prop · G003150 · 1976-12-31 00:00:00 — Det kan beräknas att dettabyggande svarar för av den totala ökningen. Dennakoncentrerade tillväxt 1977 hänger samman med att igångsättningen av projektför dessa ändamål steg mycket snabbt och fortsatte på en högnivå även 1977 när det förhöjdaanordnings-bidraget förlängdes t, o, m, utgången av , Beräkningarna av bostadsbyggandet har resulterat i att enviss fortsatt minskning nu fömtses , Nedgången begränsas emellertid till0,i volym och ligger därmed klart under de senaste årens. Bostadsbyggandettorde nu ha kommit ned på en sådan nivå att den löpande efterfrågan pånyproducerade lägenheter överstiger färdigställandet. Detta förhållandebelyses bl. a. av att antalet outhyrda lägenheter nu tenderar att falla i enaih snabbare takt. Denna utveckling kan väntas medföra en ökadigångsättning av flerfamiljshus. De stora lokala skillnaderna i omfattningen avbostadsreserven kan emellertid lägga hinder i vägen för en allmän tillväxt avigångsättningen i snabb takt. Förindustrins investeringar pekar nu aktuella planer på en svag investeringsviljaunder 1977. Företagens planer har alltsedan hösten 1976 utvecklatspåfallande svagt. De ogynnsamma efterfrågeutsikterna i förening med ettförsämrat finansiellt läge har dämpat företagens benägenhet att justera uppsina investeringsplaner. Industrins investeringar har med hänsyn till bl, a.detta bedömts utvecklas negativt , Den förutsedda minskningen harinkl. hantverkets investeringar uppskattats till , Det har därvidförutsatts att industrins upplåning skall kunna ske på sådant sätt att redanupprättade planer skall kunna realiseras utan några påtagliga finansiellastörningar. För byggnadsinvesteringarna bedöms nedgången uppgå till medanden för maskininvesteringarna synes kunna stanna vid , Det förlängdainvesteringsavdraget på torde här medverka till att begränsa minskningenpå maskinsidan. Seddai ett längre perspektiv bakåt och i en internationell jämförelse harinvesteringama i svensk industri hållits uppe på en hög nivå. Den ekonomiskapolitiken har utformats så att en med hänsyn till långsiktiga mål nödvändigutbyggnad av industrins produktionskapacitet påskyndats, Realkapitalstockeninom den egentliga industrin har enligt beräkningarstigit med i volym 19651970resp. Den rad av åtgärder som satts in under framför allt1970-talets första hälft har sålunda kunnat upprätthålla kapitalstockenstillväxt på en med andra jämförbar nivå. När dessa bådaperioder jämförs kan det dock vara skäl att hålla i minnet den satsning påmiljö-befrämjande investeringar som skett . Vilka konsekvenserför realkapitalets förmåga att bidra till produktionen som denna inriktning avinvesteringama medfört kan inte lätt uppskattas men försvårar en jämförelse debåda perioderna emellan. Industriinvesteringamasutveckling samt prognosen innebär att realkapitalet nu kanväntas öka något långsammare. för perioden 19751977 kanökningen beräknas till i volym. Den förutsedda investeringsminskningen på6,påverkar härmed tillväxten av realkapitalet i förhållandevis begränsadutsträckning. Prop.1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan Tabell 7: 3 Lägenheter i påbörjade och inflyttningsfärdigabostadshus 19711977 (58 000) (55 000) (18 000) (15 000) (40 000) (40 000) ' Ett bostadshus anses bli påbörjat den månad dågrundbottenbesiktning äger rum och/eller de egentliga byggnadsarbetenapåbörjas. " Då minst tre fjärdedelai av lägenheterna i ettbostadshus befinner sig i ett sådant skick ?.tt de kan tas i bruk anses husetvara inflyttningsfärdigt. Anm. Alla inom parentes angivna uppgifter är prognoserade.Samtliga siffror är avrundade till närmaste hela femtiotal. Källor: och . 