prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — I fråga om utvecklingsarbetet redovisarsamlingslokaldelegationen vissa allmänna riktlinjer som utarbetades inom delegationenår 1974. Riktlinjerna avser bl. a. inventering, verksamhelsbeskrivningar,dimensionerings-principer och kravspecifikationer för lokaler. Som allmänmålsättning angavs alt utvecklingsarbetet skulle bedrivas så atl de delar avarbetsresultatet som har intresse för lokalplanerna kunde publiceras i form avnya anvisningar och råd vid planering av allmänna samlingslokaler. Inventeringenskulle omfatta dels sammanställningar av planerade och utförda utredningarinom ämnesområdet, dels studier av planerade och utförda projekt speciellt urfunktionssynpunkl, vilket borde ske i nära samarbele med lo-kalhållama. Inomramen för verksamhetsbeskrivningar, dimensioneringsprinciper ochkravspecifikationer skulle olika krav studeras och formuleras. Studier skulleockså göras av samordningsmöjligheter såväl inom de låneberättigade lokalemasom med andra verksamheters lokaler. Som exempel på kombinationer nämns delteater - aula, skolsal - studiemm, bespisning - samlingslokal ochsammanträdeslokaler - kommunens sam-manträdesmm. Utvecklingsarbetet enligtdessa rikllinjer skulle bedrivas av en ansvarig utredningsman som arbelar isamråd med arbetsgmpper för olika intresseområden. Därvid fömtsattes atlsärskilda medel skulle komma all ställas lill förfogande för ändamålel. Samlingslokaldelegalionen redogör vidare för vissaöveriäggningar med statens råd 1974. Vid dessaöveriäggningar framkom bl. a. atl rådet var berett atl stödja lämpliga projektinom ämnesområdet. Rådet avsåg också att bereda samlingslokaldelegalionenmöjlighet atl yttra sig över ansökningar belräffande projekt inom delegationensverksamhetsområde liksom att informera om lämpliga forskningsområden i rådetsinformationsskrifter. Sistnämnda erbjudande har utnyttjats i ett fall år 1975.Rådet har också beviljat forskningsbidrag ål kulturgeografiska institutionenvid för ett projekt kallat avbeslutsunderlag vid planering av samlinjgslokaler på nivå. Projektetär planerat atl redovisas . Delegationen uppger vidareatt Svenska Riksteatem har startat förberedelser för normarbete beträffande bl.a. utmstning av teaterscener. Prop.1976/77:100 Bilaga 16 61 1 fråga om en för de sämllngslokaläganderiksorganisationerna gemensam teknisk och ekonomisk rådgivning uppgerdelegationen att det har startats en av Bygdegårdarnas riksförbundadministrerad utredning som syftar lill att ge praktiska och tekniska råd åtdem som planerar atl rusta upp äldre samlingslokaler. Uiredningen beräknas blifärdig . Vidare har riksorganisationema gemensamt anställt entekniker med mångårig erfarenhei av ombyggnadsfrågor alt biträda vid planeringav upprustning och vid förhandling med kommuner. Enligl delegationen kräver gränsdragningsfrågomamellan finansiering av de stora teaterbyggnadema som får statsstöd viakulturanslagen och av de allmänna samlingslokalerna som får stöd från bl.a.förevarande anslag ytterUgare överväganden. Ytteriigare överväganden krävsockså i fråga om dubbelulnyltjande av skolor för samlingslokaländamål. 1 övrigtillustreras utredningsbehoven av de allmänna riktiinjema för utvecklingsarbetesom utarbetades . Delegationen framhåller avslutningsvis alt samlingslokaldelegationensinsatser på del aktuella området har haft blygsam omfattning. berorenligt delegationen i allt väsentligt på alt de resurser som har ställts tilldess förfogande har måst användas för den krafligt ökande ärendehanteringen. För egen del anser jag att utvecklingsarbetet ifråga om samlingslokalernas funktion bör fortgå. Genom de möjligheter somstatens råd för byggnadsforskning har att ekonomiskl stödja detla arbete ochgenom den tekniska och ekonomiska rådgivning som riksorganisationema gemensamlhar startat anser jag emellertid atl del fmns resurser tillgängliga för ändamålel. Någon försiärkning för detta ändamål avdelegationens resurser kan därför inte anses nödvändig. Jag