prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Ofta krävs arbetsförberedande ålgärder innananslällning kan ordnas för dessa arbetssökande. 1976/77:100 Bilaga 15 38 Om anpassningsgrupperna skall kunna få den avseddabetydelsen för de arbetslösa äldre och handikappade ställs stora krav påarbetsförmedlingens personalinsatser. Anpassningsgruppernas uppbyggnadsskedeunder perioden 19721976, då totalt ca 5 000 grupper inledde sitt arbete, hartydligt visat de möjligheter som verksamheten rymmer. 1 initialskedet har dockkrävts större resurser ifråga om tid och personal än vad som kunde förutses.För att möta de växande krav och förväntningar som förknippas med denfortsatta utvecklingen behöver ökade resurser tillföras verket successivt. För kvinnor som efter hemarbete vill gå ut iarbetslivet men på grund av bristande yrkeskunskaper har svårt att fåanställning kan arbetsförmedlingen erbjuda bl. a. förmedlings- ochyrkesvägledningssamtal samt förberedande utbildning och praktisk orienteringinom arbetsmarknadsutbildningens ram i ALU-kurser (Arbetsliv och utbildning).För dessa insatser är förmedlingens personaltillgång helt avgörande. För den intensifierade arbetsförmedlingen förungdom som har pågått försöksvis /76 behövs mer personalän f. n. Ca 100 erfarna arbetsförmedlare har engagerats i dessa försök. /77 har AMS fått medel för all tidigarelägganyanställning av motsvarande antal aspiranter för att ersätta dessa erfarnaförmedlare i den ordinarie verksamheten. Detta räcker dock inle. Arbetslösungdom som inte fullföljer gymnasieskoleutbildning behöver mera stöd vidarbetssökandet än andra, och då behövs också medverkan av yrkesvägledare ochpsykologer. Genom de försöksvis inrättadedistriktsarbetsnämnderna kommer en vidgad lokal samverkan med företag,fackföreningar och kommuner att kunna inledas. Den kommer att underlättagenomförandet av arbetsförmedlingens uppgifter. Det är helt klartatt denna organisationsförändring kräver elt personaltillskott för att kunnafungera på avsett vis. Utöver vad som har anförts i det föregående villAMS framhålla atl en utvecklad personalpolitik är resurskrävande. Nyaarbetsuppgifter för personalen har tillkommit genom lagen om fackligförtroendeman och genom pågående försök med utökad förvaltningsdemokrati.Hänsyn bör också tas till att personalutbildningen, som är nödvändig för anpassningentill nya uppgifter, på kort sikt tar personal från den löpande verksamheten.Dessa omsländigheter måste beakias vid bedömningen av verkets personalbehov. Distriktskontoren i , Göleborg och Malmöbör tillföras var sin heltidsanställd läkare. Vidare behövs ett medelstillskottpå . för att arbetsförmedlingen skall kunna anlita tolkar i erforderligutsträckning. För att fler praktikanter skall kunna anställas behövsytteriigare . AMSberäknar det sammanlagda medelsbehovet för poslen Löne- Prop.1976/77:100 Bilaga 15 39 kostnadertill 430,4 milj. kr. ( + 56,5 milj. Av ökningen är 16,6 milj. kr.löneomräkning. Den grundläggandeutbildningen för arbets förmedlingens aspiranter förbättras under innevarande budgetår. Aspi- rantutbildningens teoretiska del förlängs . För /78 beräknas antalet nya aspiranter till 375 jämfört med 420 under /76 och 350 under innevarande budget år. Medelsbehovet för aspirantutbildning under /78 be räknas till 2 milj. kr. Fortbildningen har under en följd av år fått ståtillbaka för grundutbildningen. Det finns därför ett uppdämtfortbildningsbehov, som det är angeläget att tillgodose. Fortbildningen skallfrämst inriktas på de arbetsmarknadspolitiska medlens användning,platsförmedling, hjälpmedel i anpassningsverksamhelen samt särskildaarbetsvärds- och yrkesvägledningsfrågor. Dessutom planerasarbetsledarutbildning med inriklning på verksamhetsplanering i samverkan påkontoren. Medelsbehovet beräknas till 2,6 milj. kr. för fortbildning av 1 750handläggare vid arbetsförmedlingen. Del behövs kraftigt ökade resurser för utbildningav biträden. Dessutom behövs ytterligare medel för utbildning av administrativpersonal