prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — De viktigaste bestämmelsernahärom finns i lagen (1970: 939) om förvaltning av kyrklig jord (ändrad 1975:1322), Enligt denna lag ankommer på stiftsnämnd dels vissa myndighetsfunktioner,dels förvaltningen av prästiönefondsfastigheterna och skogen på löneboställenai stiftet. Dessa uppgifter i fördelas mellan stiftsnämnderna iUppsala och . Iandra stift än Stocldiolms fördelas kostnaderna för domkapitlen ochstiftsnämndema mellan statsverket, kyrkofonden och förvaltningen avprästlönefondsfastigheter och boställsskog. På kyrkofonden och förvaltningenfaller saramanlagt hälften av de beräknade kostnader som i sammanstäUningenanges under dels 77. Övriga domkapitel, posterna lönekostnader, sjukvård,lokalkostnader och expenser, dels ///. Tillfällig personal hos domkapitlen m.m., enligt regeringens bestäintnande. Dessutom faller på kyrkofonden ochförvaltningen de beräknade kostnaderna under IV. Stiftsnämndema.Övriga kostnader som beräknats under //. Övriga domkapitel bestrids avstatsverket. Denna fördelning grundar sig pä uppfattningen att kostnaderna förstiftsnämnderna helt skall betalas av kyrkofonden eller, ora kostnadema avserförvaltningen av prästlönefondsfastigheter och boställsskog, av inkomsternafrån denna förvaltning. Förvaltningen av den kyrkliga jorden kan uppdras åtdels för domkapitel och stiftsnämnd gemensara kanslipersonal, delsstiftsjägmästare och viss annan skoglig personal hos näranden, dels förförvaltningen särskilt anstäUd personal. Även i den sist näranda gruppen kaningå kanslipersonal. De anslag till avlöningar som beräknas i detföljande avser samtliga lönekostnader för den gemensararaa kanslipersonalensamt för stiftsjäg-raästarna och den förut avsedda skogliga personalen hosstiftsnämn- Prop.1976/77:100 BUaga 12 i9o derna,I den mån dessa båda personalgrupper anlitas för förvaltningen avprästiönefondsfastigheter eUer boställsskog skall däremot svarandelönekostnader tas upp som uppbördsraedel. Dessa uppbördsmedel skall beräknas avstiftsnärandcrna. Detta kan ske först efter utgången av /78,Med hänsyn härtill kan i detta sararaanhang uppbördsmedlen endast beräknasprelirainärt. Det belopp som kan antagas bli aktuellt uppskattar jag tUlrainst . för /78. I detta sararaanhang har jag intebelastat förvaltningen med kostnader för arvoden m, ra, till stiftsnämndsledaraöter. Tilläggas bör att jag inte tar upp något anslag till avlöningar åtden personal för vilken avlöningarna helt skall bestridas ur inkomstema frånförvaltningen av prästlönefondsfastigheter och boställsskog. Vad jag i det föregående sagt om lönekostnader ägermotsvarande tillämpning på stiftsnärands övriga kostnader. Det belopp som pådenna punkt bör upptagas som uppbördsmedel för förvaltningen av prästlönefondsfastigheteroch boställsskog beräknar jag preliminärt till . för budgetåret1977/78, I fråga om i Stockholra faUerkostnaderna helt på statsverket, Kostnadema för ärkebiskopens kansli ochkyrkoherdarna för döva faller helt på kyrkofonden. Kyrkofondensbidrag tas upp sora uppbördsmedel. Beräknad ändring 1977/78 Prop.1976/77:100 Bilaga 12 1976/77 Beräknad ändring 1977/78 ///. Tillfällig personal hos domkapitlen m. m., enligt regeringens bestämmande Stiftsnämndema Lönekostnader Sjukvård Reseersättningar Hyror för tjänstclokaler åt Kostnader för medlemskap i m. m. Fortbildning av stiftsjägmästare och biträdande stiftsjägmästare Konferenser med ledamöter