vill undersirykaatl delegationens uppgifi enligl min mening är att leda verksamheten dvs. atti samråd med berörda organisationer framför allt initiera utredning ochforskning på området. Självfallet är det inget som hindrar att delegationendeltar aktivt i den mån befintliga resurser så medger. Jagövergår nu till ram- och anslagsfrågorna. har föreslagit att den gemensammaramen för bidrag och lån för anordnande av allmänna samlingslokaler m. m.vidgas från 30 till 40 milj. kr. Jag kan inle bilräda styrelsens förslag ochförordar alltså att ramen bestäms till oförändral 30 milj. kr. Den delen avramen som avses för bidrag bör emellertid med hänsyn lill vad styrelsen haranfört i frågan höjas från 18 till 20 milj. kr. Liksom tidigare bör regeringenutverka bemyndigande att vidga ramen om del behövs avsysselsättningsskäl. Medelsbehovetför nästa budgetår beräknar jag till 6 milj. kr. Jag har därvid även beräknatmedel för bidrag till riksorganisationema för samlingslokaler med sammanlagt 1milj. Av beloppet bör liksom . användas för sådanttekniskt/ekonomiskt utrednings- och projekteringsarbete som utförs avriksorganisationer. 1976/77:100 Bilaga 16 62 Jaghemställer att regeringen föreslår atl 1.medge all beslut om anordnings-och inventariebidrag samt lån för allmänna samlingslokaler under budgetåret1977/78 meddelas inom en ram av , varav högst . får tasi anspråk för bidrag, 2.medge att den under I angivnaramen får överskridas om del behövs av sysselsältningsskäl, 3.till Anordningshidrag m.m. tillallmänna samlingslokaler för /78 anvisa ell reservationsanslagav . Upprustningsbidrag m. m. till aUmänna samlingslokaler 1975/76Utgift 3 323655 Reservation 8496554 1976/77Anslag 9000000 1977/78Förslag 2000000 Från anslaget betalas ul uppmstningsbidrag enligtbestämmelserna i kungörelsen (1973:400) om statligt stöd till allmännasamlingslokaler (omtryckt 1976:794). Bestämmelsema innebär i korthet allbidrag kan ulgå med högst av kostnadema för uppmstning av allmänsamlingslokal, inkl. utbyte eller komplettering av inventarier i sådan lokaloch betalning av skulder. Enligt kungörelsen kan vidare lån enligl äldrebeslämmelser under vissa fömtsättningar efterges, s. k. särskild eftergift. För varje budgetår fastställer en ram förbeslul om bidrag och eftergifter. Denna ram har för /77fastställts lill 5 milj. kr. 1975/76:100 bU. 14, CU 1975/76:22, rskr1975/76:276). Ärenden om bidrag och särskilda eftergifterhandläggs inom av samlingslokaldelegationen. Bostadsslyrelsen erinrar om atl den för budgelåret1975/76 fastställda ramen på 5 milj. kr. genom beslul av regeringen den 23oktober 1975 utvidgades med 10 milj. kr., dock med den begränsningen attsistnämnda belopp endast fick utnyttjas för sysselsättningsskapandereparationer, dvs. del fick ej användas till betalning av skulder, eftergiftereller anskaffande av lösa inventarier. Mot bakgmnd härav har under /76beslul meddelals i 66 ärenden angående uppmstningsbidrag. Därvid härdenurspmngliga ramen på 5 milj. kr. i princip utnyttjats fulll ut för i huvudsakreparationer och anskaffande av lösa inventarier. Däremot har"sysselsätlningsramen" inte helt utnyttjats. Från denna ram haravräknats totalt 5,8 milj. kr. All ramen inle helt har kunnat utnyttjas synesenligl styrelsen lill stor del bero på alt erforderiiga kommunala beslut inlehar kommit till stånd i så god tid att fär-digplanerade projekt har hunnitkomma igång under den lid de varit angelägna av arbetsmarknadsskäl. Prop.1976/77:100 Bilaga 16 63 Beträffande ramen för beslul om bidrag ochsärskilda eftergifter under /78 anför styrelsen allsamlingslokaldelegationen hade inneliggande ärenden för vilkabidrag sökts med 11,6 milj. kr. Delta förhållande liksom aviserade ansökningarfrån de samlingslokal-ägande riksorganisationema, kommunemas högreplaneringsläge i fråga om lokalbehoven samt ökat intresse från friståendesamlingslokalägare gör att samlingslokaldelegationen fömtser minst lika sloraanspråk på upprustningsbidrag som under budgelårel 1975/76. Mot bakgmnd