prop · G003139 · 1976-12-31 00:00:00 — På lång sikt kan sålunda förväntas ett kontinuerligtbehov av nytt bulktonnage, dels med en inriktning mot större fartyg förtransporter av malm, kol etc. över stora avstånd och dels mot mindrespecialfartyg, avsedda för olika laster. Det kan för styckegodsfartyg konstateras att ettjämnt och normalt nybyggnadsbehov kan fömtses under hela prognosperioden. F. n.är orderingången koncentrerad tUl roll-on roll-off-fartyg och konventionellast>ckegodsfartyg. För gasfartyg och speciellt kankonstateras att, under förutsättning att planerade gastransportprojekt igångsattes,kommer ett stort beställningsbehov för leveranser omkring och senareatt föreligga. Det bör tilläggas att redan beställda fartyg tillsammans medexisterande flotta väntas täcka behovet av tonnage under resten av 1970-talet. Några prognoser för s. k. icke-lastbärande fartygföreligger inte men ett årligt nybyggnadsbehov i storleksordningen 1 milj. BRTkan anses vara sannolikt. Till största delen är dock detta nybyggnadsbehov avren nationell karaktär. Sammanfattningsviskan konstateras att ett drastiskt reducerat ny- 1976/77:139 42 byggnadsbehovför åren 19771980 måste anses vara sannolikt. Genomsnittligt uppgår dettatotalt sett för samtliga fartygstyper till 12 å 13 milj. KBRT , vilketkan jämföras med leveransvolymen om över 20 milj, KBRT. Huvudsakligenär detta effekter av bortfallet för tank- och bulkfartyg, medannybyggnadsbehovet är relativt väl hävdat för styckegods- och övriga fartyg.För världens varvsindustri innebar detta, mätt i relation tillsysselsättningen , ett genomsnittligt kapacitetsutnyttjande om ca 60 %under åren 19771980. I detta sammanhang bör dock nämnas att redanbeställda fartyg svarar för huvuddelen av redovisat kapacitetsutnyttjandevarför förmodligen en avsevärt lägre nivå () kan förväntas råda undersenare delen av perioden. beräknas ett genomsnittligtårligt nybyggnadsbehov om 1618 milj, KBRT föreligga. Det ökade behovetåterspeglar framför allt en större efterfrågan pä tank- och bulkfartyg. Dettotala nybyggnadsbehovet för dessa fartygstyper motsvararemellertid endast knappt hälften av leveransvolym. Det bör slutligen påpekas att de angivnafartygsleveranserna endast utgör beräknade årsmedelvärden och att betydandeförskjutningar troligen kommer att äga rum. För perioden 19811985 är dettaspeciellt troligt, och det beräknade medelvärdet uppnås förmodligen inte förränmot slutet av perioden. Utvecklingen inom den internationellavarvsindustrin har varit snabb och inneburit enomfattande utbyggnad av den samlade produktionskapaciteten. De totala årligavarvsleveransema har ökat från 5 milj. BRT tUl 34 milj. BRT . Utvecklingen karakteriseradesfrämst av en kraftig utbyggnad av varvskapaciteten iJapan. Av ökande betydelse har varit uppbyggnaden av nya storavarv i vissa utvecklingsländer. Dessutom kan konstateras en kraftig tillväxt ifartygsstorleken . Under resterande del av kan, motbakgrund av tidigare redovisade bedömningar av efterfrågan på olikafartygsnybyggnader, konstateras ett betydande överskott på varvskapacitet.Under första delen av 1980-talet kan även förväntas kapacitetsöverskott, dock imindre utsträckning än under tidigare period. Några kraftfulla åtgärder för att reducera deninternationella varvskapaciteten har ännu inte vidtagits i så måtto att varvsanläggningarhelt tagits ur drift. Reducering av arbetsstyrkan, reducerat övertidsuttageller reducerat utnyttjande av underleverantörer har genomförts på 1 KBRT = Kompenserat BRT. Detta är en enhet sombättre än BRT och DWT motsvarar utnyttjande av varvskapaciteten. torde genom beslutet att helt upphöra med fartygsproduktion vidLindholmen och Eriksbergsvarven vara det enda land där en permanentreduktion genomförs. Den föreliggande överkapaciteten inomvarvsindustrin är ett världsomspännande stmkturproblem. Fartygsmarknadensinternationella karaktär innebär att problemet inte kan isoleras nationellt.