i boställsnämnder, m. m. Kyrkoherdar för döva Lönekostnader Sjukvård Reseersättningar Ersättning för tjänstebrevsrätt Expenser Bidrag från kyrkofonden Från förvaltningen av prästlönefondsfastigheter och boställsskog + 18 000 + 14 000 26 700 100 000 9 600 25 000 9 600 77 000 349 500 12 300 17 500 1200 6 000 17 500 1200 6 000 30 400 of. 6 000 of. 30 400 of. + 1 523 000 + 1 129 900 Löne- ochprisoraräkning ra, m. O-alternativetinnebär för domkapitlens del huvudsakligen personalinskränkningar samtbeträffande stiftsnämndema och kyrkoherdarna för döva främst minskadreseverksamhet. Dorakapitlen framhåller att alternativets genomförande skulleraedföra stora svårigheter för stiftsmyndigheterna att fullgöra sinaåligganden, Den avdomkapitlet i begärda höjningen av anslagsposten till expenser avserbl, a. renovering av stolar i sessionssalen (+9 700 kr. har undersökt den personaladministrativa verksamheten vid någradomkapitel. Resultatet av undersökningen redovisas i en i oktober 1975framlagd slutrapport angående vissa per- Prop.1976/77:100 Bilaga 12 192 sonaladrainistrativaförhållanden inora det kyrkliga området. Ärkebiskopen anhåller med hänvisningtill denna rapport att det till en början såsom försök vid domkapitlenskall få inrättas ett antal halvtidstjänster för handläggning avpersonaladministrativa arbetsuppgifter. Domkapitlen i , ochHärnösand föreslår inrättande av en heltidstjänst som stiftsnotarie förpersonaladminislrativa uppgifter m, m. vid respektive domkapitel och domkapitleni , , , , , , , och Visbyinrättande av en halv sådan tjänst (+713 000 kr,). i Skaraanhåller också att få anställa en extra amanuens (+72 000 kr.). Domkapitlen 1Linköping och anhåller att en biträdestjänst inrättas vid respektivedorakapitel och i att en halvtidstjänst sora kansliskrivareinrättas vid domkapitiet (+159 000 kr,). Vidare föreslår iSträngnäs att en tjänst sora stiftsjägmästarassistent inrättas vidstiftsnäranden i ( + ,), Den föreslagna höjningen av expensposten under II. Övriga dorakapitel innefattar bl, a, kostnader för inredning av nyalokaler för och stiftsnämnden i ( + .) samtmöbler och utrustning vid övriga domkapitel (+124 000 kr,). Vidare begär fleradomkapitel att expensposten räknas upp med hänsyn till belastningen ( + 35 000kr. I enlighet raed ärkebiskopens förslag bör vid någradorakapitel på försök få inrättas halvtidstjänster för personaladrainistrativaarbetsuppgifter inom . Jag föreslår att ur kyrkofonden skall fåbestridas kostnaderna för tre sådana halvtidstjänster. Med hänvisning till sammanställningen beräknar jaganslaget till . Jag har därvid med hänsyn till de kostnaderförvaltningen av prästlönefondsfastigheter och bostäUsskog raedför förstiftskanslierna räknat med ett ökat raedelsbehov för tillfäUig personal,reseersättningar och expenser vid stiftsnämnderna. Uppbördsmedlen från nämnda förvaltning har som jagredan anfört tagits upp endast med prelirainärt beräknade belopp. Skulle detvid den slutliga beräkningen av bidragen från denna förvaltning vilken beräkningkan ske först visa sig att förvaltningen börbelastas med andra belopp än jag har antagit, bör regeringen äga rätt attbesluta ora den ändring av kyrkofondens bidrag sora föranleds av den ändradeberäkningen. JagherastäUer att regeringen föreslår att 1. till Domkapitlen och stiftsnämnderna m. m.:Förvaltningskostnader för /78 anvisa ett förslagsanslag av ,. 