prop · G003108 · 1976-12-31 00:00:00 — Spelpå mekaniska eller elektroniska apparater (auiomalspel) må anordnas a)efter lillslånd av polismyndigheten under förutsättning allspelet anordnas antingen i samband med offentlig nöjestillsläll-ning inomföreningslokal, annan samlingslokal eller nöjespark eller liknande anläggningeller i samband med livolirörelse eller sådan restaurangrörelse, för vilkengäller tillstånd till seivering av spritdrycker, vin eller starköl enligt lagen(1977:000) om handel med drycker, allvärdet av spelarens insats utgör högsl en krona per spel, atthögsta vinsten ej överstiger ell värde, som motsvarar insatsen, attlillslåndsbesluiel, i original eller bestyrkt avskrift, finnes anbragi på välsynlig plats i lokalen; Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse att tillståndsbeslutet, i original eller bestyrkt avskrift,finnes anbragi pä väl synlig plats i lokalen. Tillstånd enligl första slyckela) meddelas lör sådan nöjesarrangör eller rörelseidkare, som där avses, och gäller för viss lideller tills vidare. enligt första stycket b) meddelas för den som erhållittillstånd lill bingospelel och gäller för viss lid. Auiomalspel, som normalt erbjuder vinst endasi i form av ellfrispel påautomaten må anordnas ulan lillslånd. Rouleiiespel må anordnas efter tillstånd avpolismyndigheten under förulsäilning all spelet anordnas antingen i samband medoffenUig nöjeslillsläll-ninginom nöjespark eller liknande anläggning eller i samband med restaurangrörelse,för vilken gäller lillslånd lill utskänkning enligt rusdiycks-Jörsäljningsförordningen(1954:521), alt spelet bedrives med spelmarker, att värdet av spelarens insats på varje särskildvinstmöjlighet utgör högsl , all högsta vinsten pä vae särskild vinstmöjlighet ejöverstiger ell värde, som molsvarar irellio gånger insatsen, all lillslåndsbesluiel, i original eller bestyrklavskrift, finnes anbragi på väl synlig plats i lokalen. Tillstånd meddelas för innehavaren av spellokalen ochgäller eller lills vidare. Rouleiiespel må anordnas efter lillslånd avpolismyndigheten under förutsättning attspelet anordnas antingen i samband med offentlig nöjeslillställ-ning inomnöjespark eller liknande anläggning eller i samband med restaurangrörelse, förvilken gäller tillstånd lill servering av spritdrycker, vin eller starkölenligt lagen (197 7:000) om handel med diycker. alt spelet bedrives med spelmarker, atl värdetav spelarens insats på varje särskild vinstmöjlighet utgör högsl , att högsta vinsten på varje särskild vinstmöjlighet ej översiigerell vär de, som molsvarar iretiio gånger insatsen, alt lillslåndsbesluiel, i original eller beslyrklavskrift, finnes anbragi på väl synlig plais i lokalen. Tillstånd meddelas för innehavaren av spellokalen ochgäller för viss lid eller lills vidare. Denna lag träder i kraft den . Tillstånd sommeddelats med slöd av äldre bestämmelser skall gälla som om de meddelats enligldenna lag. Lagom ändring i lagen (1954:579) om nykterhetsvård Härigenomföreskrives i fråga om lagen (1954:579) om nykierhetsvård' delsall 14 S 2 mom. skall upphöra alt gälla, delsall 14 S 3 mom. och 59 S skall ha nedan angivna lydelse. 3 mom. Närmare bestämmelser om åtgärd enligl 1 mom. meddelas av regeringen. 3 m o m . Närmarebestämmelser om åtgärder en\\g\ 1 och 2 mom. meddelas av regeringen. Talanmot nykterhelsnämnds beslut föres hos länsrätten genom besvär, om nämndenavvisat ombud eller biträde eller om beslutet innebär utdömande av vite,förordnande enligt 15 S om övervakning, meddelande av lydnadsföreskrift,förverkande av anstånd med verkställighet eller åtgärd som avses i 14 § 2 mom.