Åtgärder i ett mera betydande varvsland inverkar på de övrigas situation ochhandlingsmöjligheter. Ansträngningar att åstadkomma en samordnad nedtrappningav världens varvskapaciteter har inte heller saknats, bl. a. inom bedrivs f. n. ett intensivt arbete i detta syfte. Analysgruppen har utfört en inventering av destatliga stödåtgärder som i många länder ges till såväl rederier som varven.Denna inventering visar att i de flesta betydande varvsländerna utgår någonform av statligt stöd. Det kan framhållas att genomfördes, framförallt i , och , utökade statliga insatser,riktade mot beställare av fartyg. Exempelvis kan nämnas att det nederländskastödet f. n. uppgår till av kontraktspriset. redovisade obalans på oljefraktmarknadenledde till drastiskt reducerade fraktsatser. Härigenom skeddefrån beställarnas sida omfattande annulleringar av tankfartygsbeställningar. Dessutom konverterades ett flertal beställningartill andra fartygstyper, speciellt bulkfartyg. Nybeställningar av tankfartygupphörde praktiskt taget helt. Detta medförde en mycket stark prispress underåren 1975 cch 1976 på såväl nytt tonnage som andrahandstonnage. Ef fekterna avdenna utveckling ledde även till låga priser för annat tonnage än tanktonnage. Mot bakgrund av den stora osäkerhet som präglar deninternationella sjöfartskcnjunkturen är det i dagslägets\ art att bedöma hur den framtida prisutvecklingen kommer att gestalta sig.Det finns skäl att se mycket låga prisläge såsom betingat av attbåde varv och rederier i många fall befann sig i ett tvångsläge. .A.V debedömningar som återgivits i det föregående är emellertid den slutsatsenberättigad att det ännu kommer att råda en internationellmarknadssituation där det aktiva köparintresset väsentligt understiger denkapacitet som söker tillverkningsobjekt, med åtföljande allvarliga effekter påvarvsindustrin. 1976/77:139 44 4 Varvens aktuella situation I det följande avsnittet ges en beskrivning av destatsägda varvens och nuvarande situation och framtidsutsikter.Redovisningen har i huvudsak baserats på enkäter som varven lämnat tillindustridepartementet samt en uppdatering av dessa som gjorts avanalysgruppen. Varvens produktionstekniska status liksom deras betydelse förövrig svensk industri redovisas även. Götaverkenkoncernen(exkl. ) Några nya fartygskontrakt har inte tecknats sedanår 1974. har däremot två fartyg annullerats. Av de fartyg somfärdigställts under är 1976 och tidigare är fem ännu ej levererade till följdav tvister med beställarna. Mot bakgrund av rådande marknadssituation har inomGötaverken planerats en omfattande lagerproduktion . I förhållande till nuvarande sysselsättningsnivåtäcker orderstocken vid av sysselsättningen . För1978 och följande år är endast lagerproduktion planerad. Vid Öresundsvarvet äimotsvarande procentsatser för och för . Enligt det ingångna ramavtalet ()mellan staten och skall verksamheterna vid ochArendalsvarvet slås samman och koncentreras till Arendalsvarvet. Detta innebäratt i takt med att nuvarande orderstock fullföljs vid skall de anställdadär successivt flyttas över till Arendalsvarvet men även till andraGötaverken-enheter, företrädesvis Cityvarvet. Verksamheten vid Eriksbergberäknas sålunda vara nedlagd är 1979. Det totala antalet sysselsatta inybyggnadsverksamheten i uppgick vid utgången av till ca 9 700personer. En neddragning av sysselsättningen i denna verksamhet planeras underåren 19771979 med ca 4 700 personer. Vid Öresundsvarvet beräknas enligtnuvarande plan en i stort sett oförändrad sysselsättningsnivå kring 3 300anställda . Resultatutvecklingen för AB (exkl.Eriksberg och Calor & ) före koncernbidrag, bokslutsdispositioneroch skatt) för åren 19711976 redovisas nedan. Resultatförsämringen orsakades främstav att priserna för de levererade fartygen inte gav täckning fören relä- Ytterligare orsaker var en oförmånlig valutakursutvecklingoch svåra produktionsproblem vid Finnbodavarvet. Investeringarna i samband meden modernisering och utbyggnad av Cityvarvet blev vidare enbelastning resultat. Utvecklingenunder