1976/77:100 Bilaga 12 193 2. berayndiga regeringen attbesluta ora ändring av kyrkofondens bidrag enligt vad jag har anfört, 3. raedge att ur kyrkofonden fr,o, m, t, v. får bestridas kostnadema för tre halvtidstjänsterför personaladrainistrativa arbetsuppgifter inom . Ersättningar till kyrkor m. m. 1975/76Utgift 165 130 1976/77Anslag 140 000 1977/78 Förslag 140000 Detta anslag belastas till största delen medersättningar till domkyrkor och förutvarande domkyrkor. Ur anslaget utgår ocksåindelningsersättningar till vissa domkyrkosysslomän. utgick sammanlagt omkring 1 500ersättningar till egentliga församlingskyrkor samt vissa domkyrkor ochförutvarande domkyrkor. Efter medgivande av kyrkomötet (kskr 1946: 6) ochenligt beslut av (prop. 1947: 46, SU 1947: 65, rskr 1947:168) uidrogsemellertid flertalet ersättningar, som utgått ur anslaget, vid utgången /47. Undantag gjordes för domkyrkor samt de förutvarandedomkyrkorna i och Märiestad. Möjlighet finns för regeringen att orasärskilda skäl föreligger låta församling behålla sin ersättning eller fågottgörelse för denna. Anslaget bör för nästa budgetår föras upp medoförändrat belopp. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Ersättningar till kyrkor m. m. /78 anvisa ett förslagsanslag av . Vissa ersättningar till kyrkofonden 1975/76Utgift 5 050 737 1976/77Anslag 5 051 000 1977/78Förslag 5 051 000 EnUgt 11 § lagen (1970: 940) ora kyrkliga kostnader(ändrad 1975: 1323) skall från statsverket utgå ersättning tUlkyrkofonden med . för prästerskapets till statsverket indragnationde m. m. Ersättningen bestrids från detta anslag, som för innevarande budgetårär uppfört med ett avrundat belopp av . Anslaget bör för nästabudgetår föras upp med oförändrat belopp. Jag hemställer att regeringenföreslår att till Vissa ersättningar till kyrkofonden /78 anvisa ett anslag av . 1976/77:100 Bilaga 12 194 Kurser för utbildande av kyrkomusiker m. in. 1975/76Utgift 395 414 1976/77Anslag 475 000 1977/78Förslag 570 000 Enligt kyrkomusikerförordningen (1950:375; omtryckt1973: 681, ändrad : 1041) skall kantorstjänst i regel vara inrättadi kyr-komusikerdistrikt med lägre invånarantal än 5 000. Kantorstjänst kan varaantingen skolkantorstjänst, dvs. tjänst sora kyrkomusiker och lärare igrundskolan för klass på lågstadiet eller mellanstadiet, ellerkyrko-kantorstjänst, sora är en självständig kyrkorausikalisk tjänst. I mindrekyrkorausikerdistrikt, där kantorstjänst av organisatoriska skäl inte lämpligenkan inrättas eller bibehållas, får s. k. orgelspelare ariställas. För utbildning av skolkantor anordnas varje årsärskilda sommarkurser sora i första hand är avsedda för elever vidlärarhögskolans låg-stadie- och mellanstadielärarlinjer och lärare soragenomgått utbildning vid dessa linjer. Varje kurs får omfatta högst 24deltagare. I anslutning till kurserna förrättas organist- och kantorsexamen,som utgör det kyrkomusikaliska behörighetsvillkoret för anställning somkantor. För behörighet till kyrkokantorstjänst krävs utöverden kyrkomusikaliska behörigheten en särskild pedagogisk examen förkyrkokantorer. För avläggande av denna examen anordnas särskilda kurser, vilkautgörs av brevkurser i musikhistoria och pedagogik särat sommarkurser imetodik jämte övningsundervisning. Från anslaget bestrids kostnader för arvoden,resekostnadsersättningar och traktamenten tUl kursledare, kurslärare,examinatorer och censorer samt andra utgifter i samband med kurserna ochexamina. För innevarande budgetår har vidare under detta anslag