häravsaml med hänsyn till kommande och redan iniräffade kostnadsökningar föreslårstyrelsen att ramen för budgelårel 1977/78 ökas till 15 milj. kr. Vid beräkningen av anslagsbehovet antar styrelsenatt hälften av de bidrag och eftergifter som beviljas under ett budgetårkommer all utbetalas under samma budgetår och återstoden under närmast följandebudgetår. Med beaktande av besluten och utbetalningama /76 samt de ovan angivna ramama för budgelårel 1976/77 och1977/78 beräknas utgiftema under nämnda budgetår lill 7,5 resp. 10 milj. kr. Enligldenna beräkning skulle det vid utgången av /77 finnas enbehållning på anslaget på ca 10 milj. kr. Med hänsyn härtill behöver anslagetanvisas med endast ett formellt belopp. Möjligheten att få statligt stöd lill uppmstningarm. m. av det äldre sam-lingslokalbeståndel i form av bidrag infördes den 1 juli1973 (prop. 13, CU 1973:10, rskr 1973:110). Med undanlag fördelförsia budgetåret har alltsedan dess gällt en av fastställd ram förbeslut om upprustningsbidrag och särskilda eftergifter av äldre lån på 5 milj.kr. Sedan budgelårel 1975/76 har regeringen haft bemyndigande atl -överskrida ramen om det behövs av sysselsältningsskäl. Med stöd av dettabemyndigande medgav regeringen atl ramen för /76 ficköverskridas med 10 milj. kr. avseende projekt som medför ökad sysselsättning.För innevarande budgetår har regeringen lidigare denna dag beslulal atl ramenför uppmstningsbidrag och särskilda eftergifter får överskridas med 5 milj. kr. Bostadsslyrelsen har redovisat alt efterfrågan påstöd till uppmstning av samUngslokaler har ökat betydligt. Lokalhållamaskraftiga satsning på upprustningar uppges bero bl. a. på att del i många fallär ekonomiskl förmånligt all rusta upp lokaler jämfört med att bygga nytt.Samtidigt har man velat tillmötesgå krav och önskemål om bevarande av äldresamlingslokalmiljöer. Dessutom har kraven på standard höjts liksom kraven påhandikappanpassning. För egen del anser jag all den ökade uppmstningsverksamhetenmotiverar alt ramen vidgas. Mot bakgmnd av de betydande resurser som har avsattsför ändamålet både under /76 och under innevarande budgelårförordarjag därför alt ramen för budgelårel 1977/78 fastställs till Prop.1976/77:100 Bilaga 16 64 10 milj. kr. Liksom lidigare bör regeringen utverkabemyndigande att vidga ramen om det behövs av sysselsättningsskäl. Anslagsbehovet för nästa budgetår beräknarjag till 2 milj.kr. Jag hemställer all regeringen föreslår alt 1.medge allbeslut om uppruslningsbidrag och särskilda eftergifter av äldre lån meddelasinom en ram av . under /78, 2.medge att denunder I angivna ramen får överskridas om det behövs av sysselsältningsskäl, 3.tillUpprustningsbidrag m.m. till allmänna samlingslokaler för /78anvisa elt reservationsanslag av . Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndetm. 1975/76 Utgift 304911857 Reservation 463810991 1976/77 Anslag 326000000 1977/78 Förslag 326000000 Regeringen avser att behandla åtgärder för hushåUning medenergi i byggnader i en särskild proposition lill . Idetta sammanhang kommer behovet under /78 av medel för vissa energibesparandeåtgärder inom bostadsbeståndet m. m. att behandlas. I avvaktan härpå böranslaget Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m. tas uppmed preliminärt belopp i statsbudgeten. Jag hemsläller atl regeringen föreslårriksdagen all, i avvaktan på särskildproposition i ämnet, för Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndetm.m. för /78 beräkna elt reservationsanslag av . 1976/77:100 Bilaga 16 1975/76Utgift 18 376093 1976/77Anslag 20230000 1977/78Förslag 22 131000 är central förvaltningsmyndighetför ärenden om planläggning av bebyggelse och om byggnadsväsendet. Del åliggerverkei atl i anslutning till den allmänna uppsikten över planläggningen ochbyggnads-väsendet ge råd och vägledning för planläggningen saml meddelaföreskrifler, råd och anvisningar för byggnadsväsendei ävensom all verka församordning mellan planverkels och andra myndigheters insatser på dessa områden. leds av en styrelse. Chef för planverketär en generaldirektör. Inom verkei finns fem byråer. Dessa är administrativabyrån, byggnadsbyrån, planbyrån, regionbyrån och stadsbyrån. Beräknad ändring 1977/78 (+ 6000) (+ 0) Inkomster vid planverket, som redovisas pådrtftbudgetens inkomstsida under uppbörd i statens verksamhel, beräknas /78 till , varav . från försäljning avpublikationer. 