avviker kraftigt mot tidigare prognoser då ettnollresultat förväntades. Resultatförsämringen beror dock delvis på vissaspeciella faktorer, nämligen dels att principerna för redovisning avvalutaförluster ändrats, dels att även i övrigt försiktigare bokslutsprinciperanvändes, dels att leveransema av fyra fartyg förskjutits till andra halvåret1976. Vidareförsämrade produktionskostnadsutvecklingen vid ochvalutakursutvecklingen resultatet ytterligare. Effektema av de ändradebokslutsprinciperna utgör förluster som egentligen är hänförliga till tidigareår. De förskjutna fartygsleveransema bör, åtminstone delvis, förbättraresultatet . Förandra prognostiseras ett överskott på ca 60 milj. kr. varvidnämnda leveransförskjutningar dock ännu ej kunnat tillgodoräknas. Slutligtställningstagande till principema för värdering av pågående nybyggnation haremellertid ännu inte tagits. Denframtida resultatutvecklingen vid är utomordentligt oviss och ärsvår att bedöma. Sammanfattningsvis kan emellertid konstateras attprognostiserat positivt resultat för orderstocken innevarande år kommer attefterföljas av betydande negativa resultat på lagerproduktionen ochunder i storleksordningen 700 milj. kr. Härvid har antagitsatt en genomsnittlig prisnivå på av självkostnaden kan erhållas förlagerproduktion under dessa år. I sammanhanget kan nämnas att en förändring avden prognostiserade prisnivån med r påverkar resultatutvecklingen underdessa år med ca 350 milj. kr. Föratt kompensera förluster och för att tillräckligtrörelsekapital skall kunna upprätthållas har för åren 1977 1980 uppskattatsett totalt kapitalbehov av ca 650 milj. kr. Hänsyn har här\id tagits till denupplåning som företaget av egen kraft bedömts kunna genomföra samt att statensförlusttäckningsåtagande beträffande kommer att medföra en vissöverlikviditet som kan disponeras av . Beräknade förluster pålagerproduktionen under dessa år skall läggas till ovanstående kapitalbehov. Verksamheten vid skall som tidigarenämnts enligt nuvarande planer läggas ned i takt med att orderstockenfullföljs. Utöver orderstocken planeras emellertid f. n. enproduktion av tvä 60 000 DWT bulkfartyg. Det sista av dessa fartyg kommer attlevereras , varefter produktionen upphör helt. Antalet anställda har reducerats med ca 1 300personer och uppgick vid slutet av till 4 520personer. reduceras den i varvsproduktion sysselsattapersonalstyrkan kontinuerligt genom naturlig avgång och överföringen tillGötaverken. kommer arbetsstyrkan vid Eriks-berg i stortatt ha avvecklats. De prognostiserade förlusterna för åren 19761979uppgår till drygt 950 milj. kr. enligt de preliminära beräkningar sompresenterats av moderbolaget . Beloppet är till stor del att hänföratill speciella kostnader för nedläggning och åtföljande sammanläggning medArendalsvarvet. Härvid har fömtsatts att årlig förlusttäckning kommer atterhållas från staten. I avsnitt 11 diskuteras rimligheten i denna beräkning. Företagets likviditetsmässiga handlingsberedskapstärktes , bl. a. genom att en rörlig kredit på 200 milj. kr.erhölls. har det erhållna aktieägartillskottet på 420 milj. kr.från staten ytterligare förstärkt likviditeten. Förutsatt att de kommande årensförlusttäckningsbidrag erhålles senast i anslutning till bokslutens fastställande eller i form av engångsbelopp beräknas det goda likviditetsläget kunnabibehållas. Leveransema ' 1976 har löpt planenligt.Några påtagliga risker har ej bedömts föreligga beträffande kvarvarandeleveranser . Cityvarvet är den största anläggningen iGötaverkens Reparationsdivision och intar en framskjuten plats blandreparations-varven i . Anläggningarna är mycket moderna och Cityvarvethar en kapacitet att docka fartyg på upp till 230 000 DWT. Lyftkapaciteten över varvets stora flytdocka (130ton) är unik i dessa sammanhang. Investeringsprogrammet (ca 350 milj. fördessa anläggningar har avslutats. Cityvarvet har haft en relativt godbeläggning men rådande låga sjöfartskonjunktur och starkutländsk priskonkurrens har vållat