beräknats . som bidrag tiU kurser för orgelspelare. Bidrag kan utgå tillorgelspelar-kurs, som anordnas av Kyrkomusikerorganisationernas samarbetskommittéeller av annan huvudman i samarbete med kommittén. Beslut om bidrag meddelas avMusikaliska styrelse, som har tUlsyn över kurserna. Anslaget föreslås bli höjt med . Häravberäknas till ökade kostnader för arvoden åt kursledare och kurslärare 352 900kr. och för arvoden och reseersättningar till examinatorer och censorer 9 100kr. Till ökade omkostnader i övrigt begärs . Vidare begär styrelsenytterligare . sorn bidrag till kurser för orgelspelare. Anslaget bör höjas raed . Jag hemställeratt regeringen föreslår att till Kurser för utbildande av kyrkomusiker m.m. för /78 anvisa ett förslagsanslag av . 1976/77:100 BUaga12 195 Bidrag tUl restaurering av klosterkyrka Nyttanslag (förslag) 1 800 000 Med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande den 10december 1971 tillkallade dåvarande statsrådet professorn som sakkunnig för att utarbeta förslag till restaurering av Vadstenaklosterkyrka. Den sakkunnige avlämnade sitt förslag (Ds U 1975: 6),Av förslaget framgår att kyrkans murverk är aUvarligt skadat av fukt, som genombl, a. salt- och frostsprängningar försvagat den yttre bärande konstmktionen.Skadorna är fortiöpande och antagligen accelererande. En omfattande reparationanses därför nödvändig . Reparationsarbetena föreslås ske itvå etapper. Den första etappen, som beräknas ta 2 1/, avser bl. a,utvändig dränering, uttorkning och omfogning av murverket i koret samt brandskyddsåtgärder.Den andra etappen, sora beräknas ta , avser i huvudsak arbeten pålånghuset. Kostnaderna för den första etappen beräknas till 1,8 milj. kr. iprisläget och kostnaderna för den andra etappen tUl 5,9 milj.kr. Kostnaderna för ytterligare erforderlig projektering samt förbyggnadsteknisk och antikvarisk kontroU uppskattas till . Den totala kostnaden beräknas alltså tUl 9railj, kr. Yttranden över förslaget har avgivits av kammarkollegiet,, , i ,i Liiiköping, landsantikvarien i , och kommun. ägs av staten men fungerarsom församlingskyrka i församUng. Enligt 1825 upprättatkontrakt mellan Kungl. Maj:t och de dåvarande två församlingarna i Vadstenaåligger det att vårda och underhålla kyrkan. På grund avkyrkans storlek har det emeUertid inte varit möjligt för församlingen attensam svara för kostnaderna vid mera omfattande underhålls-ochreparationsarbeten. har därför anvisat medeltill reparationsarbeten på . Jag tillstyrker att bidragäven får utgå till de nu föreslagna restaureringsarbetena. Regeringen har uppdragit åt attmed utgångspunkt i förslaget till restaurering av delsprojektera en första etapp av restaureringen t. o, ra, bygghandlingar, delsupprätta och redovisa förslag rörande fortsatta restaureringsarbeten.Planeringen och projekteringen skall ske i samråd med ochVadstena församling. Frågan om fördelningen av kostnaderna förrestaureringen bör bli föremål för förhandlingar mellan staten och församlingensedan bygg- Prop.1976/77:100 Bilaga 12 i96 nadsstyrelsenredovisat ett detaljerat restaureringsförslag med kostnadsberäkning. Innanavtal träffats med församlingen är det inte möjligt att närraare ange hur stordel av kostnaderna för restaureringen som bör falla på staten. För budgetåret1977/78 räknar jag med ett medelsbehov av högst 1,8 milj. kr. förprojekteringen och ett påbörjande av den första etappen. Anslagetbör alltså för nästa budgetår föras upp