Över annat av nykterhelsnämnd enligl denna lag meddelat beslut må klagan ejföras. Talanmol nykterhelsnämnds beslut föres hos länsrätten genom besvär, om nämndenavvisat ombud eller biträde eller om beslutet innebär utdömande av vite,förordnande enligt 15 Som övervakning, meddelande av lydnadsföveskvifl ellerförverkande av anstånd med verkställighet. Över annat av nykterhelsnämnd enligldenna lag meddelat beslut må klagan ej föras. Dennalag träder i kraft . ' Lagen omtryckt 1971:307. Senaste lydelse av 14 ;; 1 mom. 1975:703. Senaste lydelse 1975:703. Lagom ändring i lagen (1958:205) om förverkande av alkoholhaltiga Härigenom föreskrives,atl I och 2 SS lagen (1958:205) om förverkande av alkoholhaltiga drycker m, m.skall ha nedan angivna lydelse. Alkoholhaltiga dryckereller andra berusningsmedel, vilka påträffas hos den som gör sig skyldig tillgärning som avses i 21 kap. 13 eller 14 S och därvid är berusad,så alt del framgår av hans åtbörder eller tal, skola vara förverkade, om ejsärskilda skäl äro däremot. Medför någon i strid mol gällande bestämmelser rusdiycker vid offentlig tillställning, skola de ock vara förverkade som i första slyckel sägs. Samma lag vare, om sådanadrycker eller berusningsmedel påträffas hos den som brutit mot 4S lagen omstraff för vissa irafikbrou, 13 kap. 6S luftfartslagen eller 325 S sjölageneller hos någon som medföljt vid tillfället, såframt berusningsmedlen måantagas hava varit avsedda även för den som begått gärningen. Medförnågon i strid mot gällande bestämmelser spritdiycker, vin eller starköl vidoffentlig tillställning, skola de ock vara förverkade som i första slycketsägs. Angående beslag av egendom som avses i 1 S skall vad i allmänhet är stadgal om beslag i brottmål äga motsvarande tillämpning, med följande avvikelser: Beslaglagen egendom må bevisligen förstöras om dess värde är ringa eller egendomens förstörande eljest måste anses försvariigt. I annal fall må egendomen försäljas, rusdiycker ull del i rusdiycksförsäljnings-förordningen omnämnda partihandelsbolagel, öl lill tillverkare av sådan vara och annan egendom pä sätt som med hänsyn lill egendomens Angåendebeslag av egendom som avses i 1 S skall vad i allmänhet är stadgat om beslag ibrottmål äga motsvarande tillämpning med följande avvikelser: 1-Beslagtagen egendom må bevisligen förstöras om dess värde är ringa elleregendomens förstörande eljest måste anses försvarligt. 1 annal fall måegendomen försäljas, spritdiycker, vin eller starköl ti)] del i lagen(1977:000) om handel med diycker omnämnda partihandelsbolagel, öl lilltillverkare av sådan vara och annan egendom på sätt som med hän- 'Senaste lydelse 1976:515 (jfr 1976:910). 2 Senaste lydelse 1970:751. 1976/77:108 128 Be- syn till egendomens beskaffenhet lopp, som erhållits vid försäljning av finnes lämpligt. Belopp, som erhål- beslagiagen egendom, tillfaller kro- liis vid försäljning av beslagtagen nan. egendom, tillfaller kronan. Beslutom förstörande eller försäljning meddelas av undersökningsledaren elleråklagaren. I fall som avses i 23 kap. 22 S första stycket första punktenrättegångsbalken får sådant beslut meddelas även av polismyndigheten. Gårbeslag åter och är egendomen jämlikt denna paragraf förstörd eller såld, skallersättning av allmänna medel utgå med belopp, som motsvarar egendomens pris vidförsäljning till allmänheten eller eljest finnes skäligt. Beslut om ersättningmeddelas av åklagaren. Är den som drabbats av beslaget missnöjd med beslut omersättning, äge han inom en månad från del han erhöll del av beslutet påkallarättens prövning därav. Ansökan härom göres vid den domstol, som ägt upptagafråga om beslagels bestånd. Ersättning utbetalas av efterframställning av åklagaren. Vad i 27 kap. 7 S är stadgat omall ålal skall väckas mom skall ej gälla i annat fall än då rättenutsatt sådan tid. Har förverkande av beslaglagen egendom ej förelagtsoch godkänts i samband med strafföreläggande eller föreläggande av ordningsbotoch väck-es ej åtal, prövar åklagaren, huruvida egendomen skall vara förverkad enligl1 S- Förordnande därom meddelas skriftligen. Den, från vilken beslagel skell,äger hos åklagaren anmäla missnöje med förordnandet inom en månad från det hanerhöll del därav. Anmäles missnöje, har åklagaren atl, om ej beslagel finnesböra hävas, väcka talan om egendomens förverkande. Sker del ej inom en månadfrån del anmälan gjorts, skall beslagel gä äter. Om polisman verkställer