prop · G003127 · 1976-12-31 00:00:00 — Den inlåning som tillförs med stöd av1974 års kungörelse består till en del av vinstmedel hos de affärsdrivandeverken eller av medel avsatta för skatteleveranser. Därtill kommer medel avtypen jordbrukets regleringsfonder m.m. Frågan om hur statens kassamedel skall placeras kaninte besvaras utan atl man samlidigt undersöker på vilket sätt statens totalamedelsplacering kan ske så effektivt som möjligt. Härvidlag får såvälbudgetaspekter som penningmarknadsaspekterbeaktas, eftersom varje kassahållning hos myndigheterna ökar statensupplåningsbehov. Nuvarande inlåning i sker enligt devillkor som gäller pä marknaden. Ränleersällningen ligger normalt väsentligtunder den ränta som staten eriägger för sin egen upplåning. Atl reducera denlolala kassahållningen framstår därför som angeläget för att reducera statensränteutgifter, netto räknat. Detta skulle bli ännu mer angelägel om de statligamedlen skulle placeras i andra banker Även ur penningmarknadssynpunkt är detönskvärt all statens upplåningsbehov är så litet som möjligt. Fullmäktige tvivlar pä alt en decentralisering avmyndigheters, affärsverks m. n. utlåning till sparbankerna, föreningsbankernaoch affärsbankerna skulle främja syftet all göra de statliga kassorna sä småoch deras förvaltning så effekiiv som möjligt. Enligt fullmäktige är alternativet till dennuvarande modellen för placeringen av statens kassamedel snarare en enhetligslatlig kassahållning styrd av . skulle dä avsemyndigheter, inkl. de affärsdri-vande verken. Med den utveckling som denstatliga företagssektorn har undergått förefaller del däremol nalurtigl alt destatliga bolagens relationer med bankerna lämnas hell ät deras egenaffärsmässiga bedömning. Riksrevisionsverkel framför synpunkter som iväsentliga hänseenden överensstämmer med riksbanksfullmäktiges. Verketframhåller alt slatens upp-läningsbehov kan minimeras genom atl statligamyndigheter normalt inle tillåts placera kontanta medel utanför statsverketscheckräkning hos . Vidare erhålls därigenom ökade möjligheter tillöverblick och kontroll av slatens medel samt ökade möjligheter att ställaprognoser om medels-behovet i statsverket. Elt av motiven för all bilda Kreditbank år1949 var alt en av privata vinstintressen oberoende affärsbank skulle fungerasom en regulator på kreditmarknaden. tillfördes vid bildandetvissa uppgifter i fråga om slatlig låneverksamhet vilka tidigare hade legal påriksbanken. Föreskriften atl statlig myndighet skall anlita torde hatillkommit som en form av kompensation för dessa penningpolitiska och konsumenlpolitiskauppgifter eller för all banken skulle kunna fullgöra dessa. 1 den mån nuvarande regler befinns gynna PK-bankenulan atl några samhälleliga fördelar uppnås, bör lösningen i första hand intevara atl medlen utbjuds lill konkurrens mellan samtliga kreditinstitut. Istället bör möjligheterna undersökas all i ökad utsträckning placera medeldirekt på statsverkets checkräkning i . Om sädana ålgärder kanminska statsverkets upplåningsbehov lorde den därigenom minskadeallernalivkosina-den översliga även de räntesatser del mest konkurrenskraftigakreditinstitut kan erbjuda. framhåller att verket inte harmottagit någon kritik från medelsförvallande myndigheter av sätt attfullfölja gjorda åtaganden och all del inte av sädana skäl finns anledning allupphäva kungörelse. Prop.1976/77:127 12 Statliga myndigheters ullandsbeialningar förmedlaslill väsentlig del av postgirot. k, villkorliga betalningar,exempelvisrembourser,skall myndigheterna använda . I syfte all undvika all deenskilda myndigheterna för sina utbetalningar till utlandet förskottsvisplacerar medel pä räkning i har och om en för myndigheterna gemensam deposition. Denna deposilion iPK-banken är till för atl ge banken goitgörelser för tiden mellan bankensutlägg och resp. myndighets likvid till . De villkodiga ullandsbetalningarna bör i principkunna hanteras av varje