prop · G00374 · 1976-12-31 00:00:00 — Reglering av prisstegringar för civilförsvaret 1975/76 Utgift 1976/77 Anslag 25 600 000 1977/78 Förslag 33 400 000 'Utgifterna redovisas under anslaget G Anslagen inom utgiftsramarna för civilförsvaret ärför budgelårel 1977/78 beräknade i pris- och löneläge februari 1976.Förevarande anslag är avsell att täcka pris- och löneökningar som inträffarfrån intill utgången av budgelårel 1977/78. innebär altungefär pris- och löneökningar räknas in i anslaget. Anslaget är ell s.k. täckningsanslag som inle skall belastas. Budgelårel 1975/76 har för budgelårel 1975/76 anvisat 26,3milj. lill reglering av prisstegringar för civilförsvaret. Prisregleringenskall enligl beslul (prop. 1972:75 s. 195, FöU 1972:17, rskr1972:331) ske enligt samma melod som tillämpas för anslagen inom den militäraramen, dvs. under löpande budgelår och på grundval av nelloprisindex (NPI).Metoden och beräkningen av NPI för /76 har närmare redovisaisunder anslaget till Reglering av prisstegringar för del miliiära försvaret. Bortsett från prisregleringsanslaget ochinvesteringarna för bistånds- och katastrofutbildningen under anslaget II 6.Civilförsvar: Anskaffning av anläggningar var summan av de rambundna anslagenlill civilförsvaret för /76 . För prisreglering avanslagen inom civilförsvarets utgiftsram disponerades alltså [(148 470 000 x19,44):100] . Från della belopp skall emellertid dras 3 milj. kr.enligl följande sammanställning. Medelsförbrukninguiöver anslag på kapitälbudgeten 11:6Civilförsvar: Anskaffning av anläggningar 4 000 000 Undernyttiandeav utgiftsramen för budgetåret 1974/75(jfr. 1975:1 s. 64 och 70). Prop.1976/77:74 286 För prisreglering disponerades alltså lolall (28863 000 - 3 000 000) . Regeringen häri beslulal omöverskridande av anslagei G 1. Civilförsvar på grund av pris- och löneökningarm. Genom beslulen har sammanlagt . slällls till förfogande förändamål som avses med anslaget. När de definitiva utfallsberäkningarna senare blevklara visade det sig att en slörre del av prisregleringsmedlen kunde utnyttjasoch atl en större del än beräknat av medelsförbukningen under anslaget 11:6Civilförsvar: Anskaffning av anläggningar hade lagits i anspråk förinvesteringar för bistånds- och katastrofutbildningen i . 1 beräkningarnaav det ekonomiska ulfallel för budgelårel 1975/76(prop. 1976/77bil. 7s.12)harhänsyn tagils till dessa förhållanden. Beräkningen av NPI under innevarande budgelårharjag behandlat under anslaget till Reglering av prisstegringar fördelmilitära försvaret. Del tillgängliga materialet belräffande prisutvecklingentyder på atl de anslagsöverskridanden som kommer att behöva medges på grund avförändringen av NPI kommer all översliga del för innevarande budgelår anvisadeprisregleringsanslagei på 25,6 milj. kr. Anslaget beräknades på grundval avell antaget NPl-me-deltal på förtiden lillmedelkosinadsläge budgelårel 1976/77. Jag har under anslaget till Reglering avprisstegringar för del militära försvarel behandlat hurdel beräknade beloppeti prop. 1976/77:100 bil. 7 under förevarande anslag har räknats ut. De tvådelarna av anslaget uppgår lill . Jag villvidare erinra om vad jag haranfört under avsnittet Civilförsvarets forisattautveckling om vissa lekniska förändringar vid beräkning av prisregleringenunder löpande budgelår. Under avsnittet Ramberäkningar för budgetåret1977/78 harjag angetl hur jag har beräknat kompensationen för pris- ochlöneökningar för nästa budgelår. Med hänvisning lill vad jag har anfört därhemställer jag alt regeringen föreslår all lill Reglering av prisstegringar förcivilförsvaret för budgelårel 1977/78 anvisa ell förslagsanslag av 33 400 000kr. 1976/77:74 287 Verksamheten under huvudprogrammet Civilförsvarbudgeteras på ett antal primämppdrag inom produktionsområdena Förvaltning,Ulbildning av civilförsvarspersonal m. m., Civilförsvarsutbildning avallmänheten. Underhåll och förrådsverksamhet, Materielanskaffning m. m..Anskaffning av förråds- och ulbildningsanläggningar, Anskaffning