prop · G003135 · 1976-12-31 00:00:00 — Ulredningen anser att övervägande skäl talar föratt endast ideella föreningar med ett öppet medlemskap skall kunna komma iåtnjutande av skattebefrielse. Skyldigheten att anta nya medlemmar kan enligtutredningen 1976/77:135 44 sägasutgöra en förutsättning för all föreningen på ell vitalt och demokratisktsättskall kunna verka försitt ideella ändamål. Utredningen framhäller vidareatt rätten lör utomstående atl vinna inträde i föreningen har stor belydelse ikontrollhänseende. Möjligheten atl utnyttja en ideell förening iskalteun-dandragande syfte eller eljest pä obehörigt sätt är, anförutredningen, uppenbarligen långt slörre om blott ett fåtal personer har insyn ioch beslutanderätt rörande föreningens angelägenheter än om medlemskap ståröppet för en vidare personkrets, Enligl Ulredningen är det emellerlid orimligt altsåsom förutsättning för skattebefrielse fordra att en förening som medlem antarenvar som ansöker därom. En ideell förening måste givetvis vara oförhindrad atlbegränsa medlemskapet till sädana som delar föreningens målsättning och ärberedda atl följa föreningens stadgar. Skaiiefriheien för en förening börsåledes enligt utredningen inte gä föriorad av den anledningen atl föreningenvägrar att som medlem anta en person som inle godtar och följer föreningensmålsättning. Ulredningen föreslär atl kravet pä öppenhetformuleras på samma sätt som i 11 S lagen om ekonomiska föreningar (jfr ävenpunkt 12 av anvisningarna till 29 S KL). Enligt denna paragraf får föreningeninle vägra någon inträde som medlem "såframt ej med hänsyn till arteneller omfattningen av föreningens verksamhet eller föreningens syfte ellerannan orsak särskilda skäl äro därtiU". Vid bedömning av ideell föreningsmedlemsbegrepp bör dock slörre hänsyn las lill subjektiva faktorer än vad somär fallet vid prövning av ekonomisk förenings beslut om vägrat inträde elleruteslutning. Ulredningen anför atl det får ankomma på praxis att avgöra i vilkafall medlemskap kan vägras ulan all skaltefriheten äventyras. Med hänsyn bl. a.lill övriga förutsättningar för skattefrihet finns det enligt utredningensuppfattning befogad anledning alt utgå från att kravel pä öppenhet inle kommeralt vålla några slörre problem frän lillämpningssynpunkt. Enligl punkt 8 av anvisningarna till 53 S ILbeskallas ideell förening, som inte bedrivit eller kan väntaskomma atl bedriva verksamhet i en omfallning som skäligen svarar molavkastningen av föreningens tillgångar, f n. som oinskränkt skattskyldigoavsett föreningens ändamål. Regeln torde i praxis ha tillämpats på del sättetatt i genomsnitt minsl 80 96 av netloavkastningen (inemot ) måste användas för det ideella ändamålet. Såsom avkastning lorde inte räknas medlemsavgifter,gåvor och andra bidrag som är skattefria oavsett vem som har uppburit dem.Delta innebär alt statsbidrag lill en ideell förening lorde anses somavkastning endast under förutsättning alt föreningen bedriver näringsverksamhetoch atl bidraget utgått till och använts för atl bestrida kostnad i sådanverksamhet (jfr Prop.1976/77:135 45 anvisningarnatill 19 § KL). Bidrag från kommun torde i delta sammanhang behandlas på sammasätt som statsbidrag (jfr prop. 1973:190 s. 9). Utredningen konstaterar att kravel på att en ideellförening skall bedriva en verksamhet, som skäligen svarar mot avkastningen påföreningens tillgångar, omöjliggör en snabb förmögenhetstillväxt. Samtidigtmarkeras alt skattebefrielse förutsätter ideell aktivitet från föreningenssida. Enligt utredningen bör en liknande regel gälla även i det av ulredningenföreslagna systemet för beskattning av ideeUa föreningar. I en speciell situation bör emellertid enligtutredningen skattefrihet kunna medges utan hinder av att avavkastningen används för den ideella verksamheten. Det av utredningen åsyftadefallet är då en förening avser alt spara ihop till en stor investering för denideella verksamheten, t. ex. en egen samlingslokal eller en större ombyggnad avbefintlig lokal. En idrottsförening