5 1976/77. 1976/77:100 Bilaga16 66 Pris- och löneomräkning I589000 kr. En anslagstilldelning enliglaltemativ O skulle allvarligt försämra verkets möjligheter alttillfredsställande fullgöra sina åligganden och innebära en minskning avanslaget med , varav . beräknas falla på lönekostnader ochdärigenom framtvinga en personalminskning. För alt kunna fullgöra dearbetsuppgifter som genom statsmakternas beslut om ålgärder förenergihushållning ålagts planverket behövs en tjänst för avdelningsdirektör ochtre tjänster för byrådirektörer, varav en med placering vid planbyrån, samt entjänst för kvalificerat bilräde. För /77 har för ändamålelanvisats . men ytteriigare medel behövs (+184794 kr. För atl kunna fullfölja denfysiska riksplaneringen i enlighet med regeringens beslul behövstre tjänster för amanuenser och en tjänsl för kanslist (+298 868 kr. För alt kunna della ibestämmelsearbelet inom arbetsmiljöområdet och utarbeta beslämmelser förutformningen av livsmedelslokaler behövs en tjänst för byrådirektör (+ 106700kr. För att kunna utnyttja experteri den omfattning som under en lång följd av år visal sig erforderligt för attrationellt bedriva arbetet med atl utge föreskrifler, råd och anvisningar tillplan- och byggnadslagstiftningen erfordras atl verkels expertmedel ökas(+215000 kr. För atl effektivt kunna delta idet internationella och nordiska samarbetet, främst inom nordiska kommitténför byggbestämmelser (NKB) och ECE (Economic Commission for Europé), behövs entjänst för avdelningsdirektör (+128859 kr. För alt kunna genomföraangelägna extema och intema informations-uppgifter behövs en tjänst förassistent (+69686 kr. Den extra belastning som regeringens uppdrag altutreda frågan om åtgärder för energihushållning i befintlig bebyggelse kräver att expertmed len räknas upp (+200000 kr. räknar med att kunnaerbjuda studerande praktiktiänst-göring molsvarande 20 praktikanter (+109000 kr. och iStockholms län disponerar gemensamt en telefonväxel. debileraskoslnader molsvarande 2,7 telefonister och finner det nödvändigl att medel fören telefonist ställs till förfogande (+65835 kr. Under anslagsposten Expenserberäknas ökade medel för bidrag till statens betong- ochslålbyggnadskommitléer, inventarier, kopiering, läromedel och dalaterminal förlitteratursökning. Vidare begärs ökade medel tiU resor (+274000 kr. för exteminformation behöver enligt planverket tillföras ytterligare medel (+ 100 000kr.). Verket planerar att under budgetåret Prop.1976/77:100 Bilaga 16 67 ge ut informalion främsl om följande projekt, nämligenbostads- och arbetsmiljön, stadens Irafiknät saml fysisk riksplanering. Vidareplaneras viss ulställningsverksamhet. Av det lolala resursutrymmet har också avsattsen del (.) för information om det tilltänkta nya bostadsverket. haryttrat sig över planverkets framställning om medel för samhällsinformation.Nämnden tillstyrker de av planverket redovisade informationsprojekten men anseratl beräknade medel för information om det tilltänkta nya bosladsverket börreserveras i anslutning lill eventuell proposition i frågan. fick sommaren 1976i uppdrag av regeringen att skyndsamt utreda bl.a. vilka ytteriigare typer avåtgärder som bör komma lill stånd för atl spara energi i befintlig bebyggelse.Jag ser della som en myckel angelägen och slor uppgifi och har för ändamåleträknal upp anslaget med . för att planverkels organisation skallkunna förstärkas för arbelel med detta projekt. För samma ändamål har jaghämtöver beräknat ytterligare . för anlitande av experter (9). Detankommer på regeringen att besluta om närmare fördelning av medlen pålönekostnader och andra