valutabank. Fördelar för statsverket torde dock kunnafinnas i att sluta ett kontrakt på grundval av central upphandling.Alternativet att varje myndighet för sig upphandlar sådana tjänster kan ledatill krav på totalt sett slörre depositioner. Om kungörelse upphävs torde i slällelupphandlingskungörelsen (1973:600, ändrad senast 1975:788) bli tillämplig ifråga om myndigheternas upphandling av banktjänster. Enligl denna skallmyndigheterna utnyttja förefintliga konkurrensmöjligheter och även i övrigtiaktta alTärsmässighet samt behandla anbud och anbudsgivare objektivt. Enliglkungörelsen skall vidare upphandling ske genom sluten upphandling,förhandlingsupphand-ling eller direktupphandling. Myndighet skall välja denupphandlingsform som med hänsyn till kravet pä affärsmässighet i varje särskiltfall prövas lämplig. ulgår från atl deupphandlingsbeslut i fråga om banktjänster som kan komma att åvilamyndigheterna, om 1974 års kungörelse upphävs i vad avser skyldigheten attanlila , kommer att gälla placeringen av sådana medel som inle kanknytas till postgirot eller statsverkets checkräkning i . Därigenomtorde eventuella upphandlingsbeslut främst komma att avse vissautlandstransaklioner och särskilt motiverade placenngar av likvida medel. Förmyndigheter med en ringa iransaktionsvolym borde därvid direktupphandling kunnalillämpas. Myndigheter med större transaktionsvolym eller slörre behållningaratt placera bör däremol göras uppmärksamma på all ett formellt anbudsförfarandebör lillämpas om kraven på affärsmässighet och objektivitet på bästa sätt skalltillgodoses. Så i. ex. kan åriig anbudslävlan i form av sluten upphandlinganvändas om det är slörre behållningar som kommer alt placeras under året.Härigenom skulle sparbanksföreningens krav på fri konkurrens mellan olikabankinslitut också bäsl kunna tillgodoses. Sammanfattningsvis framhåller nksrevisionsverketatt det ligger fördelar för statsverket som helhet i atl hålla medel, somstaten förvaltar, samlade. Härigenom underlättas både kontrollen av ochöverblicken över likviditetsbehovet, vilkel medför minskadeupplåningskoslnader och rationellare betalningsrutiner. Verket avråder bestämtfrån all kungörelse upphävs i vad avser myndigheternas skyldighet attanlita och postgirot, eftersom dessa bestämmelser utgör en grundvalför upprätthållandet avrationella betalningsrutiner i statsförvaltningen. Generahidlsiyrelsen pekar på del behov avbankförbindelse som de styrelsen underställda myndigheterna har. a. att det för de lokala tullmyndigheterna, som enligl beslut avKungl. Maj:t sätter in s. k. diverse medel från checkräkningar hos ärändamålsenligt att dessa medel kan förvaras pä checkräkning. Medlen ärhärigenom lätt tillgängliga vilket är betydelsefullt eftersom ålerbetalninghelt eller delvis av preliminärt bestämda avgifter oftast sker över disk viddessa myndigheter Innehavet av checkräkning innebär också att den kontantakassan kan hållas låg vilket är av värde ur säkerhetssynpunkt. Någon olägenhetför av att checkräkningarna är förlagda lill torde ejföreligga. Möjligen skulle del på vissa orter vara lämpligare om checkräknigenfick innehas i ell bankkontor som är lämpligare beläget ur geografisk synpunkt.Vidare bör checkräkningarna, oavsett bank, göras räntebärande med hänsyn tillalt ränla numera skall utgå enligt 22 i? tullagen, när preliminärt bestämda avgifterär slörre än de slutligt fastställda. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar framhåller attsåväl bankerna som postverket har vidtagit olika beredskapsålgärder för atlsäkerställa sin fortsatta verksamhet under olika krisförhållanden. Myndigheteroch enskilda bör därför kunna räkna med all även under utomordentligaförhållanden kunna anlila sin sedvanliga bankförbindelse. Detta gäller oavsettom skyldighet föreligger att anlila eller ej. Statliga myndigheter och andra statliga organ ärbundna av särskilda regler när del gäller såväl placering av tillfälligaöverskottsmedel som utbetalningar och andra transaktioner där förmedling avbank behövs. Reglerna finns i kungörelsen (1974:591) om skyldighet för medelsförvallandestatliga myndigheter m. fi. atl i vissa fall anlila , postgirot ellerPosl-och , Huvudregeln är all kontanta medel som inie behövs föromedelbart föreslående utbetalningar skall vara insatta på statsverkets checkräkningi nksbanken eller på postgirokonto. Efter beslut av regeringen i varje särskillfall får sådana medel dock sältas in på räkning i . 