bör t. ex. kunna använda de löpandeinkomsterna för atl utvidga sin idrottsanläggning utan att för den skull gåmiste om skaltefriheten. Utredningen anser dock inte att föreningen självskall få avgöra om förutsättningar finns för att tillämpa undantagsregeln.Denna fråga föreslås böra prövas av skattechefen i länet. En ideell föreningsom med behållande av skaltefrihet önskar använda mindreän av avkastningen till den ideella verksamheten bör därför enligtförslaget ansöka om särskilt medgivande (dispens) hos skattechefen.Dispensbeslutet, som inle skall fa överklagas, fär avse av högst fembeskattningsår i följd. Ett dispensbeslut föreslås kunna förses med villkor allsparade medel skall placeras på spärrad bankräkning e. d. När den idispensbeslutet angivna lidsperioden har gått till ända skalltaxeringsmyndigheterna kontrollera om den aktuella investeringen genomförts. Ärså inte fallet bör föreningen eftertaxeras. Ulredningen behandlar vidare det fallet att enförening har sin förmögenhet placerad i tillgångar med mycket låg eller ingenlöpande avkastning. 1 sädana fall anser utredningen att föreningen alltid skallbeskattas som oinskränkt skattskyldig även om hela den tillgängligaavkastningen används för det ideella ändamålet. Skattefrihet bör alltså kunnakomma i fråga endasl om kapitalet är placerat så att normal avkastning erhålls.Detta gäller enligt utredningen dock inte om den lägavkastande tillgångenanvänds i föreningens ideella verksamhet. Den omständigheten att enidrottsförenings idrotlsansläggning inte ger någon direkt avkastning skall inlemedföra all föreningens skattefrihet äventyras. 3.2.6Sambandet mellan föreningens ändamål och den finansierande verksamhelen En ytterligare förutsättning för alt en ideellförening skall komma i åtnjutande av skattefrihet bör enligt utredningensuppfattning vara att 1976/77:135 46 föreningensinkomster härrör från verksamhet som har etl naturligt samband med ändamåletenligl stadgarna. Föreningens ändamål föreslås ,således inte fäfinansieras med inkomster som helt saknar anknytning till detta ändamål..Syftet med regeln är bl. a. att förhindra att någon som vill stödja en ideellförening förlägger vinstgivande rörelse e. d. till denna i stället för alllämna bidrag på vanligt sätt. Om föreningen befrias från skattskyldighet förrörelseinkomsten uppnås genom ett sådani tillvägagängssätt samma resultat somom avdrag medges för fysiska personers bidrag till ideella föreningar. Kravetpå samband mellan finansieringskälla och det ideella ändamålet minskar enligtulredningen också risken för atl ideella föreningar utnyttjas för skalleflykt iolika former. Utredningenanför atl det kan vara svårt all klart ange vilken verksamhet som kan anses haell naturligt samband med det ideella ändamålet. Alt intäkter som har direktanknytning lill den ideella verksamhelen, t. ex. entréavgifter till idrotts-eller kulturevenemang, skall vara skattefria är enligt ulredningen uppenbart.Delsamma föreslås gälla intäkter som föreningar uppbär genom att tillhandahållaijänstero. d.,sävida föreningens prestationer ingår som ett led i det ideellasyftet. Intäkt pä grund av fastighetsinnehav skall inte föranleda oinskränktskattskyldighet om fastigheten är avsedd för och används i föreningens ideellaverksamhet, En förening bör enligl ulredningen likaledes kunna inneha bankmedeloch andra finansiella tillgångar ulan att skattefriheten gär föriorad förutsattatt tillgångarna står i rimlig proportion lill omfattningen av föreningensverksamhet. En belydande finansieringskälla för ideellaföreningar är anordnande av bingo och andra lotterier, fester o.d.Arrangemangen förutsätter normalt tillstånd av myndighet. Utredningen anför allöverskottet av sådan verksamhet ibland inle utgör skattepliktig inkomsl i KL:smening men atl överskottet i vissa fall torde vara alt hänföra lill inkomsl avrörelse. Med hänsyn bl. a. till den hävd som lotterier o. d. har somfinansieringskälla för föreningar kan det enligl utredningens mening inle kommai fråga