beslag och föreläggerförverkande av den beslagtagna egendomen i föreläggande av ordningsbot, skallanmälan om beslagel göras hos polismyndigheten. I fråga om rusdrycker, som i 5. Ifråga om spritdiycker, vin eller strid mot gällande bestämmelser starköl, som istrid mol gällande be-medföres vid offentlig tillställning, stämmelser medföresvid offentlig äger ordningsvakt som med slöd av tillställning, ägerordningsvakt som myndighets förordnande utövar po- med stöd av myndighels förordnan-lisverksamheivid tillställningen de utövar polisverksamhet vid lill-samma rätt alt tagaegendomen i be- ställningen samma rätt att taga slag som enligträttegångsbalken till- egendomen i beslag som enligt rät-kommerpolisman. tegångsbalken tillkommer polisman. Ordningsvaktsom verkställt beslag skall skyndsamt till polismyndigheten göra anmälan häromoch överiämna den beslagtagna egendomen. Dennalag träder i kraft . Prop.1976/77:108 129 Bilaga2 Utdrag BUDGETDEPARTEMENTET PROTOKOLL Anmälantill proposition om alkoholpolitiken Chefenför har redogjort för regeringens syn på denframlida alkoholpolitiken och i anslutning därtill lagt fram förslag tillåtgärder m. m. i de delar av alkoholpolitiken som i fortsättningen skall fallaunder verksamhetsområde. Därvid redovisade övervägandenoch förslag bygger på en rapport (Ds S 1977:1) som har lämnatsav en beredningsgrupp inom kanslihuset. Denna grupp tillkallades i februari1976 med uppdrag alt lägga fram ett samlat alkoholpolitiskt program pågrundval av det slutbetänkande (SOU 1974:90-93) som hade lämnats av denalkoholpolitiska utredningen (APU) och remissbehandlingen därav, följande tar jag upp sådana frågor inom del alkoholpoliliska området somäven i forlsätlningen skall handläggas inom budgetdepariementel. En sådan frågagäller organisationen m, m, av det statliga monopolet för parti-ochdetaljhandel med alkoholdrycker. En annan fråga gäller beskattningen av alkoholhaltigaoch andra drycker och därmed sammanhängande spörsmål. 1 dettasammanhang kommer jag också all behandla de i årets budget proposition aviserade ändringarna i dryckesbeskatlningen. Detta kommer all ske med beaklande även av de åigärder som betingas av del vid förra fattade principbeslutet om förbud mol försäljning av mellanöl i den allmänna handeln efter utgången av juni månad 1977. Handelnmed spritdrycker och vin omhänderhas helt av tvä statliga monopolbolag,nämligen AB Vin- & Sprilcenlralen (Spritcentralen) och . Sprilcenlralensvarar för import och partihandel saml bedriver dessutom viss tillverkning.Systembolaget handhar försäljningen till allmänheten och till restaurangernainte endast av sprit och vin ulan även 9Riksdagen 1976/77. Prop.1976/77:108 130 Systembolaget ägs helt av staten. 1 Sprilcenlralen ar statenendast delägare men dock på ett sätl som ger stålen ett avgörande inflytandeöver bolagels verksamhet. Bolagens verksamhet regleras i särskilda avtal medstaten. Denna organisatoriska ordning har gällt . Bolagen sorteradetidigare under . Efter uppdelningen av delta departementfaller bolagen under budgetdepartemenleis verksamhetsområde. Beredningsgruppenbehandlar organisationsfrågan mot bakgrund av all APU förordar all de båda monopolföreiagensammanslås lill ett bolag för både parti- och delaljhandelsfunkiionerna. Beredningsgruppenanser i likhet med vissa remissinstanser alt en sammanslagning avmonopolbolagen saknar alkoholpolitisk betydelse. En på APU:s initiativ verkställdexpertulredning visar inle au en sammanslagning skulle ge några väsentligareföretagsekonomiska fördelar. Då dessutom de båda bolagen och deras anställdahar olika uppfattning i frågan anser sig beredningsgruppen inle böra förorda ensammanslagning. De olägenheter och intressekonflikter som har påtalats av APUbör, enligl gruppen, rimligen kunna överbryggas vid en oförändrad organisation,t. ex. genom en utbyggnad av de gemensamma kontaktorgan som redan finns. Jagbiträder beredningsgruppens slutsats all de båda bolagen bör behållas med iprincip oförändrade funktioner under