med 1,8 mUj. Jag hemställer attregeringen föreslår att till Bidrag till restaurering av Vadstenaklosterkyrka för /78 anvisa ett reservationsanslag av 1 800 000kr. Bidrag till renovering av Värnhems klosterkyrka Nyttanslag (förslag) 685 000 har anhållit om ett statsbidragpå . till reparations- och isoleringsarbeten på Värnhemsklosterkyrka. De planerade arbetena omfattar bl. a. isolering av valven samtreparation av fönster, murar och yttertak. förklarar i yttrande överansökningen att Värnhems klosterkyrka är ett av landets märkligaste medeltidamonument och det främsta exemplet i landet på cisterciensisk byggnadskonst. Densenaste restaureringen av kyrkan, utförd 19181923, bekostades delvis medsärskilda statUga anslag. Ämbetet finner det väl raotiverat att så sker ävendenna gång. frarahåller att det är nödvändigtatt de föreslagna arbetena kommer till utförande. Kostnaderna för denaktuella renoveringen beräknas av tUl . Kammarkollegiet anser att Värnhems klosterkyrka istatsbidragshänseende bör jämställas med de äldre domkyrkorna. Med hänsyn tillförsamlingens storlek (673 invånare ) och ekonomi finnerkollegiet det skäligt att statsverket helt svarar för kostnaderna för de nuaktuella arbetena på . har senare meddelat att kyrkanstransformator havererat och att kyrkan varit strömlös sedan mitten av september1976. Kostnaden för anskaffande och installation av en ny transformator beräknastUl ca . Församlingen anhåller att regeringen vid sin prövning avfrågan om anslag till Vamhems klosterkyrka även beaktar kyrkans ytterligarebehov av medel för anskaffande av en ny transformator. Klosterkyrkorna i Värnhem och intar ensärställning bland församlingskyrkorna. Dessa klosterkyrkor har inte byggts medtanke på 1976/77:100 BUaga12 197 De är väsentligt större och därför dyrare att underhålla än vanligaförsamlingskyrkor. Ur kulturhistorisk synpunkt är det av intresse för helalandet att de bevaras. De arbeten på Värnhems klosterkyrka, som är aktueUa,är av betydelse för kyrkans bestånd. Jag tillstyrker därför att statsbidrag fårutgå med . tiU den föreslagna renoveringen av Värnhems klosterkyrka.Hela beloppet bör anvisas för nästa budgetår. har tidigare (prop, 1920: 244, SU 1920:82, rskr 1920: 8a) anvisat statsbidrag till restaurering av Värnhemsklosterkyrka. Mitt förslag om statsbidrag innebär därför inte någon ändring avhittillsvarande principer i fråga om finansieringen av kyrkorestaureringar.Ansvaret för underhåll och restaureringar av församlingskyrkor måste liksorahittills normalt vila på vederbörande försaraling. Anslaget bör alltså föras upp med . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till renovering av Värnhemsklosterkyrka för /78 anvisa ett reservationsanslag av 685 000kr. Bidrag till ekumenisk verksamhet 1975/76Utgift 130 000 1976/77Anslag 180 000 1977/78Förslag 230 000 Från anslaget utgår innevarande budgetår delsbidrag till Svenska ekumeniska näranden raed . till bestridande avSveriges årsavgift till Kyrkomas världsråd, dels bidrag till med . Nämnden har för bevUjat Kyrkornas världsrådett till . höjt anslag, vUket svarar mot världsrådets äskande föråret. Kyrkornas världsråd har på gmnd av inflation och ogynnsamma växlingskurserunder senare år ställts inför utomordentliga finansiella svårigheter, vilkatvingat världsrådet till väsentliga nedskärningar. Med-leraskyrkoma har medanledning härav uppmanats att planera för en årlig ökning avanslagen sora är tillräcklig för