avanläggningar för civilförsvarels krigsorganisation m. m.. Skyddsrum förbefolkningen saml Forskning, försök och ulveckling. Verksamhelen finansierasfrån följande anslag. Civilförsvar G 2. Civilförsvar: Skyddsrum Il 6. Civilförsvar: Anskaffning avanläggningar Ijuni 1972 uppdrog Kungl. Maj:t åt försvarelsrationaliseringsinstitut (FRI) atl göra en översyn av (Cfs) organisation. Bakgrunden till uppdraget var bl. a. den delvis ändradeinriktningen av verksamhelen inom civilförsvaret till följd av 1972 årsförsvarsbeslut och de förändrade kraven med anledning av atl ett nyttplanerings-och: ekonomisystem införts inom försvarel. uppdrog vidare Kungl. Maj:t åt Cfsatt i samråd med FRI utarbeta förslag lill detaljorganisation för deutbildnings- och förrådsanläggningar som enligt elt tidigare riksdagsbeslut(prop. 1974:75, FöU 1974:20, rskr 1974:191) skulle inrättas. Arbelel skullesamordnas med FRl:s översyn av Cfs' organisation såvitt avsåg den cenlralaledningen av utbildnings-, övnings- och förrådsverksamhelen. Cfs och FRIredovisade sina förslag med anledning av delta uppdrag. Genom beslul fastställderegeringen en försöksvis organisation för en utbildnings- och förrådsbyrå inomCfs. fastställdes detaljorganisalionen för de regionala skol- ochförrådsanläggningarna i Revingeby, Katrineholm-Malmby, och Sandö.Regeringen anmälde i beslutet att den avsåg alt ta slutlig ställning tillbyråns organisation och namn m. m. efter det all FRl:s översyn av Cfs' organisationi sin helhet redovisats. FRI lade fram förslag lill ändradorganisation för Cfs' centrala del. Förslagel redovisades i en rapport (Rapport9.76-6601 Civilförsvarsslyrelsens organisation). 1 anslulning härtill anmäldeinstitutet all utredningsarbetet hade avslutats. Innan förslaget lämnades inhade del be- 1976/77:74 288 handlalsi instilutels samrådsdelegaiion och i Cfs' styrelse vilka i alll väsentligtbiträdde förslagen i rapporten. Cfs' styrelse underströk härvid angelägenhetenav att förslärka verksledningen i försia hand för att förbättra samordningen avcivilförsvarels produktion. Efter remiss har yttranden överorganisalionsförslaget avgetls av överbefälhavaren, fortiflkaiionsförvaliningen,försvarets personalnämnd, statskontoret, ,riksrevisionsverkei, statens personalnämnd, överstyrelsen för ekonomisktförsvar, länsstyrelsema i , och ,decentraliseringsulredningen. i ,Centralorganisationen /SR genom lokalorganisationerna vid Cfs resp.länsstyrelsen i samt Tjänstemännens centralorganisationsstatstiänstemannaseklion (TCO-S) genom ST-Civilförsvar. I ett av remissvarenhar även Cfs' företagsnämnds synpunkter på organisalionsförslaget redovisais. De uppgifter som inom det toiala försvarel ankommerpå civilförsvaret brukar anges som dels skadeförebyggande åtgärder, delsskadeavhjälpande åtgärder. De skadeförebyggande ålgärderna beslår främst i atttillhandahålla den civila befolkningen skydd genom alt i fred bygga skyddsrumoch skaffa skyddsmasker. Detta skydd kompletteras genom att utrymning och omflyttningav invånarna i bedömda riskområden förbereds. Till de skadeavhjälpandeuppgifterna hör räddning av människor som stängts in i skyddsrum ellerinstörtade byggnader, ell försia omhändertagande av skadade, omhändertagande avutifrån kommande flyktingskaror m. m. Ledningen av civilförsvaret utövas under regeringenav Cfs som är central förvaltningsmyndighet för civilförsvaret. Inom ramen förförsvarets planerings- och ekonomisystem är styrelsen såväl programmyndighelför huvudprogrammet 6 Civilförsvar som produktionsmyndighet för civilförsvarelsfredsproduklion. Anskaffning av anläggningar för fredsorganisationen handhasdock av . Cfs har genom särskilda beslut härutöver ålagtsvissa särskill angivna uppgifler. uppdrogs ål Cfs all i civilthänseende vara samordnande myndighet i frågor som rör planering och användningav vissa för flera myn-dighetergemensammauppehållsplalser(gpl)m. m. Ijuni1967åladesslyrelsen all åt tillhandahållasekreterare och erforderiig personal i övrigi. Cfs harockså samordnandeuppgifter för