budgeidepartemeniet. Jagbiträder också gruppens förslag om all de detaljbesiämmelser om bolagen ochderas förvaltning, som finns intagna i rusdrycksförsäljningslagen(1954:521, ändrad senast 1976:513 jfr 1976:908) inle las in i den nyalagstiftningen. Sådana frågor bör i stället regleras i avtalen med staten. Beredningsgruppenföreslår au Sprilcenlralen i likhei med vad som redan gäller för Systembolagetgörs lill ett av staten belagt bolag. Jag ansluter mig lill förslaget men anserall de med en sådan ändring sammanhängande frågorna bör utredas närmare. Iavvaktan på resultatet av denna utredning bör bolaget - såsom beredningsgruppenhar föreslagit - få bedriva sin verksamhet ulan hinder av att det ej helt ägsav staten. Enligtlagen (1957:209) om skatt på sprit och vin (omtryckt 1975:140. ändrad senast1975:1402) utgår skall på sådana drycker i form av en lill alkoholhallen knutengrundavgift och en lill ulminuieringsprisei knuten procenlavgift. För sprit ärgrundavgiften per liter för varie hel vo- Prop.1976/77:108 131 lymprocenlalkohol och procenlavgifien av ulminuieringsprisei exkl. mervärdeskatt.För starkvin, dvs. vin med en alkoholhalt överstigande 14 volymprocent, ärgrundavgiften . per liter och för annat vin (lättvin) . För säväl starkvin som lältvin är proceniavgiften av ulminuieringspriseiexkl. Skallen på sprit och vin uppbärs och redovisas av Sprilcenlralen. Förvin av svensk tillverkning utgår dessutom en särskild lillverknings-avgifi.Denna avgift utgör per liter för mousserande vin och slarkvin och 20 öreför annat vin. Enligtlagen (1960:253) om tillverkning och beskattning av mall- och läskedrycker(omtryckt 1975:142, ändrad senast 1975:1403) utgår skatt för lagrat lättöl med39 öre per liter, för öl av typ A (pilsner) med . per liter, för öl avtyp B (mellanöl) med . per liter, för starköl med , per liter,för kolsyrade läskedrycker med per liter och för övriga läskedrycker med32 öre per liter. Skatiskyldig är den som inom landet tillverkar skattepliktigdryck eller som inför sådan dryck lill landet. För varor som tillverkas inomlandet inträder skattskyldigheten i princip när varan utlämnas från lillverkningsslället.Riksskatteverket är beskall-ningsmyndighet beträffande vara som tillverkas inomlandei. Vid införsel avskattepliklig vara eriäggs skatten till tullmyndigheten.Tullagen (1973:670, ändrad senast 1976:532) gäller i fråga om skall vid import. Nämnasbör också all lagen (1973:37) om avgift på vissa dryckesförpackningar(omtryckt 1975:144) äger tillämpning pä flaskor, burkar och andra förpackningarsom används för distribution av nu aktuella drycker. Beskattningensbetydelse som alkoholpolitiskt instrument har ägnats särskild uppmärksamhet avsåväl APU som beredningsgruppen. APU:s överväganden i denna del har lett fram lillförslag om införande av ett nytl skatte- och prissystem för sprit och vin. Dellasystem innebär i korthet följande. Skattenskall utgå enligt en enhetlig skattesats på monopolets omsättning av sprit ochvin. Skattesatsen bestäms så alt den svarar mol del aktuella samladeöverskottet av de nuvarande två monopol företagens sprit- och vinhanteringefter avdrag för omkostnader och skälig vinst. medför automatiskt att prisernamåste hållas på oförändrat hög nivå. Regleringen av priserna blir inte längreen skattefråga, men inflytande över prissättningen skalltillgodoses i första hand genom att grunderna härför fastställs i lag. 1 dennaskall föreskrivas hur priset skall fasisiällas för viss spritdryck, s. k.basvara. Som sådan föreslås märkesvaran absolut rent brännvin. 