i övrigi och ADB-personal. Totalt behövs under /78 1,8milj. för utbildning av personal för andra arbetsuppgifter än egentligarbetsförmedling. AMS beräknar vidare ett medelsbehov av 300 000 kr.för utbildning av skyddsverksamma, . för utbildning av olika slag somordnas lokalt inom verket eller som ordnas utom verket samt . förkapitalkostnader vid i . Av medelsbehovet påtotalt 31 milj. kr. för /78 avser 12 milj. kr. telefon och telexsaml 6,5 milj. kr. möbler och inventarier. I övrigt omfattar anslagspostenkostnader för bl. a. kontorsutrustning, kopiering, böcker och tidskrifter,företagsnämndsverksamhet och personalvård. Av ökningen av medelsbehovet på 6milj. avser 1,5 milj. kr. prisomräkning, 2 milj. kr. följdkostnader tillden begärda personalökningen och 2,5 milj. kr. ökade kostnader för möbler ochinventarier. Den senare kostnadsökningen föranleds av att ADB införs iarbetsförmedlingen och alt arbetsmiljön bör förbättras i vissa avseenden. cenlrala förvaltning beräknas lokalkostnaderna /78 till oförändrat 13,5 milj. kr., varav 12 milj. kr. avserhyror, bränsle, lyse och vatten. Utgifterna för städning beräknas till . Övriga koslnader på sammanlagt . a. inrednings-och reparationsarbeten samt bevakning. Beträffandelänsarbetsnämnderna och arbetsförmedlingen har rege- 1976/77:100 Bilaga 15 40 ringenmeddelat en ram på 6 milj. kr. för lokalförändringar under /78.Ramen gäller för summan av ändringarnas engångskostnader och deras effekt påde löpande lokalkostnaderna under . Ramen medför all det verkliga.behovet av lokalulökningar inle kan tillgodoses. Inte heller kan befintligalokaler anpassas till förmedlingsarbetets metodutveckling och krav på bättrearbetsmiljö i den utsträckning som behövs. De lokala företagsnämndernas lokalutskott har / 78 anmält behov av lokalutökningar samt åtgärder förmetodtekniska arbetsanpassningar och arbelsmiljöförbättringar till ensammanlagd årskostnad av ca 14 milj. kr. AMS har funnit att förändringarmotsvarande en årskostnad på 9 milj. kr. ovillkorligen måste genomföras under1977/78, medan återstående behov molsvarande en årskostnad på 5 milj. kr. kan flyttas till /79. En årskoslnadsram om 9 milj. kr. förförändringar under /78 skulle möjliggöra en ökning av dentotala lokalytan med ca 14 000 m-. I förra årels anslagsframställning preciserade AMSi fyra punkter de viktigaste skälen till alt en vidgning av planeringsramen förförändringar av arbetsförmedlingslokaler behövs. I sammandrag angavs följandeskäl: Kvarstående behov med anledningav den beslutade ändringen av förmedlingskontorens inre organisation. Behov av fler kontor istorstadsområdena och slörre lokalyta vid de minsta kontoren i landet, sombehöver förstärkas personellt, saml vid andra kontor som får personaltillskott. Förbättring av arbetsmiljön. Ökad tillströmning avarbetssökande. Lokalförändringar av dessa skäl har under desenaste åren gjorts i samband med att nya eller större lokaler behövt anskaffaspå grund av att verksamheten ökat i omfattning. Men ändringsbehovet är vidaslörre än som kunnat tillgodoses med anvisade medel. De nämnda skälen gällerdärför fortfarande. Dessutom behövs som AMS framhöll en flerårigplaneringsram. har ökade krav frånpersonalens sida framförts på förbättring av arbetsmiljön och bättreanpassning av arbetsplatserna till verksamheten, framför allt ikundmottagningen. Vidare behöver de rum där förmedlingensarbetssökandeblanketler skall förvaras i s. k. aktautomater bli bättre rustadefrån säkerhetssynpunkt. Dessa förändringar är förhållandevis stora och måsteske stegvis. Utgifterna för länsarbetsnämndernas ocharbetsförmedlingens lokaler /78 uppgår under förutsättning allårskostnadsramen för förändringar blir 9 milj. kr. till totalt 68 milj. kr.Härav avser 50,4 milj. kr. hyror, bränsle, lyse och vatten, 15,2 milj. kr.städning och 2,3 milj. kr. engångsutgifter i form av inrednings- ochombyggnadsar- Prop.1976/77:100 Bilaga 15 41 Jämfört med beräknade medel för /77 innebär detla enökning med 10 milj. kr., varav 