planläggning av radiakskydd och nyktingmollagning i krig. Cfs' nuvarande organisation fastställdes till sinhuvuddel genom riksdagsbeslut (prop. 1966:1,bil. 13,SU 1966:41,rskr1966:124). Genom senare beslul har organisation faslslällls för styrelsenstekniska funktion liksom - försöksvis - för verksamheten avseende studier ochlångsiktsplanering. Cfsleds av en lekmannastyrelse. Chef för Cfs är en generaldirektör. Inom verketfinns en stab, fem byråer, närHiigén planeringsbyråh,'utrustnings-byrån,kanslibyrån, tekniska byrån saml utbildnings- och förrådsbyrån, vidare eltförsöksvis inrättat sekretariat för studier och långsiktsplanering, encivilförsvarsöveriäkare och en mililärassislent. Den organisatoriska uppbyggnadenframgår av följande tablå. lnforlel..liSamordn.det Tjm för gpl Sekretariatet f. studier o. långsiktsplan.i 1 verkschefens stab ingår en tiänstemän församordning, en tiänstemän för ärenden som avser gemensamma uppehållsplatser(gpl-ärenden), en in-formalionsdetalj samt verkschefens handsekreterare. Somknuina till verksledningen brukar även räknas civilförsvarsöveriäkarén,militärassistenien och riksnämndens för beredskap sekretariat. Planeringsbyrån är indelad i fyra sektioner,nämligen utredningssektionen, laktiksektionen,organisationsseklionen ochsektionen för befolkningsskydd. Byrån ansvarar för civilförsvaretsprogramplanering, för dess operativa verksamhel och krigsorganisationensberedskap. Utrustningsbyrån är indelad i tre sektioner -malerielsektionen, inköps-sektionen och ADB-sektionen. Byrån svarar förmaterielanskaffning och försäljning samt ADB-service. Kanslibyrån är indelad i tre sektioner, enadministrativ sektion, en personaladministrativ sektion och en ekonomisektion.Byrån handhar ärenden rörande verkels personal, organisation, ekonomi, juridik,dokumentation och kontorsdrifi. Tekniskabyrån är indelad i två sektioner, en utredningssektion och en 1976/77:74 290 projekiledningssekiion.Dessutom finns ett ritkontor. Byrån leder i tekniskt avseende produktionen avskyddsrum och anläggningar för civilförsvarets krigsorganisation, ulttrbelarproduktionsbeslämmelser, lekniska beslämmelser och andra anvisningar. Utbildnings- och förrådsbyrån är t. v. försöksvisindelad i två sektioner, en utbildningssektion och en förrådssekiion. Tillbyrån hör de regionala skol- och förrådsanläggningarna i Revingeby,, och . Byrån svarar för administration avcivilförsvarets utbildnings- och övningsverksamhel och rekrytering av personallill civilförsvarets krigsorganisation. Vidare svarar byrån för planläggningav malerielunderhåll och för-rådsverksamhei. Sekretariatet för studier och långsiktsplaneringsaknar formell underindelning. Till sekretariatet är knutet enoperationsanalysgrupp (OA-grupp) från försvarets forskningsanstalt.Sekretariatet ansvarar för slyrelsens långsiktiga planering ochstudieverksamhet. Antalet anställda centralt inom Cfs uppgick den 1juli 1976 lill 214 personer. Härav utgjorde 178 handläggande personal(molsvarande). Översynsarbelet har bedrivits inom en projektgruppvid FRI. Gruppen utvidgades fr. o. m. med en representant från Cfs.En referensgrupp bestående av verkscheferna vid och och en förelrädareför Cfs' personal har inriklal projektgruppens arbete. Förutsättningarna för översynen har delvisförändrats under utredningsarbetets gång. Av betydelse har varit bl. a. beslulom utbildnings- och för-rådsverksamheiens organisation, beslutet om Cfs'flyttning till Karistad och regeringens uppdrag till FRI atl göra en rationaliseringsundersökningavseende länsstyrelsernas försvarsenheler. FRI ledovisar i ett särskill kapitel förtiänsieroch brister i nuvarande organisation. Institutet anser bl, a. att Cfs iniehell har kunnat anpassa sin organisation till planeringssystemets krav. Det harmedfört en obalans mellan planering och produktion. Perspektivplaneringen harskell delvis utan någon större medverkan från planeringsbyrån ochproduklionsbyråerna. På produktionssidan saknas inom organisationen någon somnärmare analyserar förutsällningarna för produktionen och samordnar denna.Dessutom saknas till Slor del funktionen produktionsplanering på längre sikl änett år. Del gäller särskill personiilförsörjningen och lill viss delmaterielanskaffningen. Däremol synes enligl FRI produktionsplaneringen fungeraväl inom skyddsrumsfunktionen. Brisiterna i produktionssamordningen försvårararbetet vid 1976/77:74 291 Cfs' organisation kännetecknas av en långt drivenunderindelning, vilket försvåräf- én anpassning lill ävein mindre förändringari arbelsomfång. 