag lill anvisningar allmänna fastighetstaxering, m.m. Som jag har antytt bör den nu aktuellaöversynen omfatta även vissa frågor som har uppmärksammals i del föregåendelagstiftningsarbetet. Jag tänker då bl. a, på reglerna i 5 § KL om undanlagfrån skatteplikt. Dessa regler går tillbaka lill början av 1920-lalet ochframstår numera som otidsenliga. Del har medfört svårigheter vid tillämpningenoch i vissa fall olämpliga konsekvenser. Problem har uppstått bl. a. när detgäller värdering av byggnader och fasligheter som tillhör kriminalvården. Delkan där bedrivas industriell verksamhet, jord- och skogsbruk eller annannäringsverksamhet som medför all fastigheterna blir skallepliktiga. Samma problem har funnits vid värdering avlandslingens sjukvårdsbyggnader. 1 dessa fall liksom i ell flertal andra, t.ex. vid kommunernas samarbete i förenings- eller aktiebolagsform, är reglernainte anpassade till dagens förhållande. En modernisering av dessa reglerframstår således som en angelägen uppgift för kommittén. Därvid bör bl, a. beaktasde synpunkter som fördes fram i frågan i samband med prop. 1973:162 (s.295-298). Kommittén bör också la upp en fråga som berördes isamband med behandlingen av prop. 1974:116 om taxering avvattenfallsfasiigheter. Det gäller frågan om lämplig värderingsmetod i fråga omsådana fastigheter. SkU anförde härom bl. a. följande (SkU 1974:35 s. 10). "I avsaknad av såväl vägledande bestämmelsersom erfarenheter från den praktiska tillämpningen av avkaslningsmeloden ärulskoltel för sin del inte berett förorda, atl denna värderingsmetod i förstahand tillämpas vid allmänna fastighetstaxering, även om utskottetanser atl den såvitt möjligt bör tillämpas i ökad omfattning. Utskottet villemellertid framhålla angelägenheten av all en övergång till en värderingsmetod,som är mer grundad på avkastningen än på anläggningskostnaderna, övervägs införsenare allmänna fastighetstaxeringar. Frågan bör således utredas med beaktandeav erfarenheterna års allmänna fastighetstaxering." Kommittén bör i della sammanhang också söka kommafram lill förenklade regler för åsäiiande av värden vid fastighetstaxeringenfrämst när del gäller industn- och vattenfallsfasiigheter. Därvid börundersökas om del finns behov av en särskild reglering i fråga om vissa speciellaindustrifastigheter t. ex. gasturbiner. Över huvud taget bör kommittén varaoförhindrad att ta upp de frågor som den vid genomgången av regel komplexet påområdet anser påkalla en lagändring. 1 del sammanhanget bör nyligenfattade beslut om ökat ijänsiemannainslag och ökat ADB-stöd vid inkomsttaxeringenuppmärksammas. Det finns anledning att överväga hur fastighetstaxeringen böranpassas lill den nya organisationen av inkomsttaxeringen i första inslåns. Delll B:5 Skr1976/77:103 90 Beslutvid regeringssammanträde , Statsrådet anför. Föreiagsskatieberedningen har ell omfattandeutredningsuppdrag. Beredningen skall se över företagsbeskattningens olikaelement. En huvuduppgift är alt pröva avvägningen mellan å ena sidan storlekenav den skall som träffar företagens nettovinst och å andra sidan förelagensmöjligheter lill olika vinslreglerande dispositioner. Vidare skall beredningenutreda möjligheterna att jämsides med en behållen nettovinstbeskattning i ökadutsträckning använda produktionsfaklorskaller för olika ekonomiski-poliliskasyften. Vid sina ställningstaganden till företagsbeskattningens utformning ochvid övervägande av beskallningsnivån har beredningen atl beakta bl. a. siabiliseringspoliliska,lillväxlpoliliska och fördelningspolitiska mål. Beredningen skall ocksåundersöka om del är möjligt atl differentiera företagsbeskattningen. Del utredningsarbete som föreiagsskatieberedningenutför ingår som ett led i den översyn av skattesystemet i dess helhet som f n.pågår. Skallereglerna för fysiska personer ses över av 197,2 årsskaileuiredning (Fi 1972:02), som därvid både skall beakta defördelningspoliliska aspekterna och la hänsyn lill siabiliseringspoliliska,konjunklurpolitiska och lillväxlpoliliska mål. Utredningsarbetet med dekommunalekonomiska frågorna, vilket hiuills bedrivits