7.2 Investeringsutvecklingen Inom olika områden De totala bostadsinvesteringarna beräknas ha minskat med8,i volym 19751976, Investeringarna i flerfamiljshus beräknas därvid haminskat i volym medan investeringarna i småhus beräknas ha sjunkitmed , Ombyggnadsinvesteringarna beräknas däremot ha ökat ivolym. Nedgången i de totala bostadsinvesteringarna 1976förklaras av den låga igångsättningen och 1976, Investeringsminskningen1975 var endast hälften så stor som 1976 varvid är att märka att det mera gynnsammautfallet förstnämnda år främst var en följd av momskompensationens positivainverkan på igångsättningen fjärde kvartalet 1974, Den totala igångsättningen1976 blev 56 600 lägenheter varav 42 350 i småhus. Motsvarande siffror förtidigare år framgår av tabell 7:3, Antalet färdigställda lägenheter 1976 blev endast 55 850,vilket innebär en minskning med 18 650 , Det sistnämnda åretabsorbe- Diagram7: 2 Andel outbyrda lägenheter i statsbelånade flerfamiljshus (exkl.specialbostäder) 19721976 ,'--"-% rades77 500 lägenheter på bostadsmarknaden, vilket medförde att antalet outhyrdalägenheter reducerades med 3 000 lägenheter. Den årliga bostadsefterfråganunder andra har av långtidsutredningen beräknats till 70000 lägenheter. För att en bostadsefterfrågan av denna omfattning skall hatillgodosetts 1976 krävs att minskningen av antalet outhyrda lägenheter 1976blivit av klart större omfattning än 1975. En sådan utveckling förefallersannolik mot bakgmnd 1976/77:150 Bilagal Reviderad finansplan 140 avatt antalet outhyrda lägenheter i statsbelånade flerfamiljshus 1september 1976 minskade med 1 600 lägenheter, medan minskningen undermotsvarande tidsperiod 1975 var endast 400 lägenheter. Befolkningensgeografiska fördelning torde emellertid ha inneburit att inte hela skillnadenmellan bostadsefterfrågan och antalet nyproducerade lägenheter motsvaras av enlika stor nedgång i antalet outhyrda lägenheter. Ett jämviktsläge på de lokalabostadsmarknaderna skulle förutsätta en befolkningsomflyttning från områden medefterfrågeöverskott till områden med utbudsöverskott på bostäder. Avdiagram 7: 2 framgår andelen outhyrda lägenheter i statsbelånade flerfamiljshussom färdigställts dels 1967 och senare och dels senaste halvåret. Andelenouthyrda lägenheter var 19721975 betydligt högre i det senast färdigställda äni hela beståndet. Skillnaderna har emellertid blivit allt mindre och i detsenaste halvårets färdigställande var andelen t. o. m. lägre än i helabeståndet. Denna utveckling förklaras av dels det minskade totala utbudet avnyproducerade lägenheter och dels att en ökad andel av dessa är belägna utanförstorstadsområdena, där andelen outhyrda lägenheter är hög. Dessutomtycks de senast byggda flerfamiijshusområdena ha fått en mera attraktiv utformning.Andelen outhyrda lägenheter i hela det bestånd som statistiken omfattar var 1september 1976 i storstadsområdena och i övriga riket. Situationenutanför storstadsområdena talar för att antalet påbörjade lägenheter bhr högre1977 än 1976, Den låga igångsättningen /1977 förklarasfrämst av den ovanligt snörika vintern i södra och , En vissförskjutning av påbörjandet till 1977 kan således ha ägtrum. De rådande kreditrestriktionerna torde emellertid verka återhållande påigångsättningen av småhus, särskilt privatfinansierade småhus. Dessutom höjdesden årliga ramen för igångsättning av privatfinansierade småhus utanför detordinarie bostadsbyggnadsprogrammet och blev i genomsnittdubbelt så hög, eller ca 15 000 lägenheter, som den senastetioårsperioden. Därigenom försvann sannolikt en stor del av detefterfrågeöverskott som tidigare gällt denna bostadskategori. Vissasvårigheter har även observerats när det gäller att placera byggnadskreditivför de statligt finansierade småhusen i bankerna. Antalet påbörjade lägenheter1977 har mot den bakgrunden antagits uppgå till 58 000 lägenheter, varav 40 000i småhus. Antalet inflyttningsfärdiga lägenheter 1977 kan med dennaigångsättning uppskattas till 55 000 lägenheter. Förlägenheter påbörjade och 1977 har de förut- 1Uppgifterna om antalet outhyrda lägenheter avser lägenheter i statsbelånadeflerfamiljshus färdigställda fr. o. m. 1967 till för angivet mättillfällenärmast föregående halvårsskifte. Diagram7: 3 Medianbyggnadstid för påbörjade lägenheter 19721977 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1972 1973 1974 19751976 1977 Källor: och . satta byggnadstiderna successivt förlängts med hänsyn tillatt bristen på byggnadsarbetare kan få en viss inverkan också påbostadsbyggandet . Byggnadstidernas längd framgår av diagram7: 3. Den föreslagna höjningen av mervärdeskatten som avsesgälla fr. o. m. , beräknas innebära en ökning avbyggnadskostnadsnivån för bostäder med . I samma riktning verkarde skärpta bestämmelser angående energihushållningen som träder i kraft den 1juli 1977, vilka beräknas medföra en ökning av byggnadskostnadsnivån med 5 %.Dessa kostnadsökningar har beaktats i investeringsberäkningarna. Antaletlägenheter för vilka preliminära beslut om bostadslån till ombyggnad samtförbättringslån meddelats minskade 1976 med 2 300 lägenheter till 22 500lägenheter, vilket framgår av tabell 7: 4, Den genomsnittligaombyggnadskostnaden ökade emellertid starkt, speciellt Tabell7: 4 Antal lägenheter för vilka preliminära beslut om bostadslän till ombyggnadsamt förbättringslån meddelats 19711976 Ombyggnad 3 500 3 200 5 650 15 750 18500 16 800 därav: flerfamiljshus 1550 1150 3 150 12 250 12800 8 450 småhus 1 950 2 050 2 500 3 500 5 700 8 350 Förbättring 10 500 8 400 9 300 6 650 6 300 5 700 Totak 14 000 11600 14 950 22 400 24 800 22 500 Anm. Alla siffror är avrundade till närmast hela femtiotal. för småhus som också visade en klar tillväxt vad avserantalet beviljade ombyggnads- och förbättringslån. En viss fortsatt volymmässigökning av ombyggnadsinvesteringarna 19761977 har därför bedömts som sannolik.Till detta bidrar det utökade statliga energisparstödet, som gäller fr, o, m, 1juli 1977, 1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan Diagram 7: 4 Investeringar i bostäder och egentligindustri 19701977 Index:1968 = 100. 1968 ärs priser. J_ LJ. I I LJ \ \ \ I I I 1970 72 74 76 1970 72 74 76 Källor: och . Medovan angivna förutsättningar angående igångsättning, byggnadstider etc.beräknas de totala bostadsinvesteringarna minska i volym 19761977.Investeringama i flerfamiljshus beräknas därvid öka , medansmåhusinvesteringarna beräknas minska , Ombyggnadsinvesteringarnauppskattas däremot öka i volym 19761977, Densenaste enkätundersökningen angående industrins fasta investeringar, somgenomfördes av febmari/,bekräftar i huvudsak de utvecklingstendenser som redovisas iden preliminära nationalbudgeten , För den egentliga industrins totalainvesteringar tyder de ännu ej helt definitiva enkätuppgifterna på en ökningmed i volym , Byggnadsmvesteringarna beräknas haminskat medan maskininvesteringarna däremot beräknas ha ökat , Planernaför 1977, som redovisas i tabell 7: 5 omräknade till procentuellaförändringstal i fasta priser, ger intryck av en mycket svag in- Reviderad nationalbudget 1977 143 Tabell 7: 5 Planerade och faktiska förändringar av denegentliga industrins totala investeringar 19671977 Procentuell förändring fränföregående är. (-7) ' Planerna är beräknade som kvoten mellan prognosäretsrena enkätvärde och föregående års utfall. För planförändringen 19761977 haranvänts det preliminära utfallet . Anm. Uppgifterna inom parentes är prognoserade värden.Källor: och . Från enkätundersökningen i augusti 1976fram till den nu aktuella har industrin endast uppjusteratplannivån med ett par procentenheter. Den normala uppjusteringen mellan dessabåda enkättillfällen ligger avsevärt högre. Icke vid något tidigare tillfällesedan mitten av , då investeringsenkäten fick sin nuvarandeutformning, har företagen givit uttryck för en så försiktig hållning vad gällerutfyllnaden av sina investeringsutgifter. Skälen till detta torde varaflerfaldiga men framför allt bero på successivt nedjusterade förväntningar omefterfrågeutvecklingen. Industrins förmåga att med egna medel finansieraytterligare investeringsutgifter har sannolikt också minskat betydligt. a. av att industrins likviditetsläge snabbt försämrades underandra hälften av 1976 (jfr diagram 9: 5). Som framgår av tabell 7: 5 förekommer i februarienkäternasåväl under- som överskattningar av det faktiska utfallet av investeringarnasamma år. Avvikelserna