prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Som framgår av följande labell vardet t. ex. av de ombytessökande som sökte arbete utanför hemorten mot 20 %av de arbetslösa. Flyttningsbenägenhetenhos ombytessökande och arbetslösa fjärde kvartalet 1975 155 000 69 000 som sökte arbete utanför hemorten som skulle sökt arbete utanför hemorten, om de haft kännedom om ett lämpligt sådant arbete 44 000 14 000 32 000 8 000 Av tabellen framgår att drygt 20 000 personer av dearbelslösa (en tredjedel) kunde tänka sig arbete på annan ort, även om dettaskulle innebära ett byte av bostadsort. Totalt var det knappt 4 000 arbetslösa,som fick flyttningsbidrag . Männen såväl ombytessökande som arbetslösa redovisade genomgående en större flyllningsbenägenhet än kvinnoma. Bland ungdomar var det ingen skillnad mellanombytessökande och arbetslösa vad gäller andelen som sökte arbete på annan ort. Bland dem som varit arbetslösa varandelen som uppgav sig söka arbete utanför hemorten lägre än bland övriga arbetslösa. Flyttningsbenägenhelen bland arbetsförmedlingenskunder. undersöktes via arbetsförmedlingama i vilkenutsträckning de arbetssökande sökte arbete interlokalt, dvs. sådant arbete somskulle medföra byte av bostadsort eller veckopendling. Av samtliga arbetssökandei landet som varit i kontakt med arbetsförmedlingen uppgav sig15 %, 28 000 personer, söka arbete interlokalt. Bland de arbetssökande männenvar interlokalt sökande och bland kvinnorna var motsvarande andel 11 %.Att nivån ligger lägre Prop.1976/77:100 Bilaga 15 61 äni kan bl. a. sammanhänga med, atl huvuddelen av de sökande påarbetsförmedlingarna är arbetslösa. Flyttningsbenägenheten var störst i de yngstaåldrarna och avtog sedan med stigande ålder. I samtliga åldersklasser visademännen större benägenhet lill geografisk rörlighet än kvinnorna. Inom storstadslänen var andelen interlokalt sökandelägre än i övriga riket. Som exempel kan nämnas, att i var 7 %interlokalt sökande. I län var andelen med ett relalivt settstort utbud av långtidsulbildade sökande. Bland norrlandslänen låg Jämtlandsoch klart över genomsnittet med 24 resp. interlokahsökande. Det visar sig också att de som är lokalt bundnablir mer svårplacerade och därmed ulgör en större andel av dem som är sökandeunder . Bland dem som sökt arbete skiljer siginte andelen interlokalt sökande mellan könen. Utredningens statistiskasammanställningar har klart visat, att ju kortare utbildning man har destomindre geografiskt rörlig är man. Vidare har det framgått, att ju svagareställning man har på arbetsmarknaden desto mer obenägen är man att flytta.Jämfört med ombytessökande har arbetslösa således en mindre markerad flyttningsbenägenhet. Den statistiska redovisningen visar också atl desom bor i storstäderna med väl differentierade och omfattande arbetsmarknader iförhållandevis liten utsträckning söker arbete på annat håll. En av orsakerna till att arbetstagare inte flyttar,trots att de därigenom skulle kunna förbättra sin arbetsmarknadssituation, kanvara svårigheter att finansiera en flyttning. Arbetsförmedlingarnas erfarenheterger vid handen, att kostnaderna för en flyttning ibland utgör en tröghetsfaktorför vissa grupper på arbetsmarknaden. I dessa fall anses flyttningsbidragenspela en betydelsefull roll. En annan flyttningshämmande faktor kan varasvårigheten att få information om arbetsmöjligheter på andra orter.Utredningens undersökningar tyder på, att åtskilliga arbetssökande skullekunna tänka sig att flytta, om de hade kännedom om lämpliga arbeten utanförsina hemorter. Detla ställer krav på en effektivi fungerande platsförmedling. Stor betydelse för flyttningsbenägenheten harfamiljeförhållanden och miljömässiga förhållanden. Detta har framhållitsupprepade gånger vid uiredningens kontakter med länsarbetsnämnder ocharbetsförmedlingar. Uiredningens statistiska undersökningar visar tydligt, attju äldre och sannolikt även ju mer etablerad man är på sin hemort desto mindregeografiskt rörlig är man. Kvinnor är vidare mindre