1976/77:108 132 utgångspunkti detta basvarupris bestäms grundpriser för övriga spritdrycker samt förstarkvin och liiltvin enligt specificerade normer som beaktar skillnader i alkoholslyrkaoch anskaffningskostnader. leder till en i förhållande lill styrkanprogressiv prissättning. Sålunda fastställda priser skall därefter avmonopolbolaget fortlöpande anpassas till den allmänna prisutvecklingen minsten gång . Bolaget skall dessutom kunna höja priset på viss missbruksvaraoch justera priset pä dryck som har en prisrelaiion till andra drycker sommarkant avviker från vad som gäller utomlands. Genomdetta system skulle, framhåller APU, de alkoholpolitiska aspekterna fä ökatinflytande pä prissättningen, alkoholsiyrkan i högre grad inverka på priset,prisanpassningen till den allmänna prisutvecklingen bli bättre, hamsiringsproblemfalla bort och ingripanden mot missbruksdrycker kunna ske snabbi. Systemetskulle dessutom erbjuda administrativa fördelar. APU:sprincipiella synpunkter på prispolitiken har allmänt biträtts av remissinstanserna.Däremot avvisas del föreslagna skatte- och prissyslemel av flertaletremissinstanser som har berört frågan. Det ifrågasätts också om förslaget ärförenligt med grundlagsenliga beskattningsrätt. Mot förslaget harsärskilt anmärkts att beskattningen inte blir kostnadsrelalerad och därför kanfå konsekvenser i förelagsekonomiska och konkurrensmässiga hänseenden. Beredningsgruppenframhåller för sin del, att det knappast råder några delade meningar omnödvändigheten atl utnyttja prismekanismen som ell alkoholpolitiskt instrumenti syfte all hålla tillbaka konsumtionen av alkoholdrycker. Priserna pä dessadrycker måste därför sällas relativt högt och fortlöpande anpassas till denallmänna prisutvecklingen. En medveten prisdifferentiering lill förmän för desvagare dryckerna framstår som alkoholpolitiskt välgrundad. Denna inställningar enliglgruppen inle någon nyhet.Den har varit vägledande och återspeglasi utformningen och tillämpningen av gällande beskattning inte endast av spritoch vin ulan även av maltdryckerna. Med relativt korta mellanrum har dryckesbeskatlningenhöjts. Även om StatsfinansieUa skäl primärt har åberopats för vissa höjningar,har de alkoholpoliliska aspekterna haft stor betydelse. Skattehöjningarna harregelmässigt också skett med visst hänsynstagande till den allmänna prisutvecklingen.Av APU:s uttalanden att priserna i stort sell är väl avvägda kan man också,enligt gruppens mening, dra den slutsaisen atl del gällande skattesystemet bådehar utformats och tillämpats i överensstämmelse med den målsättning som APU harställt upp för det nya systemet. Beredningsgruppenerinrar också om atl det genom riksdagsbeslut (prop. l975/76:29,SkU1975/76:15,rskr 1975/76:68) har skapats möjligheter att ändra skattesatser förindirekta skaller under tid då inle är samlad. Regeringsförslag häromkan dä behandlas av ett sammansatt finans- och skalteutskolt. Vidriksdagsbehandlingen av propositionen framhölls 1976/77:108 133 särskiltall denna s. k. skaitefullmakl kunde vara av alkoholpolitisk betydelse. Beredningsgruppenställer sig tveksam lill värdet av den av APU föreslagna möjligheten lillingripanden mot missbruksdrycker. Detta gäller även den praktiska tillämpningenav en sådan regel. De av APU åberopade administrativa fördelarna med delföreslagna nya systemet skulle, konstaterar beredningsgruppen, i första handbestå i att någon prövning av regeringsförslag om skallesalsändringarinte skulle behöva ske i framliden. Den enhetliga skattesatsen skullebestämmas pä basis av det vid omläggningen aktuella kostnads- och inläkislägetför hela dryckeshante-ringen. Vid den föreslagna skallesatsen skulleföljden enligl gruppen bli en sänkt beskattning av i vart fall de prisbilligarespritdryckerna, eftersom dessa i nuvarande system har en högre skattebelastningän . För vinerna skulle den motsatta situationen uppkomma med den effektendessutom atl priserna inte skulle ge full kostnadstäckning. Ävenom del föreslagna nya systemet skulle vara förenligt med exklusiva beskaiiningsrältkvarstår enligt gruppen frågan om inle beskattningen och prissättningen avalkoholdrycker är av sådan vikt all direkta inflytande däröver börbehållas. Jagdelar uppfattningen om nödvändigheten av all utnyttja prismekanismen som ellaktivt alkoholpolitiskt instrument. Det bör bedrivas en pris-och skattepolitiki syfte inte endast aU hålla tillbaka konsumtionen av alkoholdrycker utanockså all styra konsumtionen över till de svagare