1rapporten diskuteras den förändring i inriktningen av Cfs' verksamhet somskulle följa av en i en annan FRl-ulredning redovisad grundsyn pålänsstyrelsernas lotalförsvarsuppgifter. Enligl denna bör länsstyrelserna avlastasuppgifler som inle har ell direkl samband med deras planläggnings-uppgifter.Redovisade exempel är rekrytering/inskrivning av civilförsvarspersonal somskulle kunna skötas av Cfs' skol- och förrådsanläggningar ochpersonalregislreringen som skulle kunna handhas av värnpliklsverket. Vad gälleranläggningar för civilförsvarsorganisationen och verksamhelen avseendesambands- och alarmeringsulrustning kan vidare begränsningar avlänsstyrelsernas uppgifter göras och resurser härför föras samman lill Cfs. FRIhar tagil hänsyn härtill i den föreslagna organisationen. diskussion kring planeringssystemet och dess krav på Cfs' organisationframhåller FRI att den nu gällande delprogramindelningen för civilförsvaret -ledning i krig, utrymning, skydd för allmänheten, undsättning och allmänadministration - inte är den lämpligaste från avvägningssynpunkl. Del lordedärför bli nödvändigl att ändra den . Del är mol denbakgrunden enligt FRI inte lämpligt atl la den nuvarande delprogramindelningentill utgångspunkt för den organisatoriska indelningen. Med anledning häravdiskuteras om en tänkt framtida programstruktur med delprogrammen räddning,skydd och fredsmässig ledning kan tas som ulgångspunklförorganisaiionsuppbyggnaden. Cfs skulle då ha enheter för räddning och skyddsaml för planering och administration. FRI anser att de fördelar i fråga omavvägningsmöjligheter och entydiga ansvarsförhållanden som skulle vara förenadehärmed måste vägas mol ekonomiska nackdelar i form av dubblering avproduktionsteknisk kompetens. Enligl FRI:s bedömning överväger nackdelarna meden sådan lösning. Varken den skisserade eller den nu gällande delprogramindelningen,vilken enligt rapporten ger upphov till samma slags för- och nackdelar, börenligl FRI läggas lill grund för den organisatoriska indelningen. FRI hävdar istället atl den organisaloriska indelningen bör göras så atl produktionstekniskspecialisering och god hushållning med tillgängliga resurser möjliggörs. Visskompetens bör kunna användas gemensamt i de delar av produktionen som harproduktionstekniska samband även om delarna hålls isär i avvägningssammanhang. Somutgångspunkt för fördelning av uppgifterna och för den organisaloriskaindelningen har FRI haft en gruppering av Cfs' uppgifler och verksamhel ifunktionerna planering, produktion och administration. Planeringen svarar förden övergripande avvägningen inom civilförsvaret och inriktar produktionengenom att formulera produktionsmål och fördela resurser. Den svarar också föruppföljningen. Produktionsfunktionen svarar för anskaffning och vidmakthållandeav civilförsvarskomponenter. klaraplanerings- och produkiionsfunktionerna måste organisationen kunna genomföravissa uppgifter av stödkaraklär (personal- och ekonomiadministration m. ).En administrativ funktion måste därför finnas. Vad gäller organisationen i storl diskuterar FRItre alternativ med avseende på produklionsfunktionen. Två av alternativeninnehåller tre produktionsenheter, ett alternativ fyra enheter (alternativ 2). FRF.s förslag lill ny organisation för Cfs' innebäratl styrelsen under verksledningen delas in i en planeringsenhet, treproduktionsenheter - organisations- och materielenhel, skydds- ochanläggningsenhel och utbildnings-och förrådsenhet - samt en administrativenhet. Ett