torde vara betingade säväl av konjunkturmässigafaktorer som av opåräknade ekonomisk-politiska åtgärder. Med de utsikter förindustrins efterfrågeutveckling som tecknas i denna rapport förefaller detrimligt att låta uppjusteringen av investeringsplanerna bli något större än denför , Ett mycket lågt kapacitetsutnyttjande samt en försämrad likviditethar emellertid antagits verka dämpande på företagens benägenhet att fylla påsina investeringsplaner utöver den i enkäten redovisade nivån, 1 denna bedömning har överslagsmässigt beaktats deeffekter pä industriinvesteringarna som kan följa av de industripolitiskaåtgärder som beslutats av regeringen efter enkätens insamlande. Det gäller bl.a. särskilda stödåtgärder för vissa branscher samt statliga lånegarantier förinvesteringsprojekt påbörjade före . Den relativt stramapenning- och kreditpolitik som f, n. förs har inte tillmätts någon ytterligareinverkan på uppjusteringen av företagens planer. Det har nämligen förutsattsatt politiken härvidlag ges en sådan utformning att 1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan Diagram7: 5 investeringar inom egentlig industri, totall ocb uppdelat pä branscher19701977 Index: 1962 = 100. 160 150 140 130 120 210 200 190 180 170 160 150 140 130 200 190 180 170 160 150 140 130 120 1970 71 72 73 74 75 76 77 LJ_ LJ_ L 1970 71 72 73 74 75 76 77 Anm.De branschvisa prognoserna är något osäkrare än prognosen för totalaindustrin. Investeringarna i bilar är inkluderade. Källor: Statistiskacentralbyrån och . industrinsmöjligheter att realisera sina planer inte hämmas. Medden vidtagna uppkorrigeringen av företagens planer förutses industrinsinvesteringar inkl. hantverkets investeringar minska i volym19761977. Byggnadsplanerna har tolkats så att en minskning är attemotse; maskininvesteringarna synes däremot få en något mindre ogynnsamutveckling med en minskning som inskränker sig till , Den beslutadeföriängningen av investeringsavdraget på till kan antasmedverka till att dampa fallet för maskininvesteringarna, Idiagram 7: 5 redovisas investeringsutvecklingen för de i investe- Reviderad nationalbudget 1977 145 ringshänseende tyngst vägande branscherna.Branschuppgifterna har schablonmässigt korrigerats på sammasätt som ovan angivits för industrin som helhet. En dylik prognosmetodfångar endast grovt de enskilda branschernas utveckling. Inom järn- ochstålindustrin väntas uppgången vända till en betydandeminskning 1977, För verkstadsindustrin pekar planerna på en oförändradnivå efter en viss minskning 1976. Investeringarna inom massa-ochpappersindustrin beräknas ha ökat betydligt 1976 och aktuella planer för1977 pekar kraftigt nedåt. För industrin i övrigt synes investeringarna haminskat 1976 och förutses bli i stort sett oförändrade 1977. Handel m. m. De totala investeringarna inom gruppen handel m. 'redovisas nu ha ökat i volym från 1975 till 1976.Byggnadsinvesteringarna steg och maskininvesteringarna . Beräkningarna för såväl 1976 som 1977 grundar sig dels påden av genomförda enkätundersökningenöver faktiska och planerade investeringar inom handels-, bank-ochförsäkringsföretag, dels på uppgifter om totala kostnader och byggnadstiderför påbörjade, pågående och avslutade byggnadsprojekt inom gruppen privathandel. Företagens planer för den enkättäckta delen avbyggnadsinvesteringarna anger ett närmast oförändrat byggande under 1977.Dessa planer anger en högre investeringsnivå jämfört med de beräkningar som kunnatgöras på basis av uppgifter om pågående projekt och förväntad igångsättningunder . Skillnaden kan i huvudsak återföras på en trolig inverkan av denföreslagna investeringsavgiften (se nedan). Till underlag för dessa beräkningarhar även använts statistik över antalet beviljadeprojekt samt uppgifter om förändringar i projektreservens storlek, uttryckta isumma byggnadskostnader för inneliggande ej avgjorda ärenden inkomna undersenaste 12-månadsperioden, Vidare har den av i november1976 gjorda byggnadsinventeringen utnyttjats. Påbörjade byggnadsprojekt exkl, stora projekt ökadevolymmässigt kraftigt jämfört med , isynnerhet inom varuhandeln. noterades däremot ettnågot lägre påbörjande än 1975, Den föreslagnainvesteringsavgiften på väntas medföra en minskning av igångsättningen avbutiks- och kontorslokaler , Avgiften har föreslagits gälla . 