1,9 milj. kr. avser prisomräkningar och 8 milj.kr. merutgifter på grund av lokalförändringar under budgetåren 1976/77 och1977/78. Automatisk databehandling (ADB) m. m. används ADB-system för administrativa uppgifter i olika verksamhets grenar och dessutom för bearbetning av statistiskt material om arbets marknaden. De administrativa datorsystemen utvecklades underslutet av 1960-talel och . Systemen börjar i vissaavseenden bli föråldrade och i behov av vidareutveckling. Sådant arbete pågåroch omfattar ADB-systemet för fakturering och reskontra, systemet för planering,utbetalning och uppföljning vid beredskapsarbeten samt systemet förarbetsmarknadsutbildningsstalistik. Utgifterna för /78 beräknas till 8,7milj. Därav avser 5,6 milj. kr. dataproduktion, stansning, blanketter ochunderhållsarbeten, ca . utvecklingsarbete, 900 000 kr.terminalverksamhet, . bearbetning av statistiskt material och . Sammanfattning.Medelsbehovet för de gemensamma förvalt ningskostnaderna uppgår under /78 till totalt 578,8 milj. kr. ( + 78,0 milj. kr) Av ökningen utgör 22,3 milj. kr. pris- och löneomräkning. har under den gångna delen av1970-talet byggts ut i snabb takt. Det har ställts allt större krav påarbetsförmedlingen i takt med att andelen förvärvsarbetande har stigit ochambitionerna ökat i fråga om sysselsättning för arbetshandikappade. Den andelav den vuxna befolkningen () som tillhör arbetskraften har hittillsunder ökat från lill . Bland kvinnorna har den andel somlillhör arbetskraften ökat från till . De nytillträdande påarbetsmarknaden är förhållandevis ofta personer med särskilt behov av stöd, t.ex. ungdomar utan yrkeserfarenhet och kvinnor som varit borta från arbetsliveten tid. har arbetsmarknaden blivit alltmer komplicerad. Behovel avindividuella förmedlingsinsatser har därför blivit allt större. Denökade satsningen på arbetsförmedling har inneburit en stark Ökning avförmedlingens personal under en följd av år. Lokalbeståndet har moderniseratsoch utökats. Verket har fått resurser för ADB i förmedlingsarbetet, i förstahand för framställning av dagliga listor över lediga platser.Arbetsförmedlingens organisation och arbetsformer har stegvis moderniserats föratt bättre motsvara de krav som ställs. Deskäl som har motiverat den snabba utbyggnaden av arbelsförmed- 1976/77:100 Bilaga15 42 lingenhittills är enligt min mening fortfarande giltiga. Behovet avindividuella förmedlingsinsatser för grupper med särskilda svårighetermotiverar att arbetsförmedlingen får- ökade resurser. Det gäller bl. a.insatser för ungdomar som inte går igenom gymnasieskolan, tidigare hemarbeiandekvinnor och handikappade. Sådana insatser ställer stora krav påpersonalresurserna vid arbetsförmedlingen. Detsamma gäller ansträngningarna attförbättra kontakterna mellan arbetsförmedlingen och företagen med hjälp av bl.a. anpassningsgrupper och distriklsarbetsnämnder. Dessa ansträngningar måstefortsätta. 1 många enskilda förmedlingsärenden kan de arbetsmarknadspoliliskamålen nås bara genom åtgärder på arbetsplatserna. Förmedlingen behöver då haeffektiva kontaktvägar lill förelagen och de fackliga organisationerna. Sålunda behövs en medelsförstärkning framför alltför lönekostnader. är det viktigt att utvecklingen av nya ocheffektivare arbetsformer fortsätter. Jag kommer i det följande under punkten B1. Arbetsmarknadsservice att redovisa förslag till fortsalt utbyggnad avADB-system för arbetsförmedling och framställning av dagliga platslistor. Tillde gemensamma förvaltningskostnaderna hänförs kostnader för verketsadministrativa ADB-system, vilka beräknas kunna moderniseras utan att dettamedför kostnadsökningar uiöver viss prisomräkning. Jag förordar att arbetsmarknadsverket under nästabudgetår får disponera 406,7 milj. kr. ( + 32,8 milj. för lönekostnader.Detla ger utrymme för en personalökning om 240 personer. Liksom under tidigareår bör AMS själv få föreslå och regeringen sedan besluta om för vilket slagspersonal lönemedlen skall användas. Jag förutsätter