prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — , dels att fondens styrelse fårbevilja flerårigt stöd utöver tillgängliga medel med högst 3 milj. kr. för år1978 och högst 2 milj. kr. uttalade att denföreslagna utvärderingen av fondens verksEunhet bör vara klar under förstahälften av . anmodade slutligen fonden atl även ifortsättningen la ansvaret för det nordiska samarbetet avseende forskning ochutveckling på energiområdet. Medel för den verksamhet som bedrivs av nordiskindustrifond skall tillskjutas av de nordiska länderaa. länder sker f. n. enligt de regler som ministerrådet har fastställt förperioden 19771979. Detta innebär alt svarar för 23,, för15,, för , för samt för . Föredragandedepartementschefen beräknade vid sin anmälan av detta anslag föregåendebudgetår, på gmndval av tidigare gäUande fördelningsregler, bidrag förår 1977 tUl 4,5 milj. kr. 1975/76:100 bil. 15 s. 252). I enlighet mednyssnämnda nya fördelningsregler har detta bidrag reducerats tiU . Förår 1978 bör medel anvisas i enlighet med Nordiska minislertådets förslag.Medlen bör anvisas /78. Fondenbör ha möjUghet att göra åtaganden om stöd . Jag förordar därföralt regeringen inhämtar bemyndigande att medge att fonden får lämnastöd som - inberäknal löpande beslut - för del innebär åtaganden omhögst . 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 298 Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. bemyndiga regeringen att medge att stöd lämnasav nordisk fond för teknologi och industriell utveckling, vilket inberäknat löpan de beslut för del innebär åtaganden om högst . 2. till Nordisk fond för teknologi och industrieUutveckling för bud /78 anvisa ett reservationsanslag av . Finansiering av statens utvecklingsfond Statens utvecklingsfond inrättades (prop. 1973:41, NU 1973: 54, rskr 1973:225). Den är en självständig myndighet,men är administrativt knuten lill styrelsen för leknisk utveckling (STU). Dessförvahning handhas av en särskild styrelse, som tiUsätts av regeringen. Fondensverksamhet regleras av kungörelsen (1973:622) om statens utvecklingsfond. Fonden har lill ändamål att genom långivning stödjariskbetonade investeringar inom industrin för utveckUng av nya produkler,processer eller system för industriell produktion. Den är avsedd att utgöra ettkomplement till STU och . Projekt, som kan finansieraspå kreditmarknaden i övrigi, skaU inte stödjas av fonden. En närmareredogörelse för fondens uppgifter har lämnats i prop. 1974:1 (bil. 15 s. 163). Fonden har under budgetåren 1973/74-1976/77tUlförts sammanlagt 85 milj. kr. av Investeringsbank AB:s vinst underåren 1972-1975, varav 20 milj. kr. förbudgelårel 1976/77. Fonden framhåller alt utiåningen under det /74 var liten, främst beroende på att fondens kansli varunder uppbyggnad och på att fonden var okänd hos företag och enskildainnovatörer. Redan under följande budgetår ökade dock utlåningen starkt. Dennaökning har fortsatt under /76. Sammanlagt har under de treförsia verksamhetsåren beviljats lån på ca 70 milj. kr. Många företag och innovatörer är emellertidfortfarande inle medvetna om möjligheten att skaffa riskvilligt kapital tillutvecklingsprojekt genom statens utveckUngsfond. Företagens satsning på nyautvecklingsprojekt bör inte begränsas av brist på kännedom om defmansieringsmöjligheter som samhäUet har skapat. Fonden vill därför även underdet kommande året fortsätta en omfattande informationsverksamhet. Bland låntagarna dominerar småföretagen. Av antaletbeviljade lån har lämnats företag med mindre än 50 anställda.Motsvarande andel av den beviljade lånesumman är . Det genomsnittiigalånebeloppet uppgår till ca . Några av fondens första låntagare somhar haft framgång med sina projekt böljade under /76 amorterasina 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 299 skulder.Normalt får man räkna med atl det tar från starten av denutvecklingsfas som fonden finansierar tills verksamheten ger ekonomisktresultat i form av försäljning av varor eUer licenser. För projekt som går brabör därför återbetalningen