1 Med investeringar inom gruppen handel m. m, avsesinvesteringar i varuhandel, bank- och försäkringsföretag, teatrar, hotell,restauranger, lagerbyggnader samt fastighetsförvaltning, 10 1976/77.1 saml. Prop.1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 146 Med utgångspunkt från tidigare nämnda uppgiftskällor ochmed hänsyn tagen till den föreslagna investeringsavgiften har den totalaigångsättningen (inkl, stora projekt) 1977 bedömts sjunka i volymjämfört med , Kalkylerna för hela den privata delen av handeln m, m, angerdå en minskning av investeringsvolymen 1976 1977, Inkluderas även denstatliga delen erhålls också en nedgång av byggnadsinvesteringarna . Enkäten anger en minskning av maskininköpen under 1977.Företagen tenderar emellertid att underskatta utfallet för innevarande år.Tidigare ärs systematiska avvikelser mellan planer och utfall torde därförmotivera en uppkorrigering av nuvarande planer . Sålunda harmaskininvesteringarna inkl, den statliga delen beräknats öka med mellan 9 och10 % i volym . Därmed skulle de totala investeringarna inomhela gruppen handel m. m, öka i volym 19761977. De svenska rederiernas investeringsverksamhet var mycketlivlig , Investeringarna i handelsflottan, dvs, inköpav nybyggda fartyg från svenska och utländska varv minus nettoutförseln avbegagnade fartyg minskade drastiskt 1975 för att då inte uppgå till mer änhälften av investeringar. inträffande rent av en minskningav den svenska handelsflottans fartygsbestånd. Netto kan avgången uppskattastill ca 240 milj, kr, priser. Såväl inköp av svenska som utländskafartyg minskade 1975 1976 som nettoutförseln av begagnade fartyg1976 blev ungefär dubbelt så stor som 1975, Därmed kom nettoutförseln att blihögre än inköpen av nybyggda fartyg. Beräkningarna över investeringarna i nybyggda fartyg 1977baseras på två enkäter, en till svenska redare angående deras nyinköp av utländskafartyg och en till de svenska varven. Med ledning av dessa enkäter beräknasinvesteringarna i handelsflottan uppgå till ca 450 milj. kr. i innevarande års prisnivå. Leveranserna avnybyggda fartyg beräknas då öka kraftigt framför allt från utlän ;a varv.Samtidigt väntas nettoutförseln av begag nade fartyg bli fortsatt hög. De totala statliga investeringarna ökade enligt ännupreliminära beräkningar i volym , Som framgår avtablån nedan ökade de statliga affärsverken och de statliga företagen 1 De statliga företagens investeringar redovisas i tabell7:1 dels under Egentlig industri vad avser statliga industriföretag, delsunder Övriga investeringar vad avser övriga statliga företag. Reviderad nationalbudget 1977 147 sina investeringar medan en minskning av de statligamyndigheternas investeringar kunde noteras. Byggnadsinvesteringarna sjönk med0,19751976, medan däremotmaskininvesteringarna steg . För de statliga affärsverkens totala investeringarnoterades en uppgång i volym 19751976. På byggnadssidan minskadevattenfallsverkets investeringar. Denna minskning uppvägdes emellertid bl. a.av luftfartsverkets, statens järnvägars och ökade byggande, varföraffärsverkens byggnadsverksamhet har beräknats ligga kvar på en i volymoförändrad nivå jämfört med . Maskininvesteringarna tillväxte med 5,5 %främst till följd av ökade inköp från vattenfallsverket och . De statliga myndigheternas sammantagna investeringar sjönkmed i volym 19751976. På byggnadssidan fortsatte investeringsminskningen.Den har beräknats till och härrörde huvudsakligen från en nedgång i det avallmänna fastighetsfonden administrerade byggandet. Maskininköpen ökade däremotmed . Till underlag för beräkningarna över den statligainvesteringsverksamheten 1977 ligger enkäter från affärsverk, myndigheter ochstatliga företag insamlade av /mars1977. Enkätsvaren för från