1 fråga omutbetalningar gäller alt dessa skall ske över postgiro, om det lämpligen kanske och annat inte har föreskrivits. Vid övnga transaktioner där det behövsförmedling av bank skall , postgirot eller anlitas, om delkan ske utan väsenllig olägenhet. bildades genom en sammanslagningav Kredilbank och postbanken. kungörelse ersatte enkungörelse frän 1951 (SFS 1951:453), enligt vilken Kreditbank hadesamma särställning som har . Principen om de statliga myndigheternas skyldighetatt anlila den statliga banken som sin bankförbindelse fastslogs i samband medall beslöt Prop.1976/77:127 14 attinrätta en slatlig affärsbank (prop. 1949:151 s. 7, SU 1949:154, rskr1949:265), Frågan har därefter vid fiera tillfallen behandlats av ,senast med anledning av en motion vjd rik.sdag (mot. 1974:1520), Någonändring av principen har dock inte förordat. harnu i en skrivelse till regeringen på nytt väckt frågan om alt avskaffaPK-bankens särställning i de regler som gäller för statliga myndigheters ochorgans medelsplacering och banktransaktioner. Bland remissinstanserna råder delade meningar omförslaget. Från fiera håll har man förordat att en mera ingående utredning skerinnan frågan avgörs. För min del vill jag efter samråd med chefen förbudgetdepartementet anföra följande. Den samordning av banklagsliftningen somgenomfördes bygger på atl fri konkurrens bör råda mellan de olikabankinsliiulen (se prop. 1968:143 s. 60-7, BaU 1968:60, rskr 1968:368).Bestämmelserna kungörelse gynnar emellertid framför andrabankinstitut, vilket strider mot grundsatsen om fn konkurrens. 1 den mänstatliga företag eller andra statliga enheter bedriver affärsverksamhet ikonkurrens med privata företag, bör det ske på lika villkor. Chefen förbudgeldepar-lementet avser mot denna bakgrund att senare ta initiativ till enöversyn av de undantag som f. n. fmns från den statiigaupphandlingsförordningens huvudprincip om fri konkurrens. De ändringar somföreslås i det följande i fråga om står i överensstämmelse med deriktlinjer i nämnda hänseende som chefen för budgetdeparlementel avser alt ge. Om en statlig myndighet på de grunder som gällerför statlig upphandling finner att en viss bank kan erbjuda myndigheten detjänster, som den behöver, pä bättre villkor än andra banker, bör myndighelenanlila den banken. Enligl min mening är del sålunda principiellt felaktigt atlstatliga myndigheter har en i författning föreskriven skyldighet attföreträdesvis anlita . Jag förordar därför atl de statligamyndigheternas och organens skyldighet atl anlila framför andrabankinslitut upphävs. Jag vill emellertid framhålla att den praktiskaeffekten av denna åtgärd torde bli ganska begränsad, i varje fall på kortaresikt. Sådana beslut som enligt kungörelsen krävs för atl statlig myndighetskall kunna placera medel i har meddelats endast i elt fätal fall.Med stöd av beslut av Kungl. Maj:t hade statens jordbruksnämnd 532 milj. kr,och 157 milj, kr placerade i ,, som enligt sin instruktion får sälla in medel på utanhinder av kungörelsen, hade högst 7 milj, kr i . Tillståndatt placera medel utanför eller postgirot har lämnatsendasl då särskilda skäl lill det har funnits. I huvudsak bör denna restriktivalinje följas även i fortsätlnngen. gällande beslut om placering av medel iPK-banken bör avse bankinslitut i allmänhel. Den i instruktionen fördomänverket föreskrivna regeln bör dock inte utvidgas pä del sättet. 