att korapensera verkningarna av inflationen.Nämnden anhåller för nästa budgetår om statsbidrag med . De senaste årens kraftiga kostnadsökningar harställt institutet i en svår situation med hänsyn tiU flera av dessverksamhetsformer. Ett fortsatt statsanslag är därför en av de viktigasteförutsättningama för att 1976/77:100 BUaga12 i98 verksamhetenskaU kunna fortgå. Eftersom anslaget för innevarande budgetår höjts med 50 %vill nämnden inte begära någon höjning av anslaget för nästa budgetår. NämndenanhåUer om ett oförändrat anslag på . Med hänsyn till den väntade ökningen av årsavgiftentill Kyrkornas världsråd förordar jag att bidraget till Svenska ekumeniskanäranden höjs med . Anslaget bör alltså för nästa budgetår räknas uppmed . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till ekumenisk verksamhet /78 anvisa ett anslag av . Bidrag till de svenska utlandsförsamlingarna 1975/76Utgift 155 000 1976/77Anslag 175 000 1977/78Förslag 190 000 Enligt beslut av (prop. 1966: 34, SU1966: 51, rskr 1966: 158) utgår bidrag av statsmedel tiU de svenskautlandsförsamlingarna. Beslutet avsåg de svenska församlingarna i ,, , , , och , för vUka Kungl.Maj:t har fastställt kyrkoordning. Av anslaget för innevarande budgetår utgår150 . som bidrag till avlöning av kyrkvaktmästare och biträden påförsamlingarnas pastorsexpeditioner, medan . utgör gottgörelse åt densvenska församlingen i för förlorad rätt till skeppsavgifter. De kostnader för avlöning av biträden ochkyrkvaktmästare som bör beaktas vid bidragets bestämraande uppgår enligtdomkapitlets beräkningar till . Domkapitiethemställer, att bidraget för avlöningskostnader bestäms till hälften av dettabelopp, dvs. Vidare föreslår , att gottgörelsen tiUden svenska församlingen i även för nästa budgetår skall utgöra 25 000kr. På grund av församlingamas ökade kostnader föravlöning av biträden och kyrkvaktmästare förordar jag att anslaget för nästabudgetår höjs med . Jag herastäUer att regeringen föreslår att till Bidrag till de svenskautlandsförsamlingarna för /78 anvisa ett anslag av . Prop.1976/77:100 Bilaga 12 199 Bidrag till reparationsarbeten på de svenska utlandsförsamlingarnaskyrkobyggnader 1975/76Utgift 80 000 Reservation 1976/77Anslag 125 000 1977/78Förslag 50 000 Från anslaget utgår innevarande budgetår bidragtill reparationsarbeten på de svenska kyrkorna i och , Bidraget till i har beräknatstill ,, varav anvisats . 1974: 1 bil. 10 s.100, KrU 1974: 4, rskr 1974: 66 och prop. 1975/76: 100 bil. 10 s, 168, KrU1975/76: 30, rskr 1975/76: 196), . För nästa budgetår räknar jag endast med ettmedelsbehov av , för reparationsarbeten på i , Anslaget bör alltså för nästa budgetår föras uppmed . Jag herastäUer att regeringen föreslår att till Bidrag till reparationsarbeten på desvenska utlandsförsamlingarnas kyrkobyggnader för /78 anvisaett reservationsanslag av . 1975/76Utgift 16 000 000 Reservation 1976/77Anslag 20 000 000 1977/78 Förslag 25 000 000 Från detta reservationsanslag utgår bidrag tillreligiös verksamhet (verksamhetsbidrag) enligt förordningen (1974: 404) omstatsbidrag till vissa trossamfund (ändrad 1976: 255). Verksamhetsbidrag utgårtill församling som 1, tillhör annat kristet trossamfund än svenska kyrkaneller ingår i grupp av samverkande kristna församlingar utanför ,2, är anslutet tiU frikyrkoråd eller på annat sätt samverkar medrådet och 3, tillhör sådant sarafund eller ingår i sådan grupp av försaralingarsora betjänar minst 