inom kommunalekonomiskautredningen (Fi 1971:08) och skatteutjämningsutredning (Fi 1975:09),avses bli fullföljt av en ny kommitté som skall behandla kommunernas ekonomi.Denna kommitté skall analysera kommunernas ekonomiska situation från olikaaspekter och har vidare atl pröva kostnadsfördelningen mellan stat och kommunsaml alt göra en översyn av skalleuljämningsreglerna. Jag avser all återkommahärtill senare denna dag. Redan av vad jag nu har sagt följer all del finnsmånga beröringspunkter mellan del arbete som föreiagsskatieberedningen utför ochde frågor som behandlas av övriga här nämnda utredningar.Företagsbeskattningens allmänna utformning och avvägningen mellannettovinstbeskattning och produktionsfaktorskatter får sålunda återverkningarbåde på fysiska personers beskattning och på den kommunala ekonomin. Samtidigthar utformningen av skattereglerna för t. ex. fysiska personer belydelse förföretagsbeskattningen. Del är därför angelägel atl föreiagsskatieberedningenfullgör sitt uppdrag i nära samarbete med skalleutredning och den nyakommittén som skall behandla kommunernas ekonomi. Den pågående översynen av skattesystemet avses gestatsmakterna underiag för en helhetsbedömning av hur del framlidaskattesystemet skall utformas. Detta innebär an företagsskatteberedningens arbete- i likhet med vad som gäller belräffande arbetet inom övriga här nämndautredningar - bör vara slutfört före utgången av . 91 Kommittéer: Budgetdepartementet Del II B:6 Som anges i regeringsförklaringen den 8 oktober1976 är det regeringens uppfattning atl skatiesystemet måste reformeras. Den genomgripande översyn av skattereglerna sompågår inom 1972 års skaileuiredning såvitt gäller de fysiska personerna ochinom föreiagsskatieberedningen såvitt gäller företagen bör därför forlsälla.Även utredningsarbetet om kommunernas ekonomi och skatteutjämningssystemet börfullföljas. 1 sistnämnda hänseende anser jag emellertid all arbetet börbedrivas i annan form än . Jag avser atl återkomma lilldenna fråga. skaileuiredning bör sålunda fullfölja silluppdrag atl se över skattesystemet för fysiska personer. I vissa hänseenden böremellertid utredningsarbetet följa andra riktlinjer . Dagens inkomstskalleskalor kännetecknas avutomordentligt stark progressivitel i de inkomstlägen där majoriteten avlönlagarna och egenfö-relagarna befinner sig. leder i många fall lillmyckel höga marginaleffekter. Dessa effekter förstärks ytterligare i de falldär gällande avtrappningsregler för bostadstillägg tillämpas . Denna situation har till stor del uppkommit genomatt den progression som träffar inkomsttagarna automatiskt skärpts i takt medalt inflationen fört upp de skallskyldiga i allt högre nominella inkomstskikl.Nackdelarna med della har blivit alltmer uppenbara. a. harprogressionen medfört atl lönlagarna i varje lönerörelse varit tvungna allbegära stora nominella löneökningarenbarl för all kompensera prisstegringarna.Dessa löneökningar tenderar i sin lur aU späda på inflationen ytteriigare osv.Hittills har problemet delvis kunnat bemästras genom de åriigen återkommandeskalteprovisorer som har karakteriserat 1970-lalets skaltepoliliska utveckling.Del är emellertid inte möjligt atl fortsätta med ell syslem som är såkonstruerat alt skatteskalorna åriigen måste ses över för atl inteavtalsrörelserna skall försvåras allvarligt. Även från fördelningsmässig synpunkt leder eninflalionistisk utveckling lill all beskattningens verkningar blir annoriundaän som har avsetls. Genom atl skall las ul på rent nominella inkomslhöjningar,som inte ökar individens faktiska köpkraft, ökar inflationen del reellaskatlelryckel. En metod all undvika dessa negativa effekler är atlgenom indexreglering åstadkomma en inflationsskyddad skatteskala, vars syfteskall vara all förhindra all prisstegringarna förrycker den av riksdagenbeslutade progressionen. Den ibland framförda uppfattningen all enindexreglering skulle gynna de högre inkomsttagarna är enligt min mening interiklig. Givetvis står del även i ett system med inflalionsskyddade skatteskalorriksdagen fritt alt förändra skalletrycket