1 fråga omdomänverket och andra affärsverk kommer nämligen, som framgår av del följande,alt föresläs en särskildregel om placering av likviditetsöverskoit. När det gäller andra banktransaktioner änmedelsplacering bör och postgirot - men inte som f n, även PK-banken- anlitas så snart del kan ske ulan väsenllig olägenhet. De avial om utförandeav banktjänster som f n, gäller mellan statliga myndigheter och - bl.a. del huvudavtal som försvarets civilförvaltning har tecknat med angåendeutbetalning genom banken av statliga löner och pensioner- kommer emellertid allfortsätta all gälla för den tid för vilken de har slutits eller, om de inte harslutits , så länge uppsägning inte sker. Därefter lorde, somriksrevisionsverkel har påpekat, i princip upphandlingskungörelsen (1973:600,ändrad senast 1975:788) få lillämpas i fråga om myndigheternas förvärv avbanktjänster i den mån inte eller postgirot skall anlitas.Sparbanksföreningens skrivelse innehåller också det inte närmare motiveradeförslaget alt kungörelse skall upphävas i sin helhet. Därmedaktualiseras emellertid en större fråga som inte bara rör , nämligenhur statens kassahållning i stort bör vara ordnad. Av remissinstanserna harriksbanksfullmäktige, fullmäktige i och riksrevisionsverkettagit upp denna fråga. Det framhålls bl. a. att frågan om hur statenskassamedel skall placeras inle kan besvaras ulan atl man undersöker på vilkelsätt slatens totala medelsplacering kan ske så effektivt som möjligt. Såvälbudget- som penningmarknadsaspekter får beaktas, eftersom varje kassahållninghos myndigheterna ökar slatens uppläningsbehov. Jag delar i princip dennauppfattning. Som en länkbar möjlighet nämner båderiksbanksfullmäktige och fullmäktige i en statligkassahållning, som styrs av . Enligt vad jag har inhämtatkommer chefen för budgetdeparlementel att vid sin anmälan senare denna dag avförslag till proposition om riktlinjer för modernisering av del statligabudgetsystemet all framhålla, alt övervägande skäl talar för all affärsverkenmed undanlag av postverket - efter beslut av regeringen i varje särskilt fall -bör kunna medges rätl all placera evenluella likviditetsöverskoit med ränla iriksgäldskontoret. Därigenom skulle uppläningsbehovet för riksgäldskontoretkunna minskas och förslaget kan ses som ett led i en effektivisering av statenskassahållning. upphävande av kungörelse i dess helhet skulle verkai rakt motsatt riktning. Skulle kungörelse upphävas helt, skulleockså myndigheternas skyldighet all anlita postgirot upphöra. har påpekat är emellertid denna skyldighet en grundläggandeförutsättning för att man skall kunna upprätthålla rationella betalningsrutineri statsförvaltningen. Dessa rutiner är anpassade till det statligaredovisningssystemet och tillgodoser de krav på snabbhet och säkerhet sommåste ställas. Jag vill i detta sammanhang nämna att enligt vad jag har erfaritman inom ramen för del utvecklingsarbete, som pågår beträffandeskalleadministrationen, f n. överväger möjligheterna all också anlila bankgirosåvitt gäller inbetalning 1976/77:127 16 avskall och återbetalning av överskjutande preliminär skatt. Jag vill ocksåerinra om den utredning (Fi 1970:70) som tillsattes för att undersökaförhållandet mellan bankgiro och postgiro, Ulredningen avser atl lämna enrapport om sitt arbele med begäran om tilläggsdirektiv eller beslut attutredningen skall läggas ned. Mol bakgrund av nu redovisade förhållanden är jaginle beredd alt föreslå annan ändring i gällande bestämmelser än den jag redanhar förordat i fråga om skyldigheten all anlila , Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställerjag all regeringen föreslår alt godkänna de ändrade rikllinjer som jag harförordat för medelsförvallande statlig myndighels eller annat statligt organsanlitande av bankinslitut, Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar all genom proposition föreslå att antaga det förslag somföredraganden har lagt fram. GOTAB 53426 Siockholm 1977