påbörjas tre tiU efter det att lånet harbeviljats. Fondens finansiering kommer därför varken under /77eller 1977/78 att nämnvärt påverkas av amorteringar. Genom att en ny finansieringsform har inrättatshar, som statens utveckUngsfond har verkat, elt stort antalutvecklingsprojekt kunnat genomföras. Många projekt har varit framgångsrikaoch resulterat i ny företagsetablering eller utökning och vitalisering av äldreföretag. För att kunna möta behovet av lån och därigenom säkerställa att godaidéer och påböljade utvecklingsarbeten inte går förlorade, behöver fonden /78 en väsentiig utökning av sitt kapital. Fonden hemstäUerdärför om atl 55 milj. kr. anvisas för /78. Verksamhelen vid statens utvecklingsfond har efterhand blivit känd i en allt större krets av företag och enskilda. Detla harinneburil att efterfrågan på lån successivt har ökat. Erfarenhetema av dennautlåning är enligt min mening mycket positiva och visar alt fonden fyller ett väsentligtbehov hos i synnerhet de mindre företagen. Dessa utgör den helt dominerandedelen av lånlagarna. Jag finner det vara viktigt att de mindre företagen pådetta sätt kan få stöd i sin utveckling av nya produkler och processer. Behovel av lån är särskUt stort hos de mindreföretagen som ofta har mycket små möjligheter att själva helt finansiera dentyp av verksamhet som fonden stöder. För innevarande budgelår beräknar fondenatt möjlighet finns att bevilja lån på totaU ca 33 milj. kr. För att kunna ökafondens långivning bör medelslillskotlet under nästa budgetår ökas tiU 32 milj.kr. Detta tillskott bör göra det möjligt för fonden att bevilja lån på mellan35 och 40 milj. kr. under /78. Jaghemsläller att regeringen föreslår att godkänna att av vinsten för frånSveriges . avsätts tiU statens utvecklingsfond. Prop.1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 300 blev i samband med budgelreformen år1912 affärsdrivande verk. Nya riktiinjer för verksamheten fastställdes genombeslut av riksdag (prop. 1968:103, JoU 1968: 32, rskr 1968: 269). Verket skall driva skogsbmk, virkesförädling ochannan därmed sammanhängande verksamhel, förvalta den fasta egendom och andratillgångar som hör tiU domänverkets fond samt förvalla och öva tillsyn övervissa andra allmänna skogar. Målet för verksamhelen vid domänverket är atlgemensaml med Aktiebolaget () på lång siktåstadkomma bästa möjliga samlade ekonomiska utbyte och därvid prestera ett frånföretagsekonomisk synpunkt rimUgt årsresultat. Verksamheten vid domänverket och akiiebolag underverkets förvaltning skaU bedrivas så all den bidrar tiU att målet förverksamhelen uppnås. Statens skogsbmk skall bedrivas där biologiska ochekonomiska förutsättningar föreligger och enligt de huvudriktlinjer som förövrigt skogsbruk är angivna i skogsvårdslagen (1948:237). Domänverketleds av en verksstyrelse. Den består av chefen för domänverket, verkställandedirektören i och fyra andra ledamöter samt personalföreträdare. Styrelsen beslår till övervägande del av sammapersoner som ingår i . Detta långtgående personsamband istyrelsema är ett viktigt led i samordningen mellan de båda företagen. Chefför domänverket är en generaldirektör med en överdirektör som ställföreträdare.Centralförvaltningen är organiserad i två produktavdelningar, en för skogsbmkoch en för nyttjanderätter, ett organ för central planering samt enheter förstabs- och serviceuppgifter. Verket har sex regionförvaltningar. Inom vaijeregion finns ett antal revirförvaltningar. Dessutom finns inom de tre södraregionema fyra nyttjanderättsförvalt-ntngar. Såväl produktavdelningama somregionförvaltningaraa har resultatansvar. Maj:t beslöt att verketscentrala förvaltning skaU placeras i . Utflyttningen, som inleddes underår 1975, sker successivt fram tiU . Domänverketsskogsmarksinnehav, exkl. renbetesfjällens skogar och nationalparkeraa, uppgårtill i mnt lal 4 milj. hektar produktiv skogsmark, varav ca är belägna ovanför skogsodlingsgränsen. Verkets skogsmarksinnehav utgör närmare enfemtedel av landets produktiva skogsmark. Det bokförda nettovärdet av verketsskogs- och jordbruksfastigheter uppgick till 432 milj. kr. Motsvarandetaxeringsvärde uppgick tiU 2594 milj. kr. 1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 301 omsättning omfattarintäkter för skogsprodukter, skogsentreprenader, utarrendering av jordbrak,tomter, materialtäkter, jakt och fiske samt uthyming av bostäder. Försäljningenav skogsprodukter utgör av omsättningen. Försäljningen av virke underde senasie fem åren framgår av följande sammanställning. 