dock atl huvuddelen avökningen kommer den egenlliga platsförmedlingen till godo. Som jag senarekommer att utveckla närmare bör man dock inom denna verksamhet lägga särskildvikt vid förmedlingsinsatser för ungdom och nytillträdande kvinnor. Jag villvidare erinra om den av (prop. 1975/76: 84, InU 28, rskr 222)beslutade upprustningen av arbetsförmedlingen för kulturarbetare. Beslutetinnebär alt särskilda kulturarbetarsektioner skall inrättas vidarbetsförmedlingen och atl AMS har fått möjlighet att efter avvägning mot andrabehov placera arbetsförmedlare vid s. k. centrumbildningar. Viss personal måsteockså avdelas för särskilda uppgifter i samband med den ökade användningen avADB i förmedlingsarbetet. Enligl AMS förslag skall en stor del avpersonalförstärkningen under nästa budgetår utgöras av biträden. Styrelsenhänvisar till den utredning om arbetsförmedlingens biträdesbehov som anmäldesi föregående års budgetproposition. I utredningen föreslogs att antaletbiträden i arbetsförmedlingen skulle ökas från 450 till 850. F. n. harförmedlingen ca 500 biträden. Antalet handläggande tjänstemän iarbetsförmedlingen är ca 2 800. Jag vill understryka att det ankommer på AMSatt disponera de anvisade lönemedlen för fler biträden i den utsträckning som 1976/77:100 Bilaga 15 43 styrelsen finner detta vara mest ägnal alt främjaarbetsresultatet vid de olika kontoren. Mol en så stor ökning av biträdenasantal i förhållande till antalet arbetsförmedlare som biträdesutredningenföreslog kan emellertid enligl min mening resas vissa invändningar. Denomständigheten att många arbetsförmedlare till viss del utför uppgifter somockså biträden skulle kunna utföra vilket belystes ingående av biträdesutredningen behöver sålunda inte vara något fel i och för sig. Del är angelägel attskillnaden mellan olika personalgrupper inte blir onödigt slor. Del är ocksåviktigt att biträdena ges reella möjligheter att utvecklas och få merakvalificerade arbetsuppgifter. har ett antal biträden fåttmöjlighet till aspirantutbildning. Även måste den möjligheten lillarbetsutveckling för biträdena tas till vara. För en del biträden som har fåttjämförelsevis kvalificerade arbetsuppgifter men inte har antagits tillaspirantutbildning bör det också finnas befordrings-tjänster. Med hänvisning i övrigt till denlidigare redovisade sammanställningen beräknar jag de gemensammaförvaltningskostnaderna under /78 till 545,1 milj .kr. ( + 44,3milj. att fördelas mellan programmen. Som har nämnts i det föregående lasmedel för dessa kostnader upp under samma anslag som övriga kostnader för resp.program. Kostnaderna under programmet Förvaltning av utrustning skall täckasav hyra som debiteras de program som använder utrustningen. Följande tablåvisar hur de gemensamma förvaltningskostnaderna fördelar sig mellan programmen. Program 1977/78 Arbetsmarknadsinformation 454 600 000 Yrkesmässig och geografisk rörlighet 27 250 000 Sysselsättningskapande åtgärder 20 700 000 Regionalpolitiska stödåtgärder 5 450 000 Rehabiliterings- och stödåtgärder för svårplacerade 3 800 000 Sysselsättningsskapande åtgärder för svårplacerade 12 500 000 Åtgärder för flyktingar 2 800 000 Kontant stöd vid arbetslöshet 6 550 000 Totalförsvarsverksamhet 10 200 000 Förvaltning av utrustning 1 250 000 1976/77:100 Bilaga 15 44 1975/76Utgift '531457 000 1976/77 Anslag 597 927 000 1977/78 Förslag 658 475 000 'Enligt AMS redovisning. Från anslaget bestrids utgifterna för programmetArbetsmarknadsinformation samt delar av programmet Yrkesmässig och geografiskrörlighet. Programmet Arbetsmarknadsinformation är inte uppdelat på delprogram.I programmet Yrkesmässig och geografisk rörlighet ingår delprogrammenArbetsmarknadsutbildning, som redovisas under ett separat anslag (B 2.Bidrag till arbetsmarknadsutbildning), Flyttningsbidrag och Inlösen av egnahemm. Programmet Arbetsmarknadsinformation omfattar olikaverksamheter som syftar till att ge arbetssökande stöd för bästa möjliga utbyteav sitt arbetskraftsulbud och atl medverka till att arbetsgivare inom de arbetskraftstillgångarsom finns eller kan utvecklas finner erforderlig personal. Avdelningen förarbetsmarknadsservice vid AMS handhar verksamheten centralt. Länsvis ochlokalt är länsarbetsnämnderna resp. arbetsförmedlingen ansvariga. Beräknad ändring 1977/78 + 97 773 000 + 46 200 000 Inlösen av egnahem m. m. 