flyttningsbenägna änmännen, vilket i hög grad torde sammanhänga med en bundenhet till bostadsorlenp. g. a. makens arbete där. Ekonomiskaoch sociala effekter. En flyttnings konsekvenser för en- 1976/77:100 Bilaga 15 62 skildaindivider och hushåll såväl de ekonomiska som de sociala torde varierastarkt liksom orsakerna bakom ett flyttningsbeslut och de många olika typer avlokala arbetsmarknader som en flyttning kan gå från resp. till. En undersökning, som belyser flyttningarnasekonomiska och sociala konsekvenser, har genomförts vid påuppdrag av ex-pertgmppen för utredningsverksamhet i arbetsmarknadsfrågor. Därstuderades ingående olika effekter av flyttningar som förelogs med stöd avflyttningsbidrag från sex norrlandskommuner den 1 juli 1969den30 . Flyttningarna följdes upp mellan elt halvt och efterflyltningstillfällel. Att flyttningsbidrag utgick betyder alt dessa personerföre flyttningen var arbetslösa eller löpte risk all bli arbetslösa. Dellainnebär att dessa flytlare inte är representativa för samtligaflytlare. av den studerade flyttargruppen (1 600personer) var enstegsflyttare, dvs. de bodde vid uppföljningstillfället kvar iden kommun dit de flyttat. Av de som flyttat hademerparten eller omkring två tredjedelar flyttat tillbaka till ursprungskommunen. Resultaten visar att sysselsättningssituationenförbättrades markant för flyttargruppen, framför allt för enstegsflyttarna. Förde yngre flyttarna innebar flyttningarna ofta ett första inträde påarbetsmarknaden. Sysselsättningssituationen för de gifta kvinnorna förbättradesinte nämnvärt i samband med flyttningen, dock med vissa undantag för dem somflyttade till storstäderna. De som fick de största sysselsättningsproblemenefter flyttningen var de som varit arbetslösa före flyttningen.Bland dem som varit arbelslösa före flyttningen och flyttat pågrund av arbetslöshet, var andelen arbetslösa vid uppföljningen på inflyttningsorternabetydligl högre än bland övriga flytlare. Inkomstförhållandena förbättrades för flyttarna somen följd av den förbättrade sysselsätlningssituationen. Inkomstförändringen varbetydligt större för ogifta än för gifta och därmed också större för de yngreflyttarna än för de äldre. Det har också gjorts kostnads-intäktsanalyser föratt beräkna de ekonomiska effekterna för individer, hushåll och samhälle avdenna typ av flyttningar. Analyserna bygger på en jämförelse mellan flyttarnassituation och situationen för kontrollgrupper som bodde kvar i ursprungskommunerna. Beträffande kostnadssidan kan speciellt nämnas atten genomsnittlig beräkning gjordes av de direkta flyttningskostnaderna,innefattande bl. a. kostnader för personresor och transport av bohag, flyttningav telefon, hushåll på två orter, inkomstbortfall under flyttningsperioden.Dessa direkta flyttningskostnader beräknades då uppgå till i genom- 1976/77:100 Bilaga 15 63 för gifta och för ogifta. De genomsnittliga flyttningsbidragenberäknades också varvid hänsyn togs till skatteeffekter. Dessa beräkningarvisade att flyttningsbidragen täckte endast hälften av de direktaflyttningskostnaderna. Detta gällde såväl ogifta som gifta flytlare. 2Utredningens förslag till förändringar i bestämmelserna om flyttningsbidrag Flytlningsbidragen har funnits som ettarbetsmarknadspolitiskt instrument . Först in på1960-talet började de att spela en mera framträdande roll. Under första hälftenav skedde en viss stabilisering av den geografiska rörligheten, enutveckling som bl. a. torde sammanhänga med en långsammare strukturomvandlinginom basnäringarna och en successiv utbyggnad av de regionalpolitiskainsatserna. Utredningen anser att ett viktigt inslag iarbetsmarknadspolitiken måste vara åtgärder som kan medverka till attunderlätta den enskildes omställning till nya förutsättningar och till atteliminera eller begränsa strukturomvandlingens negativa konsekvenser förindividen. Behovet av anpassning på arbetsmarknaden är emellertid intebegränsat till arbetskraften. I första hand måste arbetstillfällena så långtmöjligt anpassas till