1971 1972 1973 1974 1975 Milj. mfub' 7,0 6,9 7,6 6,9 5,8 ' fub = fast mått under bark ekonomiska resultatunder framgår av följande sammanställning (milj. Produktions-, försäljnings- och -10,5 -5,6 -4,8 -14,6 Redovisat resultat före bok- i % av i medeltal disponerat Av sammanställningen framgår altomsättningen har stigit starkt . beräknasomsättningen komma att uppgå till ca 1 100 milj. kr. resultat förebokslutsdispositioner och skatt beräknas bU ca 210 milj. kr. investeringar underåren 1971-1975 framgår av följande sammanställning (i milj. 1971 1972 1973 1974 1975 och inventarier 40,3 54,0 43,9 44,8 72,3 och anläggningar 11,0 7,6 4,5 3,7 12,5 1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 302 Till skillnad från övrigaaffärsdrivande verk erhåller domänverket i princip inte någrainvesteringsmedel över statsbudgeten. Verkets medelsbehov tillgodoses genomtillgång till röriig kredit i , vilken f.n. får uppgå tillhögst 175 milj. kr., och genom disposition av tillgängliga vinst- ochfondmedel. ekonomiska ställningvid utgången av vart och ett av åren 1971 -1975 framgår av följandesammanstäUning (i milj. 305,5 55,7 100,9 471,2 933,3 Eget kapital (domänfonden) Summa skulder och eget kapital Antalet anställda inom domänverketde framgår av följande sammanstäUning. 1971 1972 1973 1974 1975 Anställda 6800 6500 6050 5900 6000 På gmndval av en av domänverketupprättad femårsplan för verket har regeringen bestämi deninbetalning av vinst till staten som verket skall fullgöra för åren1975-1979. Kravet innebär att verket skaU till staten inleverera 20milj. plus av årsvinsten, dock sammanlagt lägst 35 milj. kr. Den delav vinsten som återstår skall tillföras verkets dispositionsfond. Med de nya reglema för bestämningav den inbetalning av vinst till staten som verket årUgen skall inleverera harför inlevererats 63,5 milj. kr. beräknas inleveransen bliav samma storiek. Verkets investeringsfond fårutnyttjas för inköp av fast egendom och tiU investeringar med en varaktighet avminst , t.ex. byggnader och skogsbilvägar. Genom avsättning tillvärdeminskningskonto för investeringar håUs fondens kapital för försäljning av kronoegendom tillförs investeringsfonden. Uppläggningen av domänverketsfinansiering av drift- och kapitalutgifter medför att endast anslag tillverket av speciell natur redovisas på statsbudgeten. 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 303 förvaltar aktiema i eltförvallningsbolag. , som finansiellt och administrativtsamordnar verksamheten i ett antal dotterbolag. Vidare förvaltar domänverket av aktierna i ytterligare ett förvaltningsbolag, AB Såginvest. ägerövriga aktier i detta bolag. med aktiebolagen under verketsförvaltning (Domänkoncernen) hade en omsättning på 1054,2 milj.kr. och ett resultat före bokslutsdispositioner och skatt på 210,1 milj. kr.Antalet anställda uppgick tiU 6475. utger åriigen en årsredovisning medtillhörande driftstatistik samt en delårsrapport. Ersättning till domänverkets fond för utgifter för övertalig personal 1975/76Utgift 139099 1976/77Anslag 160000 1977/78Förslag 131000 Från anslaget bestrids ersättningar som föranledsav beslut av riksdag (prop. 1933:233, BaJoU 1933:1, rskr 1933:269)angående indragning av viss personal vid domänverket. beräknar koslnaderaa till ca293 . Av koslnaderaa beräknas kyrkofonden enligt sedvanligaberäkningsgmnder svara för . föreslår därför att anslagetförs upp med . för /78. Jag har ingen erinran mot domänverkets beräkningaroch föreslår därför att anslaget förs upp med . Jag biträder vidareett av verket lämnat förslag till fördelning enligt sedvanliga regler av deverkliga kostnaderna för mellan anslaget och kyrkofonden. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. besluta att kyrkofonden för år1976 skall ersätta domänverkets fond för utgifter för Övertalig personal med162000 kr., 2. till Ersättning tiUdomänverkets fond för utgifter för övertalig personal för /78anvisa ett förslagsanslag av . 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 304 1975/76Utgift 51778 067 Behållning 2918011 1976/77Anslag '65000000 .. 1977/78Förslag 86200000 'Härutöver har anvisats . på tilläggsbudget I. Förenade fabriksverken (FFV) inrättades somaffärsdrivande verk och fick sin nuvarande organisation ochverksamhetsinriktning efter beslut vid /76 (prop.1975/76:122, NU 1975/76:62, rskr 1975/76:420). FFV skaU utveckla, tUlverka,försälja och underhåUa försvarsmateriel och civila industriprodukter. FFVdriver även tvätterirörelse och försäljer överskottsmateriel m. m. FFV förvaltar de under fabriksverkens fond upptagnakapitaltillgångarna. FFV uppbär och redovisar verkets inkomster samtbestrider därmed och med medel som i övrigi står tiU dess förfogande verketsutgifter. FFV är organiserat i sex sektorer nämligenförsvarsmateriel, underhåll, industriprodukter (civila produkter), allmateriel(överskottsförsäljning), tvätterier och konfektion. Dessutom finns enkonceraledning, sex kon-cernslaber och vissa serviceenheter. Inom försvarsmaterielsektorn finns resultatenheterför grovkalibermate-riel med tiUverkning vid Zakrisdalsverken i (Z),Vingåkersverken i (Vå), Gällöverken i GäUö (Gv); för finkalibermateriel med tillverkning vidgevärsfaktoriet i (GF) och Vanäsverken i (V); förtorpeder med tillverkning vid centrala torped verkstaden i (CTV); förkrat med tillverkning vid Åkers kratbruk i Åkers Styckebrak (ÅKB). Inom underhållssektorn finns följanderesultatenheter: elektronik, motor, flygplan, basmateriel, tillverkning ochmateriallaboratorium. Produktionen bedrivs vid verkstäder i (CVA),(CVM) och (CVÖ). Allmaterielsektorn, som handhar försäljning avövertalig och kasserad materiel samt vissa nyproducerade produkter, harförsäljningsställen i , , , , ochLuleå. Prop.1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 305 FFV:s tvätterirörelse bedrivs vid 15 tvälterier.Tvätleriema betjänar statliga och landstingsägda sjukhus samt försvaretsförband. På uppdrag av regeringen pågår förhandlingar meUan statensförhandlingsnämnd och företrädare för berörda landsting om villkoren för ettförändrat huvudmannaskap för samtliga tvätterier. FFV:s konfektionssektor består av centrala beklädnadsverkstadeni (CBV) samt Trivab konfektions AB i . Genom riksdagensbeslut vid /76 avses CBV komma alt bU avvecklad . FFV förvallar statens aktier och andra ägarandelari Gelfa, AB Avimal, Trivab konfektions AB, , ,Projection KB, Projection, KB United () , United Stiriing () AB. Ekonomisköversikt m. m. Tillgångama i fabriksverkens fond (exkl. försvaretsmaterielverks anläggningar) uppgick till 1029,4 milj. kr.Sedan skulderna frånräknats var fondens kapitalbehållning 372,2 milj. kr. FFV:sresultaträkning framgår av följande sammanställning(milj. koslnader men före bok- -9,2 -0,8 -0,8 -0,7 Rörelseresultatet efter avskrivningar innebar /76 en försämring jämfört med föregående budgelår främstberoende på underskott i tvätterirörelsen samt alt vissa produktionsslömingarförekommit inom försvarsmaterielsektorn, vilkel inneburil fördröjda leveranseroch en lägre fakturering. Nettoresultatet motsvarar en förtänlning avstatskapitalet på , vilket överensstämmer med den för ifrågavarandebudgetår gällande normalräntan för lån från statens utiåningsfonder. Den totala faktureringen vid FFV uppgick /76 till 968,9 mUj. kr., vilket innebär en ökning med 159,9milj. i förhållande tiU föregående år. Av faktureringen hänförde sig 293,5milj. till försvars-materielsektora, 383,8 milj. kr. liU underhåUssektora,78,4 milj. kr. till allmaterielsektorn, 198,8 milj. kr. tiU tvätlseklom och14,4 milj. kr. till övrig verksamhel. Faktureringen av varor och tjänster lillförsvaret exkl. allma- TX)-1976177. 