'Inberäknat förvaltningskostnader. förvaltningskostnader för delprogrammet Arbetsmarknadsutbildning. Arbetsförmedlingens verksamhet kan delas upp i eninformationsfunktion, en platsförmedlande funktion och en arbetsförberedandefunktion. Till informationsfunktionen hör alla allmänna upplysningar, muntliga,skriftliga eller via andra informationsmedia, som arbetsförmedlingen lämnar. Arbetsförmedlingens platsförmedlande funktion avserden hjälp som lämnas till arbetssökande vid platsvalet och lill arbetsgivaresom söker arbetskraft. Denna hjälp kan lämnas under relativt enkla former menockså kräva stora insatser av tid och pengar. Hjälpen till arbetssökande kanbestå i att förmedlingen lämnar individuella förslag på lediga platser. Prop.1976/77:100 Bilaga 15 45 försökandens räkning kontaktar arbetsgivare om lediganmäld plats eller anskaffarplats som inte har anmälts lill förmedlingen. För att underlätta atlanställning kommer till stånd kan förmedlingen ge bidrag till flyttning ellerolika slags arbetshjälpmedel. Arbetsgivarna kan få individuell hjälp genom atlförmedlingen föreslår viss sökande till ledig plats, söker arbetskraft som intefinns anmäld hos förmedlingen eller ger bidrag till utbildning eller tillsärskilda anordningar på arbetsplatsen. Ackvisition av platser genomförs ofta isamband med besök av förmedlare på förelagen. Därvid diskuieras även frågorrörande arbetstidens omfattning, arbetsplatsernas utformning, den kvinnliga arbetskraftens,de handikappades och äldres anställningsmöjligheter, företagenspersonalpolitik m. m. Arbetsförmedlingens arbetsförberedande funktioninriktar sig på sökande som inte direkt kan få arbete på hemorten eller annanort. För att en anställning skall komma till stånd kan skilda åtgärder behövas.Det kan gälla yrkesbyte, ändrade arbetsuppgifter, flyttning, yrkesutbildning,anställning i skyddat arbete och näringshjälp tdl eget företag. Arbetsförmedlingens användning av derörlighetsfrämjande och sysselsättningsskapande åtgärderna liksomrehabiliterings- och stödåtgärder för svårplacerade utgör särskilda program ochbehandlas därför inle närmare under förevarande anslag. Programmet Yrkesmässig och geografisk rörlighetbestår av delprogrammen Arbetsmarknadsutbildning, Flyttningsbidrag och Inlösenav egnahem m. m. Delprogrammet Arbetsmarknadsutbildning redovisasunder anslaget B 2. Bidrag lill arbetsmarknadsutbildning. Näringslivels omvandling medför en fortgåendeomfördelning av arbetskraften mellan olika näringsgrenar och regioner.Arbetsplatser försvinner till följd av nedläggning och förflyttning samtidigtsom nya arbetstillfällen skapas inom andra näringsgrenar och på andra orter.Utvecklingen och har präglats avstagnerande arbetskraftsbehov inom den varuproducerande sektorn, somsysselsättningsutvecklingen inom tjänstesektorn har varil mycket expansiv.Enligl långtidsutredning beräknas ca 290 000 arbetstillfällen hafallit bort inom den varuproducerande sektom . Inom dentjänsteproducerande sektorn bedöms ca 710 000 arbetstillfällen hatillkommit, varav faller inom den offentliga delen. Problemen när detgäller att åstadkomma den nöd- 1976/77:100 Bilaga 15 46 vändigaanpassningen mellan arbetsmarknadens utbuds- och efterfråge-sidor pekar på denavgörande roll som arbetsförmedlingen även fortsättningsvis kommer att spela. Arbetsförmedlingen skall medverka till att förkortasöktiderna på arbetsmarknaden. Förmedlingen skall också administrera en radolika arbetsmarknadspoliliska insatser för att övervinna olika slag avförvärvshinder. De långsiktiga tendenserna till ökande anpassningsproblem påarbetsmarknaden ställer växande krav på arbetsförmedlingens resurser. I sammariktning