arbetskraftens krav och förutsättningar. För att kommatill rätta med rådande regionala obalanser krävs dessutom fortsatta regionalpoliliskainsaiser. Dessa insaiser eliminerar dock inte behovel av en geografiskrörlighet. Utredningen anser att geografisk liksom yrkesmässig rörlighet gerindividen ökade möjligheter lill stadigvarande sysselsättning saml störrevalfrihet på arbetsmarknaden. Nödvändigheten av en fortlöpande geografiskrörlighet medför, alt arbetsförmedlingen effeklivl måsle kunna förmedlainformalion om vakanser, arbetssökande och andra arbetsmarknadsförhållandenmellan olika orter och regioner. Ett värdefullt instrument i den interlokalaförmedlingsverksamheten utgör de olika former av flyttningsbidrag, som undervissa förutsättningar kan beviljas arbetslösa som erhåller arbete på annanort. När det gäller flytlningsbidragen menar utredningenatl den övergripande målsättningen liksom tidigare bör vara att underlättasådan geografisk rörlighet som medför högre sysselsättning, minskad arbetslöshetoch därmed möjligheter till fortsatt ekonomisk tillväxt och jämnarevälfärdsfördelning. Men utredningen vill betona, att flyttningsbidragen ihögre grad än tidigare bör medverka till att öka den enskilde sökandensvalmöjligheter i och med alt han, med flyttning som ett ekonomisktgenomförbart alternativ, kan söka arbete på en vidare arbetsmarknad än denlokala. Liksom skall flyttningsbidragen också kunna bidra till enutjämning mellan tillgång och efterfrågan på arbetskraft i olika delar avlandet. 1976/77:100 Bilaga 15 64 2.1Förslag till förändringar av villkoren för flyttningsbidrag Flyttningsbidrag till arbetslösa. Utredningen anserdet motiverat att med flyttningsbidragens hjälp primärt underlätta förarbetslösa att ta arbete på annan ort. Därför bör arbetslöshetsvillkoret gällasom huvudprincip även i fortsättningen. Utredningen föreslår i dettasammanhang slopande av villkoren vad gäller prövningen av möjlighetema att fåannan anställning på hemorten samt prövningen av inflyttningsbehovel påinflyttningsorten. Vad beträffar prövningen av möjligheterna att få annananställning på hemorten anser utredningen att denna beslämmelse begränsar densökandes valfrihet på arbetsmarknaden och att ett borttagande härav inte tordemedföra någon större ökning av den geografiska rörligheten eller förvärra ensituation med arbetskraftsbrist inom ett yrkesområde på en ort. Prövningen avinflyttningsbehovet bör enligt utredningen avskaffas för att arbetslösa sökandeskall kunna göra ett friare val av bostadsort vilket skulle medföra attmöjligheterna till en lösning av sysselsättningsfrågan sannolikt underlättas.Dessutom förenklas arbetsförmedlingens arbete och större rättvisa skapasmellan olika sökandegrupper. Flyttningsbidrag kan under vissa förutsättningarockså utgå i samband med arbetsmarknadsutbildning. Beslut i dessa frågor fattasf. n. av AMS. Utredningen föreslår att beslutanderätten i stället överförs tillarbetsförmedlingen i den sökandes hemort. Utredningen föreslår vidare, att den beslämmelse iarbetsmarknadskungörelsen som undantar vissa grupper av nyexaminerade från möjlighetenatt erhålla flyttningsbidrag, skall utgå. Enligt utredningens meningföreligger inga skäl att i bidragshänseende göra en skillnad i behandlingen avolika kategorier arbetslösa. Flyttningsbidrag till icke arbelslösa. Utredningenanser att bidragsgivning till ombytessökande primärt bör syfta till attunderlätta för lokalt bundna arbetslösa att få arbete. Uiredningen föreslårdärför att flyttningsbidrag skall kunna utgå till personer som inte ärarbetslösa, under förutsättning att den vakans som uppstår inom skälig tid kanbesättas med lokalt bunden arbetslös. Enligt utredningens mening torde det somregel inte finnas anledning att ekonomiskt stödja en ombytessökandes flyttningfrån en lokal arbetsmarknad, som präglas av ett differentierat näringsliv ochen god efterfrågan på arbetskraft. Tveksamma fall och ärenden av principiellbetydelse bör hänskjutas till distrikts arbetsnämnden. Denna