all beskatta en ideell förening enbart av den anledningen all denfinansierar sin verksamhet pä nu beskrivet sätt. Fråganom inkomsterna härrör från verksamhet som har ett naturligt samband medföreningens ideella ändamål blir enligt utredningen mer tveksam om verksamhetenbedrivs ungefär på samma sätt som vanlig kommersiell verksamhet. Om sådanverksamhet hell saknar anknytning till föreningens ideella syfte och inle harhelt obetydlig omfattning skall föreningen enligt förslaget under allaomständigheter beskattas som oinskränkt skattskyldig. Utredningen är dock medvetenom att gränsfall kan uppkomma om den finansierande verksamheten ulgör ett led idel ideella arbetet samlidigt som verksamhetens vinst finansierar andra ideellaaktiviteter. Omden finansierande verksamhelen bedrivs permanent och även i övrigt i Prop.1976/77:135 47 ungefarsamma former som vanlig kommersiell verksamhet kan enligt utredningen kravet pänaturiigt samband i regel inte anses uppfyllt. Bedömningen börsåledes bliförmånligare för föreningen om finansieringskällan baseras på medlemmamasfrivilliga insatser än om föreningen uteslutande använder sig av yrkesmässigarbetskraft. Av belydelse för bedömningen föreslås vidare vara om denkommersiella verksamheten riktar sig mot en bredare allmänhet eller omföreningens produkter eller tjänster i huvudsak är förbehållna medlemmarna.Slor hänsyn bör enligl förslaget tas lill hur omfattande den finansierandeverksamhelen är i förhållande lill den ideella verksamheten. kan ha inkomster av olika slag varav en del faller inom och endel utanför ramen för det naturliga sambandet. Om den främmande aktiviteteninte är av sä obetydlig omfallning all man hell kan bortse från den anserutredningen att föreningen bör bli oinskränkt skallskyldig. 1 delta fall kommeralltså även eventuellt förekommande skattepliktigt överskott i den ideellaverksamheten all Iräffas av beskattning. Någon klyvning av en föreningsintäkter och utgifter pä en skattepliktig och en skattefri del skall aldrig ägarum. Somtidigareunderslrukitskommersäledesen ideell förening enligl förslagetatt antingen vara oinskränkt skallskyldig eller fullständigt befriad fråninkomsl- och förmögenhetsskatt. 3.2.7Ändring av stadgarna m. m. Ulredningen anför all den föreslagna utvidgningenav möjligheten till skattefrihet för ideella föreningar i och för sig inlesynes vara ägnad alt medföra speciell risk för skatleflykl. För den som villutnyttja en ideell förening för sin egen ekonomiska torde enliglutredningen knappast möjligheterna lill skattebefrielse vara till nytta. Enoinskränkt skattskyldig ideell förening kan, framhåller ulredningen, frittförfoga av den åriiga netloavkastningen, dvs. den del avavkastningen som inte åtgår för skall. En skaltebefriad förening måsle däremolförbruka minsl av netloavkastningen i den ideella verksamhelen och kansåledes lägga högsl av avkastningen lill förmögenheten. Ävenövrigavillkorförskaliefrihet - inle minsl kravel på öppenhet - anses göra det fögaattraktivt alt söka utnyttja skattebefriade ideella föreningar iskaileundandragande syfte. är del dock i detta sammanhang nödvändigt atl beakta alt en ideellförening kan - ulan att föriora sin identitet - besluta att den ifortsättningen skall främja annal ändamål . Föreningen torde ocksåvara oförhindrad alt fatta beslut om alt den ideella verksamhelen skall upphöraoch all föreningens tillgångar skall skiftas ut lill medlemmarna eller andrapersoner. En stadgeändring som innebär atl föreningensändamål är av allmännyttig karaktär bör enligl ulredningen medföraatt föreningen blir oinskränkt skattskyldig för hela del beskattningsår undervilkel sladgeänd- Prop.1976/77:135 48 ringenhar ägl mm. För att skattefrihet skall kunna komma i fråga skall alltsåändamålet ha varil ideellt under hela del aktuella beskattningsåret. Utredningen anser däremot inte all en stadgeändringskall föranleda någon omprövning av lidigare års laxeringar. Att en ideellförening växlar ändamål skall -bl. a. av praktiska skäl -enligl