mellan olika kalegoner på det sättsom bedöms önskvärt. Syftet med en indexreglering är inte att låsa det totalaskatteullagel vid en viss nivå utan endast all förhindra att inflationen - ulanriksdagsbeslut - automatiskt skärper skatlelryckel. Jag anser således all 1972års skaileuiredning bör få i uppdrag all lägga fram förslag om inflalionsskyddför Skatteskalan. Utredningsarbetet i denna del bör bedrivas med förtur så allelt förslag kan redovisas . Avsikten är all en inflationsskyddadskatteskala skall kunna träda i kraft redan den . Delll B.6 Skr1976/77:103 92 Enligt de ursprungliga direktiven angesutredningens huvudsakliga uppgift vara all bedöma de fördelningspoliliska aspekternapå skalle- och avgiftssystemet. En viktig utgångspunkt bör härvid enligt minmening vara all principen om skall efter bärkraft upprätthålls. Ett väsentligtmål för skattepolitiken - liksom för statens utgiftspolitik - är att bidra jämnare inkomstfördelning i samhället. Dessa rättviseskäl har sin givnatyngd. Det är också viktigt att människorna får behålla en rimlig del av deinkomstökningar som de genom ökade insatser åstadkommer eller som de tillvinnersig vid avtalsförhandlingarna. Vidare kan övervägandena om ell nytt skattesysteminte ske enbart från fördelningsmässiga utgångspunkter ulan andra faktorer ochönskemål måste självfallet också vägas in. krav, som bör tillmätas väsentlig belydelse äraU skatterna, förenklat uttryckt, skall räcka lill all finansiera det allmännasutgifter. Skattesystemet måste utformas så alt staten, landslingen ochkommunerna får de inkomster som krävs med hänsyn lill den i demokratisk ordningbeslutade ambitionsnivån för samhällets verksamhet. Utredningen bör härvidutgå från alt del totala skattetrycket inte kommer att sänkas. Siabiliseringspoliliska hänsyn måste också spela enviktig roll. Jag har härvid redan berört vissa aspekter på koslnadsinflalionen.Men skattesystemet måste också vara så utformat atl del kan utnyttjas iefierfrågedäm-pande eller efterfrågeslimulerande syfte då konjunkturläget såkräver. Del är vidare väsentligt all skalle- ochavgiftssystemet inte ger negativa effekter på tillväxten i ekonomin. Ett annat önskemål är all skattesystemet utformasså att skatteundandragande i olika former försvåras. Det är också önskvärt allskattesystemet i möjligaste mån förenklas. Jag är medveten om all del föreligger vissakonflikter mellan de här uppställda målen. skalle- och avgiftssystem somhelt tillgodoser alla krav torde inte gä alt konstruera. Slutresultatet måstealltid bli én kompromiss. Utredningen har därför vid sin avvägning mellan olikaönskemål all inte ensidigt lägga tonviken på någon enda aspekt. I stället börförslagen syfta lill ett rimligt helhelsresuliai. I sitt arbete bör utredningen undersökamöjligheterna lill en successiv planmässig nedjustering av marginalskatternaoch av de tolala marginaleffekterna lill följd av skatte- och bidragsyslemetskonstruktion. Vid utformningen av en skattereform skall beskattning avfolkpension och sidoinkomsl beaktas. Utredningen bör fullgöra sill uppdrag i närasamarbete med föreiagsskatieberedningen (Fi 1970:77) och den kommitté somavses pröva de kommunalekonomiska frågorna. Målet för arbetet bör vara altinflalionsskyddade skatteskalor skall gälla från . Vadbeträffar övriga förändringar är jag medveten om au det ur många synpunkter kanvisa sig lämpligt all stegvis reformera skalle- och avgiftssystemet över exempelvisen två-eller treårsperiod. Målet bör vara all förändringarna kan börja träda ikraft . Del innebär att utredningsarbetet bör vara slutförtföre utgången av . 93 Kommittéer: Budgetdepartementet Del II B:7 Frågor som direkt berör den ekonomiska utvecklingeni den kommunala sektorn behandlas f n. i två olika utredningar.Kommunalekonomiska utredningen (Fi 1971:08) tillkallades ochhar i första hand innkiai arbetet på den kommunala ekonomin i ston ochavvägningen mellan den kommunala sektorn och övriga sektorer i samhället. 1976års skalleut-jämningsutredning (Fi 1975:09) tillsattes i november 1975.