betydande förluster även f Götaverkensreparationsverksamhet. På gmnd av ny lag om förbud mot utsläppav oljehaltigt vatten i kombination med den låga inseglingshöjden underÄlvsborgs-bron kommer avsaknaden av en tankrengörings- och ballastvattenstationatt vara ett betydande handikapp för Cityvarvets möjligheter att konkurrera omreparationer av större fartyg. F. n. pågår undersökning avseende lokaliseringoch kapacitet för en sådan anläggning. Kostnaden har grovt uppskattats till ca50 milj. kr. Resultatutvecklingen är f. n. negativ och en snabbkonjunkturförbättring inom sjöfartsnäringen under innevarande år är en viktigförut- sättningför varvets möjligheter att begränsa förlusterna under de närmaste åren.Osäkerheten om marknadsutvecklingen för fartygsreparationer under dessa år ärdock mycket stor. Antal anställda vid utgången av uppgårtotalt till ca 2 400, varav ca 500 tjänstemän. I detta antal ingår ävenanställda inom nybyggnadsverksamheten (sektioner och däckshus tillArendalsvarvet) och anställda vid industriskolan. Härtill bör även läggas detstora antalet entreprenadanställda som finns vid varvet. Dessa anlitas dels förmålning och rengöringsarbeten, dels för utjämning av beläggningstoppar. har utarbetats nya planer för verksamheten.Sysselsättningsprognosen för bl. a. kollektivanställda har sålunda revideratsoch innebär en drastisk förändring jämfört med de sysselsättningsplaner somredovisades till industridepartementet . a. har dentidigare redovisade mottagningskapaciteten på ca 1 800 personer förkollektivanställda från skurits ned med ca I 000arbetstillfällen. Den framtida rekryteringen av reparationsarbe tare kommer ihuvudsak att avse ersättning för naturlig avgång. Denna kommer dock i huvudsakatt ske genom överföring av arbetare från . Enligt företagsledningensbedömningar föreligger ett totalt ersättningsbehov på ca 700800personer. Det minskade behovet av tjänstemän som redovisats bör i första handses mot bakgrund av den omorganisation av verksamheten som påbörjades ochdenna har förutsatts kunna genom s. k. naturlig avgång. Produktionen vid Sölvesborgsanläggningen har underde huvudsakligen varit inriktad på sektionsbyggande tillstorvarven. har man dock successivt övergått till produktion avkompletta fartyg. Enligt nuvarande planer kommer verksamheten att inriktasmot fartygsnybyggnader () och reparation och annan verksamhet (). Beslut har fattats om byggande av två fartyg i egenregi. Dessa lagerfartyg på 3 800 DWT är huvudsakligen avsedda för transport avskogsprodukter. Antalet egna anställda, f. n. sysselsätts ca 330personer, beräknas minskas till ca 300 personer . Under 1970-taIet har Finnbodasproduktionsinriktning dominerats av nybyggnadsverksamheten. Ca en tredjedel avverksamhetsvolymen vid varvet har emellertid utgjorts av reparationsverksamhet.F. n. sysselsätts-totalt ca 680 anställda varav 540 är kollektivanställda. Verksamhetenhar uppvisat extremt höga förluster,. Prop.1976/77:139 48 varvidframför allt nybyggnadsverksamheten har uppvisat ett helt otillfredsställanderesultat. Somen följd av företagets svåra ekonomiska situation har en ny handlingsplanutarbetats. Enligt denna plan kommer den framtida verksamheten att minska med35 % i förhållande till volym och i huvudsak att omfattafartygsreparationer och fartygsombyggnader. Antalet sysselsatta planerasminska frän ca 680 (slutet av ) till ca 570 (slutet av är 1979), dvs.110 anställda kommer att beröras. Minskningen av den kollektivanställdapersonalen sker från ca 540 tiU ca 480. Denna beräknas kunna genomföras mednaturlig avgång. För tjänstemannapersonalen (inkl. arbetsledama) kan ejminskningen frän ca 140 till ca 90 av pä samma sätt. Företaget harutfärdat varsel för denna kategori under mitten av , I och med en avslutad genomgripande ny- ochombyggnad har varvet moderniserats och har kapacitet för byggandet av fartygupp till dödvikt. Uddevallavarvets orderstock är ca ett är längre ände övriga storvarvens. Det sista fartyget i orderstocken skall