omkostnader. Under anslagsposten Lönekostnader har jagvidare beräknat medel molsvarande de av planverket redovisade kostnadema förlöner lill telefonister (11). Med hänvisning tillsammanställningen i övrigi hemställer jag att regeringen föreslår att lill /78 anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag till översiktlig planering m. m. 1975/76 Utgift 2 125413 Reservation 6430518 1976/77 Anslag 6000000 1977/78 Förslag 6000000 Från anslaget bestrids utgifler förstatsbidrag enligl kungörelsen (1958:163) angående statsbidrag till vissaplankostnader saml bidrag lill sådan översiktlig planering som hänger sammanmed den fortsatta fysiska riksplaneringen. För innevarande budgelår harregeringen föreskrivit all högst 6 milj. kr. får disponeras för från allmänsynpunkt angelägna planeringsföretag i andra former än sådana sombyggnadslagen anvisar, huvudsakligen lill sådan översiktlig planering somhänger samman med den fortsatta fysiska riksplaneringen. 1976/77:100 Bilaga 16 68 Den fysiska riksplaneringen berör ett stort antalav landets kommuner. Därigenom ställs anspråk på att kommunerna i sin planeringbeaktar av riksdag och regering fastlagda riktlinjer för användningen av markoch vatten (prop. 1972:111, Cu 1972:35, rskr 1972:348 samt prop. 1975/76:1, Cu1975/76:1, rskr 1975/76: 45). Vidare har statsmakterna angett vissa riktlinjerför planering och samordning av samhällets insatser för turism och rekreation(prop. 1975:46, Cu 1975/76:2, rskr 1975/76:46). Stöd avses enligt angivnariktlinjer i första hand kunna komma ifråga lill planering i regioner däröverväganden från rikssynpunkt föranleder omfattande planeringsin-salser mendär kommunerna har begränsade planeringsresurser. Prövningen om och i vilkenutsträckning bidrag skall lämnas åvilar regeringen och sker efler förslag avplanverket med hänsyn till omständighetema i varje särskilt fall. inkom iMI planverket 184ansökningar om statsbidrag från kommuner och interkommunalaplaneringskommittéer, varav 25 avseende interkommunala planeringsföretag. Tillövervägande del har planeringsarbetet avsett fullföljande av statsmakternasriktlinjer för den fysiska riksplaneringen. Totalt uppgick de i ansökningamaredovisade kostnaderna lill ca 35 milj. kr. Del tillgängliga anslagels storleki förhållande till summan av de redovisade planeringskoslnadema har krävt enstark prioritering från planverkets sida av bidragsansökningama samtidigi somkraftiga nedskärningar i de sökta bidragsbeloppen måst göras. Regeringen harefler framställning från planverket fattat beslul om bidrag till kommunernasriksplanearbete med 4 milj. kr. för /76 och ca 5,8milj. för /77. En grundfömtsättning för att stöd skall kommaifråga är att statliga direktiv och riktlinjer, främst inom ramen för denfysiska riksplaneringen, medför speciella anspråk på kommunemas planering. av landels kommuner är enligt planverket i uppenbart behov av betydandestatsbidrag för alt kunna fullfölja sina riksplaneprogram inom avstatsmakterna uppställda ramar. Den fysiska riksplaneringens planeringsskede skalli slorl sett vara avslutat . Oklarhet kommer emellertid all rådaom användningen av viss mark även efter denna tidpunkt, vilkel kan vållamedborgarna problem vid byggnadslovsprövningar saml vid fastighetsbUdnings- ochan-läggningsförrältningar. Det är därför angeläget all klarhet skapas om användningenav marken i dessa områden genom en fortsalt planering. anser delvidare angeläget att i sitt anvisningsarbele, liksom har skett, kunnadra nytta av erfarenheter från kommunala planeringsföretag som stöds medstatsbidrag. Verket avser därför all stödja vissa plane-ringsprojekl som harstort inlresse från metodsynpunkt. Med hänsyn till omfattningen av de arbetsuppgiftersom är en följd av statsmakternas fastlagda riktlinjer, bedömer planverket atlkommunernas Prop.1976/77:100 Bilaga 16 69 planeringsaktivitetkommer att ligga på en hög nivå även under budgelåret 1977/78, begär att 7 milj. kr. får tas i anspråkför bidrag till översiktlig planering under /78. Anslaget som i huvudsak används till stöd för sådankommunal översiktlig planering som hänger samman med den fysiskariksplaneringen har ökat . För innevarande budgetår disponeras 6milj. har vid sin behandling av frågan omplanering och samordning av samhällets insatser för rekreation och turism(prop. 1975:46, CU 1975/76:2, rskr 1975/76:46) förutsatt att medel frånanslaget skall kunna användas även till stöd för planering av primärarekreationsområden. Planeringen inom dessa områden har i regel inte kommitlika långl som arbetet inom den fysiska riksplaneringens planeringsskede i övrigi.Fortsatta insatser torde därför erfordras även under nästa budgetår. Det är inte heller realistiskt alt räkna med attalla de åtgärder i övrigt som föranleds av den fysiska riksplaneringen skallkunna genomföras under planeringsskedet. Särskilt inom de områden där merakomplicerade planeringsproblem föreUgger får man räkna med ell behov avplanering även efter det alt kommunerna har lämnal sin redovisning lilllänsstyrelserna . Det bör även uppmärksammas atl anslaget kanutnyttjas också för att stödja sådan planering som innefattar utveckling avplaneringsmetoder. Jag anser att anslaget för näsla budgelår bör Uggakvar på en oförändrad nivå och förordar att det tas upp med 6 milj. kr. Molbakgmnd av de redovisade motiven för elt oförändral anslag och med hänsyntill all del generella planeringsskedet snart är slutfört finner jag detnaturligt att statsmedlen under nästa budgelår, i takt med alt de statiigaintressena i planeringen i ökad utsträckning kan preciseras, i slörre omfattninganvänds för koncentrerade och därmed kraftfulla insaiser inom områden där planeringsproblemenär särskill påtagliga. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till översiktlig planering m. m.för /78 anvisa ett reservationsanslag av . 1976/77:100 Bilaga 16 70 Organisation,uppgifter m. m. Det statiiga lantmäteri- och kartväsendet ärorganiserat på tre nivåer: ell centralorgan (statens lantmäteriverk), i varjelän en överiantmälarmyndig-hel samt lokalt fastighetsbildningsmyndigheler.Centralorganet är omlokaliserat till . () är centralförvaltningsmyndighet för frågor om fastighetsbildning, fastighelsbestämning,fastighetsvärdering, faslighelssamverkan och faslighetsregistrering samlmälningsverk-samhet och allmän kartläggning. I den sisinämnda uppgiften åliggerdet LMV särskill att upprätta förslag till plan för de allmänna kartarbetenasamt ulföra gmndläggande kartläggning och utge kartor i skalor, serier ochversioner anpassade lill samhällets gmndläggande och kontinuerliga behov. LMV leds av en styrelse med en generaldirektör somordförande och högst sex andra ledamöier, som regeringen utser särskilt.Generaldirektören är chef för verket. Inom verket finns fyra avdelningar,administrativa avdelningen, fastighetsavdelningen, kartavdelningen ochproduktionsavdelningen. Dessutom finns ett revisionskontor. För samråd i mera betydelsefulla frågor omrikllinjer för de allmänna kartarbelena har lill LMV knutits elt karlråd ,beslående av förelrädare för vissa myndigheter och ochmed generaldirektören i verkei som ordförande. har länet somverksamhetsområde. Chef för myndigheten är överiantmälaren, som dessulom ärtjänsteman hos . skall inom länet främslleda och ulöva tillsyn över verksamhelen vid de statligafaslighetsbildnings-myndighetema, utöva tillsyn över mätningsverksamhelen samtverka för samordning av gmndläggande mätnings- och kartläggningsverksamhel. Fastighetsbildningsmyndighel handhar lantmäteri-och kart-verksamhelema på den lokala nivån. För dessa verksamheter är landet indelati 87 lanlmäleridistrikt. Varje lantmäleridislrikt utgör verksamhels-område fören fastighetsbildningsmyndighel. För särskilda fastigheisbild-ningsuppgiflerfinns f n. ytteriigare 26 statliga faslighelsbildningsmyn-digheter, s. k.specialenheter. Av dessa har 25 fastighetsbildningsuppgifler som sammanhängermed jordbmkets och skogsbmkets rationalisering saml en uppgifler som rörulvecklingen av tätbebyggelse.