stabsorgan för informationsverksamhet och en mililärassislentdirekt underställda generaldirektören ingår vidare i organisationen. ' Informationsenheten äri administrativt hänseende knuten till administrativa 2 Varav 22 placerade i sekretariat på enheterna. FRI beskriver relativi utföriigt de föreslagnaenheternas organisation och dimensionering. FRI bedömer att den exlerna verksamhelen och deinterna lednings- och samordningsfrågorna även kommer atl vara avsådan omfattning atl verksledningen bör förslärkas. FRI diskuterar trealternativ härför, nämligen att inrätta en befattning som produktionschef,särskilda 1976/77:74 293 samordningsuppgifterför chefen för planeringsenheten och att inrätta en överdirektörsbefattning.FRI föreslåi-all eii tjänst fören överdirektör inrättas i organisationen. 1 övrigiinnebär förslagel vad gäller verksledningen all den nuvarande särskildasamordningsdetaljen fiyltas lill den administrativa enheten, atl tiänstemannenför gpl-ärenden placeras i organisations- och materielenheten och atlcivilförsvarsöveriäkarén ulgår ur organisationen. Civilförsvarsöveriäkarensuppgifler bedöms kunna fullgöras av försvarets sjukvårdsstyrelse. Huvuduppgifterna för planeringsenheten blir bl.a.perspektivplanering, programplanering och produktionsinriktning. Detförutsätts även att enheten skall fungera som stabsorgan ål verksledningen iexlerna samordningsfrågor. Uppgifter i övrigi för enheten blir enliglöversynsrapporten bl. a. långsiktig informalionssystemutveckling och inriktningav arbetet med Cfs' anslagsframställning. 1 sin missivskrivelse till rapportenanför FRI dock alt planeringsenheten bör ha hela ansvaret för arbetet med Cfs'anslagsframställning liksom även för verksamhetsplaneringen. Enheten bör varaindelad i en underenhet för utveckling och en för planering. Till enhetenförutsätts en operationsanalysgrupp från försvarels forskningsanstall varaknuten. I de föreslagna huvuduppgifterna för organisations-och materielenheten ingår bl. a. atl precisera och fastställa del kvantitativaoch kvalitativa innehållet i civilförsvarels krigsorganisation och allgeografiskt fördela krigsorganisationens resurser. Enheten skall också svaraför anskaffningen av maleriel lill organisationen i den mån det inle ankommerpå annan enhet. Två underenheter föreslås, en för organisation, en förmaleriel. Skydds- och anläggningsenhetens huvuduppgifter föreslåsbli atl leda produktionen av skyddsrum för befolkningen, atl planlägga ochbygga ul alarmeringssystem, atl leda produktionen av anläggningar förcivilförsvarets krigsorganisation saml all planlägga och anskaffa sambandssystem.Häri ligger enligt förslaget som deluppgifter bl. a. åtgärder för alt förbättrautrymningsplanläggningen, atl kontinueriigt anskaffa skyddsmasker och att tafram underlag för självskyddsutbildning. Skydds- och an-läggninsenhetenföreslås indelad i sex underenheter, nämligen underenheter för ulredningar,skyddsrum, alarmering, anläggningar, samband och en underenhet förrilfunktionen. Utbildnings- och förrådsenheten svarar enliglöversyns-förslaget för alt civilförsvarets krigsorganisation förses medutbildad och övad personal. Vidare har enheten att svara för underhåll ochförrådshållning av mobiliseringsmalerielen. Övningsledarna som är direktunderställda chefen för utbildnings- och förrådsbyrån föreslås bli placeradevid de regionala skol- och förrådsanläggningarna. Enhetens centrala delföreslås bli indelad i en underenhet för ulbildning och en underenhet förförråd. Denadministrativa enheten föreslås ha ansvaret för perso- 1976/77:74 294 naladministration,ekonomiadministration, administrativ service och administrativrationalisering/automatisk dalabehandling (AR/ADB). Enhetens roll i arbetet medall utarbeta Cfs' anslagsframställning har lidigare berörts i anslulning lillbeskrivningen av planeringsenheien. Cfs kommer vid omlokaliseringen lillKaristad atl anslutas lill förvaltningsenhet. Vissaav slyrelsens administrativa uppgifter och resurser kommer atl föras över lilldenna enhet. Den