utvidgning av bidragsmöjhghetema förombytessökande föreslås som försöksverksamhet med slutlig utvärdering . I utvärderingen bör representanter för arbetsmarknadens parter ingå. har det blivit allt vanligare, attpersoner med längre utbildning temporärt tar anställningar som inte ligger ilinje med den utbildning de genomgått. Även personer med praktisk utbildningkan av Prop.1976/77:100 Bilaga 15 65 olikaskäl vara hänvisade till arbeten som inte motsvarar deras kvalifikationer.Enligt nuvarande bestämmelser kan de ej erhålla flyttningsbidrag om dedärefter får anställning i utbildningsyrket på annan ort. Utredningen föreslåratt personer i sådana situationer i fortsättningen skall kunna erhållaflyttningsbidrag. Utredningen föreslår vidare att flyltningsslöd för"nyckelmän", enligt kungörelsen (1970: 180) om statligtregionalpolitiskt stöd (omtryckt 1976: 379), skall utgå med oförändradevillkor, men atl arbetsförmedlingen på inflyttningsorten i fortsättningenskall svara för handläggningen av och beslut i flyltningsslödsärendena. Utredningen framlägger vidare följande förslag tillhuvudformer av flytlningsbidrag: Reseersättningar och resetraktamenten,Starthjälp, Traktamente vid dubbel bosättning, Flyttningsersätlning ochEtableringsbi-drag. Utredningen menar, att reseersättningar ochresetraktamenten i huvudsak bör utgå enligt nu gällande beslämmelser, menföreslår vissa justeringar. Bidrag till dagliga resor till och från arbetet börkunna ulgå till arbetslös som tillträder ett arbete i närheten av hemorten omavståndet mellan bostaden och arbetsplatsen är längre än och kostnaden överstiger . Vid resa med allmänt kommunikationsmedel föreslåsersättning utgå för den del av kostnaden som överstiger . Om resan måste företas med egen bil, föreslåsersättning utgå enligt särskild tabell. Även det beloppet bör maximeras.Bidrag till dagliga resor föreslås i fortsättningen utgå under högst sexmånader. I samband med sökanderesa bör reseersättning utgå även för barn sommedföljer den sökande. Ett annat förslag går ut på att sökande, somerhållit praktik- eller feriearbele utom hemorten/studieorten, skall kunna fåersättning för resa för atl tillträda arbetet om anställningen beräknas varaminst och reseavståndet överstiger . Utredningen anser attbristen på sådana arbetstillfällen i vissa delar av landet motiverar en sådanbidragsgivning. Månadsresa föreslås i forisättningen utgå närtraktamente vid dubbel bosättning utgår. Avsikten med s t a r t h j ä 1 p e n är att täckakostnader för uppehälle och personliga utgifter i avvaktan på en försiaavlöning inkl. vissa ofrånkomliga kostnadsfördyringar i samband medomställningen. Utredningen föreslår att starthjälp i fortsättningen skall utgåmed . till såväl familjeförsörjare som övriga. Vid kortare anställningän utgår starthjälpen med reducerade belopp. Utredningen föreslårvissa höjningar av beloppen och har tagit bort möjligheten att fåstarthjälp vid anställning som är kortare än . Starthjälp med högstabelopp skall liksom kunna utgå som flytt- 5 1976/77. Prop.1976/77:100 Bilaga 15 66 ningsbidragtill såväl arbetslösa som ombytessökande samt som flyttningsstöd till"nyckelmän". Utredningen föreslår att nuvarandebortavistelsebidrag och särskilt familjebidrag vid säsongarbetslöshet ersättsmed ett s. k. traktamente vid dubbel bosättning med samma belopp som utgårtill familjeförsörjare som genomgår arbetsmarknadsutbildning, f. n. Traktamentet föreslås utgå under högsl under följandeallernaliva förutsättningar, att arbetstagaren söker men ej kanerhålla familjebostad, att familjemedlems studier, arbete eller andraförhållanden gör det nödvändigt att flyttningen uppskjuts , attarbetstagaren önskar pröva den nya anställningen innan han definitivtbestämmer sig för att flytta, samt att arbetet utgör komplelteringsarbete vidsäsongarbetslöshet i hemorten. Om särskilda skäl föreligger bör bidragsperiodenkunna förlängas . Ombytessökande föreslås kunna erhållatraktamente vid dubbel bosättning endast om han uppfyller det