dryckerna. Därför måstepriserna pä alkoholdrycker vara höga och följa med i den allmännaprisutvecklingen. Jag ansluter mig helt lill både APU:s och beredningsgruppensuppfattning i denna principiella alkoholpolitiska fråga. Jag anser emellertidockså, i likhet med beredningsgruppen, alt regering och riksdag bör ha fullfrihet atl vidta de skaitemässiga och därmed också alkoholpoliliska åtgärdersom framstår som nödvändiga och all alltså inte endasi alkoholpoliliska utanäven statsfinansieUa skäl måsle kunna tas i beaktande. Jag delarberedningsgruppens uppfattning all del gällande systemet ger statsmakternadessa möjligheter och jag förordar därför den gällande ordningen framför APU:sförslag. Vad gäller maltdryckerna anser jag i likhei med APU ochberedningsgruppen att prispoliiiken även i fortsättningen bör utövas genom denredan gällande tillverkningsskallen. Beredningsgruppenanser all den särskilda lillverkningsavgift, som utgår för inhemskt vin, idagens läge saknar betydelse och dessutom synes dis-kulabel. Jag delar dennauppfattning och biträder gruppens förslag om all denna avgift slopas. Densärskilda dryckesbeskatlningen är , som har nämnts, reglerad itvå författningar, nämligen lagen om skall på sprit och vin samt lagen omtillverkning och beskattning av malt- och läskedrycker. Beredningsgruppen harutarbetat förslag lill ny lagstiftning pä alkoholomrädet. Dessa omfattande lagförslagansluter lill den systematiska uppläggning, som Prop.1976/77:108 134 harförordals av APU och som inte har rönt några invändningar vid remissbehandlingen.Beredningsgruppens i enlighet härmed utarbetade förslag innebär bl. a. atl heladen särskilda dryckesbeskatlningen sammanförs i en gemensam skattelag. Vidutformningen av denna skattelag har gruppen även tagit fasta på ell av punklskaileulredningen(Fi 1970:57) i promemorian (Ds Fi 1976:5) Skatten på malt- och läskedryckerframlagt förslag om en anpassning av bestämmelserna för mall- och läskedrycksbeskaiiningentill den ordning som allmänt gäller för indirekt beskattning av typenomsättningsskatt. Detta utredningsförslag, som allmänt har biträtts vidremissbehandling, är närmast atl betrakta som en vidareutveckling av delförslag lill skallelag som APU har lagt fram. Beredningsgruppen konstaterar föregen del, all del härigenom har varit möjligt att utforma ell mera enhetligtregelsystem för hela den särskilda dryckesbeskauningen. 1frågan om beskattningen av sprit och vin innebär förslaget atl ett de-klarationsförfarandeinförs motsvarande del som redan gäller för beskattningen av malt- ochläskedrycker. I fråga om sistnämnda drycker innebär förslaget auskattskyldigheten som inträder, när dryck utlämnas från lillverkningsslället.i stället inträder när dryck levereras lill köpare eller las i anspråk för annaländamål än försäljning eller finns i lager, när skattskyldighet upphör genom avregislrering.Genom denna anpassning till den ordning som allmänt gäller för andra omsättningsskaiterundanröjs vissa nu föreliggande problem i fråga om drycker som förstörs efterutlämnandet, s. k. kross. En följd av förslaget blir också, atl dryck somförtärs på tillverkningsstället beskattas ulan den inskränkning som gällerför lättöl och läskedrycker. Förslagetinnebär vidare, all möjlighel öppnas för importör all bli registrerad somskallskyldig och därmed själv svara för skatten på samma sätt som inhemskatillverkare. Slutligen innebär förslaget, all ett enhetligt deklarations- ochredovisningsförfarande införs. Skatt skall redovisas mä-nailigen och senasi denfemte dagen i andra månaden efter den månad dä skattskyldighet har inträtt.Detta överensstämmer med vad som gäller för Spritceniralensskatteredovisning. I fråga om mall- och läskedrycksbeskaiiningen kan förslageti del enskilda fallet betyda antingen viss förlängning eller viss förkortningav den tid inom vilken skatten skall redovisas och inbetalas. Liksomchefen för anser jag all den föreslagna allmänna uppläggningenoch utformningen av en ny lagstiftning på alkoholomrädet är välgrundad.