förslagetpåverka endasl laxeringen för det löpande beskattningsåret och därefterföljande beskattningsår. Enstadgeändring i syfte alt skifta ut föreningens tillgångar mellan medlemmareller andra privalpersoner skall således medföra att föreningen blir oinskränktskallskyldig för hela det beskattningsår under vilkel ändringen ägt rum. Dennabeskattningseffekt ulgör enligt ulredningen dock knappast någon tillräckligspärr mot förfoganden av detta slag. De utskiftade medlen föresläs därför bliföremål för beskattning hos mottagarna. Vad som delas ul lill medlemmarna skall- lill den del beloppet överstiger inbetalda insatser om sådana i undantagsfallskulle förekomma - av medlemmen upptas som inkomsl av kapital Gfr 38 S tredjestycket KL). Som insats bör enligt förslaget räknas vad en medlem inbetalt tillföreningens grundfond eller liknande men inte medlemsavgifter och andra löpandeavgifter. Den av ulredningen föreslagna utvidgningen av deändamål som kan föranleda skattebefrielse har på det hela taget accepterats avremissinstanserna. Enligt kammarrätten i synes AGL:s beslämmelser omförmånsbehandlade ändamål - vilka överensstämmer med de ändamål ulredningen harföreslagil - i praxis inle ha vållat några tillämpningssvårigheter.Länsstyrelsen i anför all förslaget atl utformaändamålsrekvisitet enligl mönstret i 38 S AGL uppenbarligen tillgodoser delsyfte som angivits i direktiven. /?SKbefarar dock all ett sä obestämt uttrycksom "eljesl allmännyttiga ändamål" kommer all medföraavgränsningspro-blem, Enligl RSV är del önskvärt atl uttrycket förtydligas ilagtext eller motiv. Även laxeringsavdelningen vid i Stockholmslän anser all uttrycket "eljest allmännyttiga ändamål" är alltförvagt. anser atlutformningen av de förmånsbehandlade ändamålen är otillfredsställande från defrivilliga försvarsorganisationernas synpunkt. Förbundet föreslår alländamålet "under samverkan med militär och civil myndighet stärka riketsförsvar" uttryckligen anges i lagtexten. Liknande synpunkter framförs avSvenska röda korset. vuxenskolan anseratl orden "främjautbildning och undervisning" bör - för all undanröja oklarhet - införas iexemplifieringen av allmännyttiga ändamål. Med samma motivering bör enligllOGT-NTO a\ lagtexten direkt framgå all nykterhelsorganisalioner skall inräknasi kretsen av allmännyttiga föreningar. Prop.1976/77:135 49 ansluter sig lillutredningens konstaterande alt skattefriheten inte skall äventyras av att enförenings stadgar föreskriver att den ideella verksamhelen skall varaförbehållen me dlemmarna i föreningen. Förbundet godtar också alt den ibeskattningshänseende gällande skillnaden mellan idrotts- ochsportorganisationer slopas. Kammarrätten i Siockholm befarar att gränsdragningenmellan professionell idrott och amatöridroll kan leda till inteönskvärda effekter. Kammarrätten understryker därför vikten av en effekiivkontroll av idrottsföreningars verkliga förhållanden. 3.3.2Den faktiskt bedrivna verksamheten De blindas förening förutsätter att denomständigheten all föreningen skaffa egna produktionsresurser iform av ett blindskriftslryckeri och en lalboksproduktion inte medför att denbedrivna verksamheten anses avvika från det i stadgarna angivna allmännyttigaändamålet. , Folkets husföreningarnasriksorganisation och framhåller att det oftaförekommer att en nykterhetsförening, vilken fungerar som lokalhållare för alltföreningsliv i orten, har en omsättning som till slörre del härrör frånlokalhållandet. Detta är emellertid alt betrakta som en central del avorganisationens nykterhetsfrämjande verksamhet. I remissyttrandet betonasvikten av att tillämpningen av den föreslagna ändamälsparagrafen inle bliralllför snäv i dessa fall. Även lOGT-NTO utgår från att tillhandahållandet avsamlingslokaler med alkoholfri miljö är att jämställa med det nykterhetsarbetesom en nykterhetsorganisalion i övrigt bedriver. Några remissinstanser har tagit upp villkoret attföreningen i sin verksamhet inte får tillgodose bestämda personers ekonomiskaintressen. påpekar att det hos