verkar även nya uppgifler som tid efler annan läggs på förmedlingen itakt med all de arbetsmarknadspolitiska målen flyttas fram. Andelenarbetssökande som vänder sig till förmedlingen har ökat kontinuerligt under1970-talet, och alla tecken tyder på att denna utveckling kommer attfortsätta. F. n. söker enligt arbetskraftsundersökningarca av de arbetslösa arbete genom förmedlingen. För ombytessökande utgörandelen ungefär en tredjedel. Vad gäller plalsutbudet har undersökningar givitvid handen att andelen lill förmedlingen anmälda lediga platser kan uppskattastill drygt hälften av samtliga vakanser. Denna andel kan förutsättas växa, bl.a. till följd av den försöksverksamhet med allmän platsanmälan somstatsmakterna har beslutat om. Större möjligheter för de arbetssökande attöverblicka tillgången på lediga platser och för arbetsgivarna att få enuppfattning om arbetskrafts-utbudet leder till att sammankopplingen mellanarbetssökande och lediga platser kan göras mindre slumpmässig och osäker.Söktider och arbetslöshetsperioder förkortas och de lediga platserna besättssnabbare. En förstärkning av arbetsförmedlingens resurser leder därför till enbättre fungerande arbetsmarknad. Det är ett primärt mål att lösa dearbetshandikappades och de äldres sysselsättningsproblem på den ordinariearbetsmarknaden. Erfarenheterna från den senaste högkonjunkturen har dockvisat, all det trots hög efterfrågan på arbetskraft har varit svårt atttillgodose detta syfle. Ökade insatser behövs inom anpassningsverksamheten.Anpassningsgruppernas arbete är av stor betydelse för alt hindra utslagning avredan anställda och för att bereda äldre och personer med arbetshandikapp nyanställning. Resultatet av denna verksamhet är emellertid i hög grad beroendeav arbetsförmedlingens aktiva medverkan. Förmedlingen måste vara pådrivande,om verksamhelen skall komma igång och hållas vid liv. Denna funktion är emellertidmycket resurskrävande. Anpassningsverksamheten skall utvecklas vidareunder perioden 1982. har ca 5 000 gmpper inlett sitt arbete. Nyaanpassningsgrupper kommer att efler hand bildas, av resursskäl dock sannolikti långsammare takt . Största uppmärksamhet kommer alt ägnas åtutvecklingen av anpassningsgmppemas metodik och deras möjligheter atteffektivt använda sig av de arbetsmarknadspolitiska hjälpmedlen. Prop.1976/77:100 Bilaga 15 47 Arbetslösheten bland ungdomar särskill flickor iyngre åldrar har legat på en förhållandevis hög nivå. Dettasammanhänger till viss del med den bristande överensstämmelsen mellanungdomarnas yrkesönskemål och de arbeten som arbetsmarknaden har att erbjuda.För många ungdomar utgör även brislen på yrkesutbildning ett hinder förarbelsplacering. söker sig ca 25 000 ungdomar med enbart grundskolaeller med avbruten gymnasieutbildning ut på arbetsmarknaden, och för bl. a.denna grupp krävs särskilda insatser. Speciella insatser krävs också förungdomar med fysiska, psykiska och intellektuella arbetshandikapp liksom förungdomar med sociala problem. De försök med intensifierad förmedlingsverksamhetför ungdom som har bedrivits med utökade personalresurser på några orter harvisat, all sådana insatser väsentligt bidrar lill att lösa sysselsättningsproblemen. Yrkesvägledningen är fortfarandeunderdimensionerad. Målgmpper för yrkesvägledning kommer att vara dels eleverinom utbildningsväsendet och dels personer utanför detta. Arbetsmarknadsverkethar alt bistå skolväsendet med informalion och vägledning av olika slag införelevemas övergång från skola till arbetsmarknad. Kraven på sådana insatserväntas öka särskilt för vissa gmpper med svårigheter att få fotfäste iarbetslivet. Antalet yrkesvägledningssökande personer utanför skolväsendetkommer genom växlingen mellan utbildnings- och arbetslivsperioder att blistörre. Förutom genom tilldelning av ökade personella resurser måste kraven påyrkesvägledningsinsatser mötas med en utveckling av yrkesvägledningens metodikför individuell anlags- och intresseorientering, för vägledning ochinformation.