administrativa enheten föreslås indelad i fyra underenheter,en för personaladministration, en för ekonomiadministration, en föradministrativ service och en för AR/ADB. Administrativa enheten föreslås fåett samordningsansvar vad gäller att ta fram, la-gerhållaoch distribuerapublikationer och läromedel för civilförsvaret. Tilladministrativa enheten räknas i huvudsak all skriv- och sekrelerar-personal.Personalen bör föras samman till sekretariat, lämpligen ett för varje enhet,och vara direkl underställda chefen förden enhet de betiänar. Sekretariaten börges ansvaret för administrativ service och biirädande handläggamppgifter samlmaskinskrivning och därmed sammanhängande uppgifler. FRI anser alt dennaordning innebär en betydligl mer flexibel organisation och räknar med enväsenllig besparing i den delen. Sekrela-rialfunktionen föreslås omfatta totalt22 tiänster, vilkel är 13 tiänster mindre än f n. Del förslag lill fredsorganisation för Cfs somredovisas i översynsrapporten börenligl FRl:s mening betraktas som enbasorganisation. Den har anpassats till de förhållanden som kunnat överblickasunder utredningsarbetet. Den måsle emellertid seccessivi kunna anpassas lillförändringar. FRl:sförslag innebär totalt en minskning av antalet anslällda med 31 personer från214 till 183. Dessa personalbesparingar hänför sig främst till en effektivarekontorsdrift, merutnyttjande av personal vid civilförsvarsslyrelsens skol- ochförrådsanläggningar och överföring av uppgifler till ell för flera myndigheiergemensamt förvaltningskontor i . Kostnaderna för verksamheten beräknaspå sikt kunna minska med . räknal i pris- och löneläge juli1976. Cfs köper f n. tiänster för vissa sladigvarandeuppgifter. FRl:s förslag innebär en begränsning av behovet att anlitakonsulter. 1 stället inrättas tiänster för nämnda uppgifter. Konsultkostnadernaberäknas kunna minska med 2 milj. kr. Med hänsyn till att civilförsvarsslyrelsenlokaliseras lill Karistad omkring anser FRI det angeläget allförutsättningar skapas för all genomföra omorganisationen lill denna tidpunkt.Tjänsterna i den nya organisationen bör kunna bemannas föreomlokaliseringen till Karistad för atl ge personalen en rimlig möjlighet allföre flyttningen avgöra om den befallning man erhåller i organisationenmotsvarar de personliga önskemålen. FRI har gjort upp en tidsplan mot dennabakgrund. I rapporten förutsätts att ansvarel föratt genomföra omorganisationenkommer atl åvila Cfs. Prop.1976/77:74 295 Vissa likartade allmänna synpunkter på FRI:sförslag föiekommer i ell flertal remissyttranden. Riksrevisionsverkei ochstatskontoret pekar på att olika alternativ lill den föreslagna organisationenär knapphändigt redovisade i översynsrapporten. finner medhänsyn härtill atl slutsatserna i rapporten är svagt underbyggda. Delknapphändiga underiagel och avsaknaden av alternativ gör det svårl alt värderaorganisationsförslaget. Mol den bakgrunden bör förändringar enligtriksrevisionsverket nu ske endast i fråga om planeringsfunktionen ochprogramstrukturen. Sådana organisationsallernativ som enligt statskontoretsmening skulle vara naturliga för en myndighet med programindelning har intenärmare övervägts. Det är av del skälel svårt atl la slällning lill omomorganisationen bör genomföras. Personalsociala skäl talar dock enligtstatskontoret för att beslut i ärendet bör fattas. Samordningen av Cfs' verksamhel med andra centralamyndigheters verksamhet anses av flera remissinstanser otillräckligtbehandlad. Överbefälhavaren flnner det olämpligt från lotalförsvarssynpunkiatl samordningsfrågorna enligt omorganisationsförslaget i ökad utsträckningsplittras på sakenheterna. Riksrevisionsverkei anser attsamordningsmöjligheterna borde ha närmare undersökts. Verkei nämner isammanhanget särskill verksamhelen vid värnpliktsverket, försvaretssjukvårdsstyrelse, och statens brandnämnd. Överslyrelsen för ekonomiskt försvar framhåller alluppgifler som kräver samverkan mellan överstyrelsen och Cfs behöver vara fastförankrade i Cfs' organisation.