en förening, somhar ett ideellt ändamål och som bedriver allmännyttigt arbete, kan förekommaverksamheter som indirekt kan ge medlemmarna ekonomiska fördelar. Förbundetförutsätter atl sådana fördelar inte skall medföra oinskränkt skattskyldighet.Lantbrukarnas skattedelegation framhåller att det i t. ex. idrottsföreningar ärvanligt att en liten elitgmpp uppbär resebidrag och traktamenten för förioradarbetsförtjänst som övriga medlemmar inte får någon ekonomisk hjälpav föreningen. Även om elitskiktet naturiigivis inle går all jämföra medsläktingar så är detta skikt - anför delegationen vidare - en så liten gmpp attfråga lorde kunna uppkomma om gruppen i praktiken är alt anse som ett fålalbestämda personer. Etl klargörande bör enligt skattedelegalionen göras i dennafråga. Delegationen anför vidare all det förhållandet atl en segelklubb anordnargemensam uppdragning av båtar inle bör beröva klubben status av skattefriförening. Etl sådant synsätt skulle enligt delegationen skapa onödig byråkratioch framtvinga en uppdelning av klubben i en varvsklubb och en segelklubb. 4 1976/77. 1 saml Nr 135 Prop.1976/77:135 50 Utredningens förslag att skattefriheten gårföriorad om föreningen utan särskilda skäl vägrar någon inträde i föreningenhar rönt ett positivt mottagande vid remissbehandlingen. Vissa önskemål omförtydliganden har emellertid förts fram. De blindas förening anför att endast synskadadepersoner kan bli medlemmar i föreningen. Var och en som uppfyller den iföreningens stadgar gjorda definitionen av begreppet synskadad kan emellertidbli medlem. De blindas förening fömtsätter att ett sådani villkor förmedlemskap inle strider mot det krav på öppenhet som utredningen uppställt.Göteborgs distrikts idrottsförbund anser att del förhållandel att vissaföreningar är begränsade lill ett visst bostadsområde, skola eller företag intebör innebära någon begränsning i skattefriheten. Liknande synpunkler anförs avLantbrukarnas skattedelegation och . frikyrkoråds samarbetsnämnd framhåller altde lokala församlingar, som består av enskilda medlemmar, uppfyller kravet påöppenhet. Däremot uppfyller varken trossamfunden själva eller deras organ församarbete detta krav, eftersom samfunden och samarbetsorganen inte har fysiskapersoner som medlemmar. påpekar dock alt del har varilutredningens avsikt att även samarbetsorgan med juridiska personer sommedlemmar skall kunna omfattas av skattefriheten. Körsam förutsätter atlförekomsten av inträdesprov inte skall behöva leda till föriusi avskattefrihet. anför att det för medlemskap ipistolskytteklubb krävs bl. a. att personen i fråga lämpligen kan betros medhandhavande av skjutvapen. Förbundet hemställer om ett uttalande ipropositionen av innebörd att detta villkor för medlemskap inte utgör etthinder mot skattebefrielse. Utredningens förslag att skattefrihet i principskall komma i fråga endast om föreningen bedriver en verksamhet som skäligensvarar mot avkastningen och värdet av föreningens tillgångar(fullföljdsrekvisilel) har kommenterats av ett stort antal remissinstanser. frikyrkoråds samarbetsnämnd anser atlnågot krav på atl en förening använder sin inkomsl för det ideella ändamåletinte bör ställas på den gmpp nämnden företräder. a. med att trossamfunden och deras sammanslutningar i sig själva ären garanti mot den skatteflykt som tydligen har föranlett stadgandet. Isammanhanget framhålls också att det i alla kända stadgar förfrikyrkoförsamlingar finns föreskrifter om att enskilt ägande i tillgångar äruteslutet och att tillgångarna vid föreningens upplösning skall tillfalla sammaändamål som föreningen verkat för. anseratt det av utredningen föreslagnafullföljdsrekvisilel alltför hårt binder föreningarna som del inteutgör någon effektiv spärr mot skatteflykt. Kommittén anför vidare atlförslaget inte medger t. ex. alt en förening spar medel förattkunna anställa någon, för att kunna dela ul ett forskningsstipendium eller föratl ordna en konferens. säger sig inte hanågot alt invända mot att minst 80 96 av en