levereras underförsta . Fr, o, m, planeras f. n. lagerproduktion. Orderstocken har varit föremål föromförhandlingar. a. har en order pä ett 485 000 DWT tankfartyg konverteratstill två bulkfartyg. Några annulleringar har ej förekommit. F. n. sysselsätts ca 3 400 personer vid varvet ochen nedgång av antalet anställda fram t. o. m. 1979 planeras ske medca 300 personer. Denna minskning berör främst kollektivanställda och den beräknasgenomföras genom naturlig avgång. Lagerproduktionens del av sysselsättningen ökarfrån till . Attsysselsättningen ej kommer att öka i takt med vad som tidigare planeratsmedför att varvets nya anläggningar ej kommer att vara fullt utnyttjade. Resultatutvecklingen (före koncernbidrag,bokslutsdispositioner och skatt) redovisas nedan. Det positiva resultatet för kommer ihuvudsak att avsättas som reserv for eventuellt tillkommande förluster påkundfordringar. Resultat-prognoserna och är 1978 ärjämförelsevis tillfreds- prognostiseras en förlust istorleksordningen 100 milj. kr. Denna prognos är emellertid beroende av gjordaantaganden om lagerproduktion under detta år. Med hänsyn tagen till bl. a.självfinansieringsmöjligheterna kan förutses ett behov avkapitaltillskott i storleksordningen 100 milj. kr. Osäkerheteni dessa bedömningar är givetvis f. n. ganska stor, men tillkommande förlustertill följd av eventuella avbeställningar måste bedömas som relativt begränsade. skiljer sig iflera avseenden från de övriga här behandlade varven. av den totalakapaciteten beläggs sålunda med nybyggen, ombyggnader och underhåll.Endast den del av verksamheten som omfattar sektionstillverkning och tungajärnkonstruktioner samt i viss utsträckning reparationssidan befinner sig i enliknande marknads- och konkurrenssituation som övriga varv. Som ett led ivarvets strävan att utveckla en bredare verkstadsrörelse förvärvades år 1975H\ilans , som bl. a. tillverkar trave rser. Leveranserna enligt orderstockenunder innevarande år belägger jämfört med leveransvolym. Underär 1978 täcker nuvarande orderstock till produktionskapaciteten detta år.För att bl. a. kompensera bortfallet av sektionstillverkning för storvarvensräkning blir varvet tvunget att söka nya tillverkningsobjekt. Antalet anställda vidKarlskronavarvet uppgick vid slutet av till omkring 1 660 och planerast. o. m. minska med ett 80-tal personer. Resultatutvecklingen under desenaste åren har varit god. Den framtida resultatutvecklingen är i hög gradberoende av den serieeffekt som kan uppnås. Enstycksobjekt, som t. ex.minfartyg, medför stor ryckighet i beläggningen varför störningar med direktresultatpäverkande effekter lätt kan uppstå. Varvets likviditet och soliditetbedöms som tillfredsställande med goda fömtsättningaratt möta förhållandevis kraftiga resultatavvikelser. Denna bedömning får dockinte undanskymma de beläggnings- och sysselsättningsproblem som torde kunnauppkomma till följd av frånvaro av sektionsbeställningar och hårdnandekonkurrens om underhållsarbeten. 4 Rilcsdagen 1976-77. Prop.1976/77:139 50 har inganya fartygskontrakt tecknats. Utöver en avbeställning som gjordes under är 1975av ett tankfartyg har samma redare avbeställt ytterligare ett fartyg undervåren är 1976. Detta fartyg kommer dock att färdigställas för en annanbeställares räkning. Varvets orderstock består f. n. av5 st. 355 000 DWT tankfartyg. Sista leverans kommer att ske under förstakvartalet . planerasproduktion av , Dessa fartyg är tekniskt komplicerade,kostnadskrävande och har en förhållandevis lång upparbetningstid vilketinnebär att de tvä första fartygen kommer att färdigställas först under år1979. Upparbetning av det första fartyget kommer att ske under innevarande år,med produktionsstart i verkstäderna . Åtminstone de tväförsta av de planerade LNG-fartygen avses bli finansierademed hjälp av lagerproduktionsgarantier. Det totala antalet anställda vidutgången av beräknas minska med 1 350 personer till ca 4 250 vidutgången av . Vid utgången av var ca 4 800 personer anställdavid