förstavillkoret. En arbetstagare som avbryter sin anställningför att återvända till hemorten bör få ersättning för sådan resa. Flyttningsersättning ersättning för flyttning avbohag föreslås utgå på oförändrade villkor. Elt schablonbidrag s. k. etableringsbidrag föreslås i fortsättningen ulgå i stället för utmstningsbidrag ochhyrestillskotl, som bidrag till täckande av olika typer av kostnader i sambandmed en hushållsflyttning. Elableringsbidraget föreslås utgå till familjeförsörjaremed , med ett tillägg på . för varje medflyttandefamiljemedlem, dock med högst . Etableringsbidrag föreslås utgå somflytlningsbidrag till såväl arbetslös som ombytessökande samt somflyttningsstöd till "nyckelmän". Utbetalningen bör vara kopplad tillutbetalning av flyttningsersättning. Utöver dessa huvudformer föreslås enförsöksverksamhet med två typer av flyttningsbidrag i särskilda situationer. Utredningen bedömer att ett extra stimulansbidragskulle vara ett värdefullt hjälpmedel i ett aktivt förmedlingsarbete i sambandmed större driflförändringar i näringslivet. Utredningen föreslår därför ettsärskilt stimulansbidrag i form av fördubblad starthjälp. Enligt utredningenbör AMS besluta om i vilka konkreta situationer denna extra stimulans skallsättas in. Utredningen föreslår alt bidrag vid återflyttning,i form av erforderliga resor och ersättning för flyttning av bohag under vissaförutsättningar skall kunna utgå till familjeförsörjare om särskilda skälföreligger för återflyttning till hemorten. Beskattning av flyttningsbidragen. Uiredningenanser att preliminärt skatteavdrag borde kunna göras redan vid utbetalningen avde bidrag som är skattepliktiga. Skatteavdrag skulle i delta fall ske genomfast- Prop.1976/77: 100 Bilaga 15 67 Utredningen föreslår att preliminärskatteavdraget normalt skallske med högst . Omfattning och kostnader. Utredningen bedömer attde föreslagna förändringarna av bestämmelserna rörande flyttningsbidrag tillsåväl arbetslösa som icke arbetslösa kommer atl medföra en ökning av antaletbeviljade flytlningsbidrag med ungefär 7 000 i elt initialskede.Sammanlagt beräknar utredningen att arbetsmarknadsverkets utgifter förflyttningsbidrag kommer att uppgå till ca 140 milj. kr.,om förslagen genomförs. Som jämförelse kan nämnas att kostnaderna förflyttningsbidragen för /77 har beräknats till 93,8 milj. kr. Några remissinstanser berör utredningenskartläggning av den geografiska och arbetsmarknadsmässiga rörligheten.Riksrevisionsverket framhåller behovet av mer kunskap om hushållens rörlighetdå det blir allt vanligare atl flera familjemedlemmar förvärvsarbetar. Dennafråga tas också upp av ERU som framhåller att utredningens kartläggning ochegna preliminära resultat visar att systematiska analyser av flyttarnasbakgrund t. ex. kön, ålder, familjesituation, yrkesutbildning etc. har storbetydelse för att öka kunskaperna om den geografiska rörligheten. Då det gällertrögheten på arbetsmarknaden anknyter ERU till utredningens diskussion omflyttningshinder, och menar att flera forskningsresultat tyder på att beslutetatt stanna kan betraktas som en aktiv handling mot bakgrund av sådana faktorersom trygghet, lokal förankring etc. snarare än ett "icke-beslut" attflytta. TCO pekar på de av utredningens resullat som visar skillnaderna iflyttningsintensitet och flyttningsbenägenhet mellan olika grupper och menaratt det finns starka skäl atl understödja arbetstagarnas frivilliga flyttningsbenägenhet.LRF anser att en diskussion om flyttningsbenägenheten bör föras mot bakgrundenav önskemål om ändrade sysselsättningsmöjligheter på hemorten och framhållervidare att reglerna för flyttningsbidragen har bidragit till att påskyndabefolkningsomflyttningen från glesbygdsområdena till storstadsområdena. LRFanser emellertid atl rörligheten på arbetsmarknaden kan bidra till ökadvalfrihet för den enskilde och ett bättre utnyttjande av arbetskraftsresurserna. Några remissinstanser däribland iStockholms län anser att flytlningsbidragen är till för att underlätta enfiytlning men