förenings åriiga avkastning skallanvändas för det ideella ändamålet. Förbundet påpekar dock att det kanförekomma att eller testatorerföreskriveratt föreningen inie färutnyttja så mycket som av avkastningen. Jägarnas riksförbund-Landsbygdensjägare anser att det av utredningen utformade fullföljdsrekvisilel inte är iöverensstämmelse med modern redovisningsteknik och hindrar en förening från allsjälv suveränt besluta om kapitalanvändningen. ,Folkets husföreningarnas riksförbund och anför atteftersom realisationsvinst vid fastighelsförsäljning ulgör en extraordinärvinst bör det inte krävas att av vinsten skall på en gång förbrukas förden ideella verksamheten. RSV anser att fullföljdsrekvisilel bör förtydligas.Detta kan enligt RSV lämpligen ske genom ett uttalande i motiven av innebördatt verksamhelen skall anses ha bedrivits i skälig omfattning om under enfemårsperiod minsl av avkastningen använts för det ideella ändamålet ochför skäliga förvaltningskostnader. i konstaterar altutredningen inte tagit upp problem om hur statliga och kommunala bidrag skallpåverka beskattningen. påpekar att bestämmelsema i 19 § KLhuvudsaklingen tar sikte på statsbidrag lill näringsidkare för hansnäringsverksamhet och därför sällan kan tillämpas direkt på föreningar. Föråtskilliga föreningar utgör dessa bidrag en väsentlig del av de intäkter somfinansierar verksamheten. anser därför att det bör klariäggas huren oinskränkt skattskyldig förening skall beskattas för offentliga bidrag. Enannan fråga som enligl är oklar är om förekomsten av bidrag skallpåverka bedömningen av om en förening iakttagit fullföljdsrekvisilel. Några remissinstanser har berört utredningensförslag atl inte bara användningen av avkastningen ulan även värdet påföreningens tillgångar skall beaktas vid bedömningen av om fullföljdsrekvisilelskall anses uppfyllt. Kammarrätten i anför att del synes praktiskttaget omöjligt atl sälta verksamhelen i relation till värdet av tillgångarna.Det är enligl kammarrätten heller inle rimligt att genom skatteregler styra enförenings placering av sina tillgångar. Även , Svenska röda korset och kristna ungdomsråd ärnegativt inställda till utredningens förslag i denna del. Utredningens förslag att skattechefen efter ansökanskall kunna medge att en förening - utan att förlora skattefriheten - underhögst fem beskattningsår i följd använder mindre änSO % av avkastningen i denideella verksamheten framstår enligl Ä5K som svagt motiverad. 1976/77:135 52 uppdenna fråga menar däremol all utrymmet för dispenser bör utvidgas.Länsstyrelsen i anser all dispens borde kunna ske även förframtida aktioner eller verksamheter av allmännyttig karaktär, t. ex. visslevenemang i samband med jubileum. Enligl mening bör en föreningvidare vara tvungen att ställa säkerhet endast när det föreligger särskildaskäl. Liknande synpunkter framförs av . , samt lOGT-NTO ochSveriges advokaisamfund. kristna ungdomsråd anser atl dispenstidenskall kunna föriängas saml - i likhet med några andraremissinstanser - all skallechefens beslut i ett dispensärende skall kunnaöverklagas. Taxeringsavdelningen vid i Stockholmslän och i anser att rätten att meddela dispensfrån fullföljdsrekvisilel bör kunna delegeras från skattechefen till annanlänsstyrelsetjänsteman. 1 dessa remissyttranden liksom i RSV:s yttrandeframhålls vidare atl den föreslagna dispensregeln nödvändiggör en uttryckligbestämmelse om rätl till efterbeskatlning av sådan förening som inte haruppfyllt i dispensbeslulel föreskrivna villkor. 3.3.5Sambandet mellan föreningens ändamål och den finansierande verksamheten i erinrar om attstiftelsers och föreningars finansieringsmetoder enligl nuvarande lagstiftningsaknar betydelse vid bedömningen av om de är inskränkt skattskyldiga ellerinle. a. denna bakgrund och då huvudparten av de ideella föreningarnaarbetar under svåra ekonomiska villkor, anser all det kan varamotiverat atl hell slopa kravet på att verksamheten måste finansieras medinkomster som har anknytning lill föreningens ändamål.