varvet. Den fortsatta personalminskningen beräknas huvudsakligen varagenomförd och avses genomföras genom utsträckning avorderstocken, naturlig avgång samt genom en överföring av personal till andraföretag inom koncernen. Den beräknade osälda produktionens andel av sysselsättningenberäknas öka från fr. o. m. andra halvåret1978. Resultatutvecklingen vid varv redovisasnedan. prognostiserasen positiv resultatutveckling, varvid bl. a. resultatet för harbaserats på förutsättningen att den planerade lagerproduktionen av gasfartygkommer att kunna säljas 1 Vid årsskiftet 19761977genomfördes en omorganisation inom koncernen innebärande att moderbolagetbyter namn till och det tidigare namnet Mekaniska VerkstadsAB försvinner. Varvsrörelsen som tidigare drivits av moderbolaget kommer underår 1977 att överföras till ett dotterbolag som får namnet Varv() AB, i dagligt tal Varv. Efter att dessa ändringar genomförtskommer moderbolaget att omfatta koncernledning och vissa stabsfunktioner.Moderbolagets till-gängar utgörs av fordringar på och aktier i dotterbolag somsamtliga blir direktägda av moderbolaget . Prop.1976/77:139 51 Om detta inte kan genomföras, vilket f. n. intekan uteslutas, kommer ett förlustresultat att redovisas . Under den gångna delen av1970-talet har haft en god likviditet och soliditet. Detta har berottpå varvets goda räntabilitet samt på att varvet erhållit kontantförskott avsådan storleksordning att dessa regelmässigt varit större än motsvarandebindning av kapital i material och pågående arbeten. Soliditetsmässigt tål varvetkraftiga förluster på lagerproduktion men likviditetsmässigt kan påfrestningarkomma att uppstå. Tidpunkten för försäljning av gasfartygen blir helt avgörandeför varvets likviditetsutveckling . Utöver de under åren 1975 och 1976annullerade fartygskontrakten är ytterligare annulleringar av fartyg i denåterstående orderstocken ej kända. Dock föreligger tveksamhet om enbeställare kan fullgöra sina åtaganden avseende orderstockens två sistatankfartyg. Beställaren uppges ha allvarliga ekonomiska problem men en lösningsom skulle hälla skadelösa och möjliggöra planenlig leverans kan enligtföretagsledningen bli aktuell. Risken för att beställaren efter leverans kantvingas begära amorteringsanstånd kan dock ej negligeras. Den svenska varvsindustrinsinvesteringsutveckling kännetecknades av relativt storavariationer med kraftiga toppar i början cch i slutet av decenniet.Investeringstoppama innefattar tillkomsten avArendalsvarvet och utbyggnaden av Uddevallävarvet (19581960). Mot slutet av1960-talet påbörjades en omfattande rationalisering och ombyggnad av Kockumsanläggningar i . Härtill skall läggas utvidgningen av byggnadsdockan vidEriksberg . investerades igenomsnitt ca 113 milj. kr. per är, varav i byggnader ochanläggningar. Investeringsvolymen per anställd uppgick tilli genomsnitt . per anställd för hela den svenskaindustrisektorn. Första delen av 1970-taletkännetecknades av en mycket kraftig investeringsaktivitet i varvsindustrin.Sålunda investerades ca 590 milj. kr. , vilketgivetvis har medfört en omfattande kapacitetsökning inom branschen. Blandannat kan nämnas att investerat i nya anläggningar för plåtbearbetning(s. k. flak line) och i en kraftig utvidgning av lyftkapaciteten överbyggdoc-kan. I har genomförts en betydande ny- och ombyggnad avvarvsanläggningama som i praktiken innebär helt nya anläggningar för 1 Bedömningar av resp. ston'arv harbaserats på en av analysgruppen initierad konsultutredning, genomförd avMaynard . 1976/77:139 52 skrovtillverkning(bl. a. byggdocka) som tas i bruk under är 1977. Den totala kostnaden för dettaprojekt har uppskattats till ca 650 milj. kr. I har framför alltArendalsvarvet genomgått en omfattande modernisering och vid Öresundsvarvet harvissa investeringar i nya anläggningar för bl. a. skrovtillverkning genomförts.Vid sidan av de direkta investeringarna i produktionsapparaten har varven ocksågenomfört betydande satsningar pä det personalsociala området.