Översynen av skatleutjämningssystemel har framför allt gälll hur man skallutjämna sådana skillnader i utdebitering som beror på strukturella olikhetermellan kommunerna. Även skatleuljämningsbidragens totala nivå blir föremål för övervägandeni detta sammanhang. Förall underlätta en samlad bedömning av de olika frågor som direkt berörkommunernas ekonomiska situation anser jag all en kommitté bör tillkallas förall utreda kommunernas ekonomi och orsakerna lill skillnaderna mellan utdebiteringeni olika kommuner. Kommittén bör fullfölja del arbete som har påbörjats inomkommunalekonomiska utredningen och skatteutjämningsutredning.Utredningsarbetet bör avse såväl den primärkommunala som denlandslingskommunala verksamheten. Däremot börden kyrkokommunala verksamheteninte omfattas av utredningsuppdraget. har avlämnat fyra delbelänkanden. I tilläggsdirektiv fickutredningen i uppdrag all med förtur behandla statsbidragen lill kommunernassociala hemhjälp och familjedaghemsverksamhel och att i samband därmed ävenpröva frågan om statsbidrag lill den kommunala färdtjänsten. Detta arbete harredovisats i betänkandet (SOU 1974:41) Statsbidrag lill ,hemhjälp och familjedaghemsverksamhel. Utredningen har även avlämnatbetänkandet (SOU 1975:39) Statsbidrag lill kommunerna. belänkandebehandlar statsbidragssystemets omfauning och inriktning budgetåren1955/56-1972/73. Vidare har utredningen studerat kostnadsutvecklingen inom primärkommuneroch landsting fram under antagande om oförändrad ambitionsnivå.Denna analys har avrapporlerals i betänkandet (SOU 1976:40) Kommunalutveckling. Kostnader 1974-1985 vid oförändrad service. I betänkandet (SOU1976:45) Kommunernas ekonomi 1960-1972 har utredningen slutligen givit ensamlad bild av den kommunala sektorns utveckling efler med endiskussion av de faktorer som har legat bakom den kraftiga expansionen av denkommunala verksamheten . Av kommunalekonomiska utredningens sista belänkandeframgår bl. a. all den kommunala konsumtionen ökat betydligt snabbare änstatlig och privat konsumtion efler 1960. Den kommunalakonsumtionens andel av bruttonationalprodukten i löpande priser har fördubblatsfrån 8 lill 16 96 . Kostnadsutvecklingen har varitbetydligt snabbare i landstingen än i primärkommunerna. Av den kommunalasektorns lunga utgiftsområden är del i första hand socialvården och hälso-ochsjukvården som har ökat snabbi. Den kraftiga landstingskommunalakostnadsökningen avspeglas också i förändringen av utdebiteringen. Bådeprocentuellt och i absoluta tal har landslingens utdebitering ökat snabbare änprimärkommunernas. Statsbidragen som finansieringskälla har under denstuderade perioden hållit sin andel av både kommunernas Delll B:7 Skr1976/77:103 94 långtidsutredning har i sin huvudrapport(SOU 1975:89) skisserat fyra alternativ lill fördelning av del tillgängligautrymmet mellan privat och offentlig konsumtion fram . Medutgångspunkt i denna rapport har en i stort sett enig riksdag lagt fastriktlinjer för den ekonomiska politiken på såvitt avserutrikesbalans och resursfördelning (FiU 1975/76:40, rskr 1975/76:406). Tvä avlångtidsutredningens alternativ innefattar en generell arbetstidsförkortning.Dessa alternativ bör enligt uteslutas. Av utredningens två övriga alternativ ges ialternativ I förtur för privat konsumlionsökning och i alternativ II förtur föroffentlig konsumlionsökning. Del senare alternativet ger enligt riksdagensmening knappast utrymme för en rimlig realinkomslulveckling för den aktivadelen av befolkningen. alternativ I, med betoning på denprivata konsumtionen, ger å andra sidan inte tillräckligt utrymme för de mestangelägna reformerna inom åldringsvård och barnomsorg. Det är enligl riksdagensmening uteslutet all eftersätta dessa grupper därför atl ekonomin bliransträngd. Den offentliga konsumtionsökningen måste därför kännetecknas av enstark koncentration av möjliga reformer till dessa båda områden och i övrigt aven betydande återhållsamhet med nya åtaganden. Del kan konstateras all även långtidsutredningensmer expansiva alternativ för den offentliga konsumtionen (alternativ II) innebär en ökningstakt för den kommunala konsumtionen