affärsverken och myndigheternabygger bl. a. på budgetproposition 1976/77: 100. Den totala investeringsverksamheten hos de statligaaffärsverken väntas öka svagt eller i volym från 1976 till 1977.Byggnadsinvesteringarna har prognoserats öka främst föranlett aven uppgång i byggande. -4,5 -12,0 -2,0 Statliga affärsverk exkl. industri Statliga myndigheterinkl. militära investeringar, totalt ett i stort oförändrat byggande medan luftfartsverketavser minska sina byggnadsinvesteringar. byggande har docknedkorri-gerats något med hänsyn till den nedskärning av anslagen som föreslåsi kompletteringspropositionen. Affärsverkens maskininvesteringar fömtses bli oförändrade.Statens järnvägar och vattenfallsverket planerar en ökning av maskininköpenmedan räknar med en minskning. För de statliga myndigheterna beräknas de totalainvesteringarna öka i volym . Den senareläggningav uppförandet av vissa statliga förvaltningsbyggnader som aviserades den 4april har beräknats leda till att ökningen av de statliga myndigheternasbyggande begränsas något , Byggnadsinvesteringarna förväntasstiga . Uppgången kan främst återföras på en höjning 1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 143 avdet byggande som administreras av . Dessutom planeras enökning av det byggande som redovisas under försvarets fastighetsfond.Beträffande det statliga vägbyggandet förutses en minskning, främst föranleddav en fortsatt nedgång av det vägbyggande som finansieras med beredskapsmedel.Maskininvesteringarna beräknas förbli oförändrade. Detotala statliga byggnadsinvesteringarna inkl, de statliga företagen förväntasminska i volym 1977 jämfört med . På maskinsidan förutsesdäremot en minskning . Tillsammantaget skulle då de statligainvesteringarna inkl. de statliga företagen minska i volym från 1976till 1977. Detotala kommunala investeringarna beräknas ha minskat i volym19751976. Byggnadsinvesteringarna beräknas därvid ha minskat i volymmedan maskininvesteringarna beräknas ha ökat , För primärkommunernaminskade byggnadsinvesteringarna och för landstingen ,Maskininvesteringarna ökade för primärkommunerna och landstingen tillsammansmed i volym 19751976, Tillgrund för beräkningarna över investeringsutvecklingen och 1977 ligger denav från primärkommunerna och landstingen insamladeenkäten . Den kommunala investeringsaktiviteten 1977 har liksomtidigare volymmässigt antagits bli beroende av bl. a. den kommandeprisutvecklingen för investeringsvaror. Eftersom budgetramarna kan tänkas varatämligen fastlagda budgetårsvis och anges i nominella belopp kanprisutvecklingen nämligen förmodas inverka på den investeringsvolym somkommunerna kan realisera. I tabell 7: 6 redovisas primärkommunernas och landstingensinvesteringsplaner omräknade till procentuella volymförändringartillsammans med planer och faktiska förändringar . Dettaförfaringssätt med en mot kostnadsutvecklingens svarande deflatering avplanerna innebär att prisförändringarna i sin helhet antas återverka på denrealiserade investeringsvolymen. Övriga korrigeringar av investeringsplanernamed hänsyn till tidigare systematiska över- resp, underskattningar av investeringsvolymen,fysiska restriktioner såsom brist på arbetskraft, förlängda byggnads- ochleveranstider etc. samt ekonomisk-politiska åtgärder ligger implicit i denkorrigeringsfaktor (-differens) som anges i tabell 7: 6. Detta är en teknik somfaller sig naturlig på alla områden där enkäten kommer till användning somprognosinstrument. Avtabell 7: 6 framgår att kommunernas planer är mycket expansiva, särskilt påbyggnadssidan. Dessa planer grundas främst på en ökad igångsättning av antaletdag- och fritidshem och Tabell 7: 6 Planerade och faktiska förändringar i deborgerliga primärkommunernas och landstingens investeringar 19691977 Procentuell förändring från föregående år, priser (-5) (-8) ' Planerna är beräknade som kvoten mellan prognosåretsrena enkätvärde och föregående års utfall. För planförändringen 19761977 haranvänts det preliminära utfallet . Uppgifterna inom parentes ärprognoserade.