3 000 personer i . Till församUng sora inteuppfyUer viUkoren under 1 och 2 utgår bidrag ora regeringen förklarat att dettrossamfund församUngen tUlhör kan koraraa i fråga till statsbidrag enligtnänrnda kungörelse. Sådana beslut föreligger beträffande estniskaevangeUsk-lutherska kyrkan i , de förenade islamiska församlingarna iSverige, katolska kyrkan i , de mosaiska församlingama i , deortodoxa kyrkorna i och ungerska protestantiska försaralingen iSverige. Frågorom bidrag prövas av en saraarbetsnämnd, vari ingår företrä- 1976/77:100 Bilaga12 200 dåreför alla samfund eller gmpper av församlingar som är anslutna till ellersamverkar med frikyrkoråd. I ärende om statsbidrag till församlinginom samfund, som inte är anslutet till frikyrkorådet, skall samarbetsnämndeninhämta yttrande från cn till nämnden knuten delegation. I denna delegationingår bl. a. företrädare för de trossamfund som inte är representerade isamarbetsnämnden men som enligt regeringens beslut kan korama i fråga tillstatsbidrag. Ledamöterna i nämnden och i delegationen utses av regeringen. Ur anslaget utgår vidare sammanträdesarvoden ochreseersättningar åt ledamöter och suppleanter i samarbetsnämnden och idelegationen samt ersättning till frikyrkorådet för informativt ochadministrativt arbete. Efterfrågan på såväl verksamhetsbidrag somlokalbidrag har varit utomordentligt stor och befintliga anslag måste betraktassom otillräckliga med hänsyn till målsättningarna. har sedan statsbidragetstUlkomst haft som mål att erhåUa i varje fall av samfundens ochförsamlingamas totala utgiftsvolym täckt av statsbidrag. räknarmed att det för att uppnå detta mål kan ta räknat från budgetåret1971/72, då bidraget infördes. De berörda samfundens totala utgiftsvolymberäknas tUl 550 milj. kr. För att 10 %-målet skaU uppnås budgetåret1980/81 behöver anslsgen till trossamfunden räknas upp med ca 10 milj. kr. förvartdera av de fyra närmaste budgetåren. Ett annat skäl tiU höjning av anslagen tUltrossamfund är att det så gott som tillkommer nya trossamfund som avregeringen förklaras berättigade att få bidrag. Innevarande budgetår får demusliraska församlingarna med sammanlagt 12 000 anhängare bidrag för förstagången. Löneutvecklingen och den fortsattaskatteomfördelningen fortsätter att försvåra för de berörda församlingama attklara sin ekonomi. För att få medel till löneförbättringar och nyaarbetsgivaravgifter behöver församlingarna öka sina inkoraster genom friviUigainsamUngar och större allmänna bidrag. anhåUer därför /78 ora en höjning av verksamhetsbidraget med 7 milj. kr. till27 milj, kr. Trossamfunden uträttar ett värdefullt ideellt arbetesom är av stor betydelse både för enskilda mäimiskor och för samhället. Det ärdärför angeläget att samhäUet underlättar trossamfundens möjligheter att verka.Det statliga stödet till andra trossamfund än har ökat snabbtunder . Anslagen tUl trossamfund har sålunda sti- Prop.1976/77:100 Bilaga 12 201 gitfrån 2 milj, kr. /73 tiU 27 milj. kr. Avsistnämnda belopp avser 7 milj. kr. bidrag till anskaffande av lokaler förtrossamfund. a. med hänsyn till den allmänna kostnadsutvecklingen behöverdet ekonomiska stödet till trossamfunden ökas ytterligare. Jag föreslår attförevarande anslag för nästa budgetär räknas upp med 5 milj, kr. JaghemstäUer att regeringen föreslår att tUl Bidrag till trossamfund för budgelåret1977/78 anvisa ett reservationsanslag av . Bidrag tUl anskaffande av lokaler för trossamfund