som ligger klartlägre än utvecklingen och också något lägre änkonsumtionsökningen av . Taklen i denkommunala utgiflsexpansionen har således dämpats under 1970-talel jämfört medtidigare år, men det är trots della nödvändigt alt ytteriigare begränsa dekommunala utgifternas ökningstakt fram om de ekonomisk-politiskariktlinjer som jag har hänvisat till skall kunna följas. Bakom den snabba ökningen av den kommunalautdebiteringen ligger många olika faktorer som har inneburitpåfrestningar för den kommunala ekonomin. Den höga inflationstakten har i sigsjälv medfört starka kostnadsökningar. Den kommunala sektorn har dessutom enogynnsam prisutveckling jämfört med den privata sektorn. De senaste årens skatteomläggningarmed höjningar av olika arbetsgivaravgifter inom ramen för del totalalöneutrymmet har också reducerat det kommunala skalleun-deriagets ökningstakt. Behoven av ytterligare kommunala tjänster har variloch är fortfarande stora. Kommunalekonomiska utredningen visar i betänkandetSOU 1976:40 den belydelse förändringar i befolkningsstrukturen har för denkommunala kostnadsutvecklingen. Av studien framgår all de"automatiska" efterfråge-förändringarna under perioden 1974-1985kommer att beröra landstingen i betydligt siörre utsträckning änprimärkommunerna. Det är främst olika former av åldringsvård och därvid mestuttalat långtidssjukvården som påverkas av befolkningsförändringarna under denstuderade perioden. En av de grundläggande arbetsuppgifterna för denkommitté, som jag nu föreslår skall tillsättas, bör vara atl avsluta detanalysarbete om kommunernas ekonomiska situation som bedrivits inomkommunalekonomiska utredningen. Analysen bör avse utvecklingen av kommunernasinkomster och utgifter till i första hand med en utblick till år 1985.Härvid bör uppmärksammas även de kommunala långtidsplanerna. Analysen bör görasmed uppdelning på primärkommuner resp. landsting. 95 Kommittéer: Budgetdepartementet Del II B:7 lingenbör olika alternativ studeras, bl. a. två allernaliv, som i huvudsak anslutertill långtidsutredningens allernaliv 1 och II, Ävenvid bedömningen av kommunernas framlida finansiella situation bör kommitténarbela med olika allernaliv för löne- och prisutvecklingen. Kommittén börbelysa effekterna på den kommunala utdebiteringen av en utveckling enligl deolika alternativen. Kommittén bör utgå från en i huvudsak oförändradandel av kredilmark-nadsulrymmel för upplåning även i fortsättningen.Frågor som rör de institutionella formerna för upplåningen saml fördelningen avkrediimarknadens upplåningsulrymme på olika sektorer utreds f n. av 1968 årskapitalmarknadsulredning (Fi 1969:59). Med utgångspunkt i de slutsatser som kan dras avden analys som jag nu har berört bör kommittén överväga vilka åtgärder sombehövs för all inom ramen för en samhällsekonomiskt godtagbar utveckling uppnåen önskvärd utveckling för den kommunala ekonomin. Sådana åtgärder kan avsesåväl kommunernas inkomster som utgifter. Vadförsl gäller den största inkomstposten - kommunalskatterna - börutredningsarbetet bedrivas i nära samarbete med skalleutredning (Fi1972:02). Kommittén bör redovisa effekterna på den kommunala ekonomin av sådanaförslag från skatteutredningen som berör kommunalskallen. Kommittén bör ocksåbedöma arbetsgivaravgifternas effekt på den kommunala ekonomin. Jag anservidare alt kommittén bör pröva huruvida en begränsning av den kommunala beskattningsrätten,exempelvis i form av tak för den kommunala utdebiteringen, bör införas, och huren sådan begränsning i så fall skall utformas. Kommitténbör också pröva möjligheterna all förbättra överblicken över kommunernasskatleunderiag. 1 del kommunala skatteunderlaget inräknas f n. inte inkomsterav skattepliktiga sjukförsäkringsförmåner m. m, I motsatt riktning verkar detvå allmänna statsbidrag lill kommunerna som utgår som kompensation förbortfallande skalleunderlag p. g. a. 1970 och skattereformer.Kommittén bör studera effekterna för staten och kommunerna omde två bidragen slopas och kommunerna i stället tillförs skalteunderiagel frånskattepliktiga sjukförsäkringsförmåner m. m.