inle bidraga till en allför hög rörlighet. LO påpekar i dettasammanhang att förbättrade förutsättningar för rörlighet på arbetsmarknadenökar valfriheten för den enskilda människan och därmed också möjligheten attförbättra de ekonomiska och sociala villkoren. i länoch anför liknande synpunkter. i Stockholmslän menar atl möjligheten alt erhålla flytt- 1976/77:100 Bilaga 15 68 ningsbidraginte på ett avgörande sätt påverkar någon att flytta och att omflyttningsbidragen skall verka som stimulans vid flyttning krävs väsentligthögre bidragsbelopp. i understryker att delkrävs fortsatta regionalpolitiska insaiser för att de regionala obalansernaskall kunna bemästras. En reservant i i anser attsamhällets insatser måste inriktas på en aktiv näringspolitik genom att molverkaflyltningspolitik och stimulera till nyetablering av företag så att människorkan bo kvar i sin hembygd. Flera reservanter i anför liknandesynpunkter. Vad beträffar huvuddragen i utredningens förslag omändrade flyttningsbidragsbestämmelser är remissinstanserna genomgående posiliva.Statskontoret anser att utredningens förslag innebär ett mer överskådligt ochlätt administrerat system än tidigare men anser att bidragsreglerna kanförenklas ytterligare. menar att med enklarebidragsbestämmelser torde antalet besvär kunna nedbringas och föreslårytterligare förenklingar av bestämmelsema genom att det föreslagnaelableringsbidraget och slarthjälpen slås ihop till ett bidrag då syftet meddessa båda bidrag är likartat. i län, anför liknande synpunkter. Flertalet remissinstanser har inte haft något atterinra mot utredningens förslag om att slopa både villkoret angåendeprövningen av möjligheten atl få anställning på hemorten och villkoret angåendeinflyttningsbehovet på inflyttningsorten. Av de remissinslanser som tillstyrktförslaget kan nämnas TCO och /SR. i anserbeträffande inflyttningsförmedlingens prövning att denna är onödig framför alltmed tanke på att de som får avslag på sin ansökan ofta flyttar ändå.Länsstyrelsen i påpekar att om prövningen av hemortsförmedlingentas bort får detta inte innebära en avmattning i arbetsmarknadsorganensansträngningar att genom omskolning m. m. förbättra de arbetssökandesarbetsmöjligheter på hemorten. Statskontoret anser alt bidragen bör beslutas avarbetsförmedlingen redan i samband med flytlningsdiskussiönen med denarbetssökande, så att bidragen kan beaktas vid det eventuella beslutet omfiytlning. Flera remissinstanser är positiva till utredningensförslag om bidrag till icke arbelslösa. Däribland märks länsstyrelserna 1Stockholms och . , LO och TCO. /SR är positivatill förslaget men menar att man måste vara observant på att del medför ökadekostnader för företagen genom att den lokalt arbetslöse måste skolas in. SHIO,SAF och anför liknande synpunkter. Länsstyrelserna iJämtlands och uttrycker viss tveksamhet till förslaget ochmenar att företagen kan bli av med kvalificerade nyckelpersoner som ej direktkan ersättas med lokall bunden arbetskraft. 1976/77: 100 Bilaga 15 69 Utredningens förslag atl en personsom tar ett arbete i avvaktan på arbete i linje med sin ulbildning bör kunnaerhålla flytlningsbidrag när det sistnämnda arbetet erhålls tillstyrks av bl.a. länsstyrelserna i och , iJämtlandHärjedalen, och /SR. För de nytillträdande påarbetsmarknaden med eftergymnasial utbildning har utredningen föresiagiiändrade flyttningsbidragsbestämmelser. De tillstyrks av flera remissinstanserdäribland länsstyrelserna i , , ochNorrbottens län samt TCO och /SR. Några remissinstanser har berörtförslaget om ett extra stimulansbidrag i särskilda situationer. och Lo tillstyrker förslagel medanlänsstyrelsen i uttrycker viss tveksamhet. LRF anser att detkrävs ett bättre underlag innan slällning kan las till detta förslag. LO och har inget att erinra mol förslaget om bidrag vid återflyttning, meninstitutet tillägger att man genom atl lindra initialsvårigheterna för denyinflyttade på en ort skulle kunna minska behovel av återflyttning. TCO anförliknande synpunkler.