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 306 leriel-och tvättsektorema uppgick under /76 till 498,3 milj. kr. ochtill civUa svenska kunder tUl 49,8 milj. kr. Faktureringen på exportmarknadenuppgick till 143,8 milj. kr., varav 7,3 milj. kr. för civila produkter. Den totala orderingången hos FFV uppgick /76 till 1017,7 milj. kr., vilkel innebär en ökning med 117,1milj. i förhållande till föregående år. Beställningaraa från det svenskaförsvaret, exkl. tvätt, ökade härvid med 101,8 milj. kr. till 589,1 milj. kr.samtidigt som export-bestäUningaraa minskade med 58,3 milj. kr. till 104 milj.kr. Beställningarna av civila produkter ökade med 12,6 milj. kr. till 64,5milj. Vid utgången av /76 uppgick orderstocken vidförsvarsmaleriel-seklora till ca 725 milj. kr. och vid underhåUssektora till ca145 milj. kr., vari inte inräknats fasta underhållsålaganden där formellabeställningar successivt kommer att erhållas. Vid böljan av /76 var den ingåendebehållningen av anslagsmedel lUl investeringar 7,1 milj. kr.Investeringsanslaget samma budgetår uppgick lill 47,6 milj. kr., inberäknat15,4 milj. kr. anvisade på lill-läggsbudget I. Den faktiska medelsförbmkningenuppgick till 51,8 milj. kr., varför den utgående behåUningen vid slutet /76 uppgick till 2,9 milj. kr. För /77 harinvesteringsramen fastställts tiU 68,5 milj. kr. Det outnyttjade beloppet påanslaget uppgick som nämnts vid ulgången av /76 till 2,9 milj.kr. Eftersom anslaget för /77 ulgör 71 milj. kr., varav 6 milj.kr. på tilläggsbudget I, står tiUsammans 73,9 milj. kr. till förfogande underinnevarande budgetår. FFV räknar med alt investeringsramen kommer alt utnyttjashelt. En behållning av 5,3 milj. kr. kan alltså fömtses vid budgetårets utgångden . FFV framhåller i sin anslagsframställning /78 att verksamheten under /76 har kännetecknatsav dels att orderingången avseende delar av försvarsmaterielsortimentetfortfarande legat på en sådan nivå att det vid vissa enheter medfört ökadekrav på FFV:s produktionsresurser, dels att resursbehoven inom underhåUssektoravarit så stora att nyanstäUningar skett. Produktutveckling inom det civUa produktområdethar resulterat i produkter som har börjat ge beläggning vid bl. I följande sammanstäUning lämnas uppgifter omfaktisk och beräknad medelsanvändning budgetåren 1975/76-1977/78 (milj. Prop.1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet Reinvesteringar i utmstning Tvätterier inkl. reinvesteringar Av de föreslagna investeringama utgör 44,7 milj. kr.följdinvesteringar. Dessa framgår av följande sammanställning (milj. Godsterminal (Z) Sprängämnesgjuteri (Vå) nad (Vå) Förråd (Vå) ningsanläggning (Vå) avd. (CVA) komponenter (CVA) och hälsovård (CVA) 9, Teknikbyggnad (CVM) I särskild skrivelse har FFV anmältatt investeringsobjektet sprängämnesgjuteri vid verken, som harredovisats i prop. 1975:1 (bU. 15 s. 179) och prop. 1975/76:122 (s. 38) harfördyrats med 33 milj. kr. Investeringen är kostnadsberäknad till 43,9milj. Kostnadsökningen är främst hänförlig till de avsevärt skärptasäkerhets- och miljökrav som ställs på anläggningar av denna typ.Dessutom har kapaciteten i gjuteriet måst höjas med hänsyn till den ökadeorderingång FFV fått för produkter som kommer att tiUverkas i gjuteriet. För nya investeringar har FFV beräknat 46,9 milj. kr.enligt följande sammanställning (milj. Kontor (Z) Personalbyggnad(Z) Verkstadslokal(Z) Förbättring avvärmekulverter (Z) Förstärkning avskyddsmm (Z) Tillträdesskydd(Z) Kapacitetshöjandemaskininvesteringar (Z) Kratförråd (Vå) Prop.1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 308 Tändhattsförråd(Vå) Ammunitionsmaskiner(V) Utmstning för kallsprutsmide(V) Om- och tillbyggnad (GF) Kallhamringsmaskin (GF) Maskiner för industriprodukter(GF) Marketenteri (CTV) Teknikbyggnad (CVA) Förrådsläktare (CVA) Ventilationsanläggning m.m.(CVA) Oljeavskiljare (CVA) Ny belysningsanläggning (CVA) Tillbyggnad flygplanhall (CVM) Ventilationsanläggning (CVM) Tillbyggnad kontor (CVÖ) Ifråga om de slörre nyinvesteringarna anför FFV i huvudsak följande. I. Zakrisdalsverken har starkt behov av nyakontorslokaler och skydds rum. Ny verkstadslokal behövs för montering avtändrörm. m., då den nuvarande lokalen dels är för liten, dels inte är lämpligfrån miljösynpunkt. För atl fullfölja den planenliga utökningen avresursema för tillverkning av mekaniska detaljer för pansarvämsammunition börvissa maskin-investeringar göras. Behovel av en ersättning och modemisering avmaskinparken för produktion av handvapenammunition är myckel stort. Under föregående budgetår investerades iutmstning för kallspml-smidda detaljer i ammunition. För näsla budgelår krävsviss kompletterande efterbehandlingsutruslning. Tillverkning av pipor tillaulomatkarbin AK 4 sker bl. a. genom kall-hamring. Nuvarande maskin är åtta årgammal och maximall utnyttjad. Genom alt kallhamringslekniken kan utnyttjas istörte grad behövs nu ytterligare en maskin. Komplettering och utökning avmaskinparken för produktion av ETP-bussningen behövs med hänsyn tUl efterfråganpå produkten. Nuvarande marketenteriuppfyller inte kraven på hygien, rationell hantering eller räll arbetsmiljö förde anslällda. Elt nytt marketenteri behöver därför uppföras. Modern, aUtmer kompliceradförsvarsmateriel medför all behovet av kvalificerade leknikertjänster ökar,såsom underhållsföreskrifter, driftanalys och tekniska utredningar.Kontorslokalerna i är inte dimensionerade för vare sig dagens eUerframtida behov. En ny kontorsbyggnad behöver därför uppföras. 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 309 En av de flygplanhallar som f.n. disponeras för reparationer och lillsyn av flygplan och helikoptrar är frånår 1922 och hårt nedsliten. Eftersom förväntade underhållsarbeten på såvälflygplan 37 som helikoptrar kommer att kräva ytterligare lokalutrymme bör enav de modernare hallarna byggas till för att skapa erforderligl utrymme. Förbättrat ventilationssystemför personal som arbetar bl.a. med flygbränsle är ett siarkt krav varförnuvarande ventilationsanläggning behöver förbättras. Verksamheten vid CVÖ harexpanderat så alt nuvarande kontor inte är tillräckligt. En tillbyggnad ärdärför nödvändig. Ett nytt tvätteri i ärnödvändigt. Projekteringen bör därför få påbörjas. i Norrbottenslän har ställt sig som garant för projekteringskostnaden. Ett nytt tvälleri i ärnödvändigl då det gamla är heU nedslitet. Kommunen har ställt sig som garant förprojekteringskoslnadema . På de ställen där så ännu ejsker bör tvättgodstransporteraa ske i containers. Vad gäUer tvätteriinvesteringar avser FFV att tainvesteringsmedlen i anspråk endast om berörda landsting och kommuner förklararsig villiga alt överta kostnadsansvaret. För reinvesteringar i maskiner och utmstningarbegärs 27,5 milj. kr., varav 7 milj. kr. För /78 räknar FFV med enmedelsförbrukning av 119,1 milj. kr. FFVberäknar anslagsbehovet för /78 lill 124,8 milj. kr. Dettainnebär en ökning av anslaget med 59,8 milj. kr. jämfört med innevarandebudgetår. fattade beslut i fråga omFFV:s framlida verksamhetsinriktning, organisation m.m. (prop. 1975/76:122, NU1975/76:62, rskr 1975/76:420). Beslutet innebär bl. a. att verksamheten i ökadutsträckning koncentreras till tillverkning och underhåll av försvarsmaterielsamt lill viss kompletterande civil produktion. Vidare bör enligl samma beslutvissa av de aktiebolag, vilkas aktier f. n. förvaltas av FFV, överlåtas tUlannan huvudman. Konfektions- och tvätterisektoreraa bör enligt beslutetavvecklas. TiUs detta är gjort kommer FFV att vara organiserat i en koncernledning,staber samt sex sektorer, nändigen försvarsmateriel, underhåll,industriprodukter, allmateriel, tvätterier och konfektion. Cenlralabeklädnadsverksladen i avses komma att bli avvecklad den 30 juni1976. Trivab konfektions AB i avses senare all försäljas till annanhuvudman. Slällning har ännu inle lagils till Telubs framtida huvudmannaskap. Isyfte att få till stånd elt förändrat huvudman- 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 310