prop · G003103 · 1976-12-31 00:00:00 — Emellertid har i fiera fall hävdats all aktieägare iföretag som har fått lokaliseringsstöd lill följd av slödel har gjort oskäligavinster vid försäljning av aktierna. Utredningen bör mot denna bakgrundöverväga om särskilda åtgärder bör vidtas för alt tillgodose atl syftet medslödel inte förfelas i samband med aktieöveriåtelser. Jag vill erinra om attenligl nuvarande regler lokaliseringsbidrag till viss del kan krävas åter ochlokaliseringslån sägas upp till omedelbar betalning om väsentlig ändring sker iäganderätten lill den rörelse som har fåll lokaliseringsstöd. Utredningen börpröva om dessa regler är lämpligt utformade. 1975:45 om riktlinjer förarbetsmarknadsutbildningen konstaterade föredraganden all I o k a I i s e r i ng s u t b i I d n i n g e n är ett av de regionalpolitiska medlen och all behovav förändringar av del regionalpoliliska uibildningsstödel får prövas i annatsammanhang. I propositionen föreslogs dock att det tidigare s. k.schablonstödet i fortsättningen skulle behnämnas introduktionssiöd. Utredningen(A 1975:01) om föreiagsulbild-ningen gör f n. en utvärdering av olika former avarbetsmarknadsutbildning i företag, bl.,a. lokaliseringsulbildning.Sysselsättningsutredningen bör överväga behov av förändringar av delregionalpolitiska uibildningsstödel och introduktionsslödet. Introduklionsslödethar i stort sett samma syfte och inriktning som sysselsätiningssiödet.Utredningen bör pröva om de båda stödformerna kan slås samman. Kraven på information om utvecklingen avverksamheten bör ställas högt i förelag som har fått statligt regionalpolitisktstöd. F. n. pågår ell omfattande reformarbete som syftar till att öka insynenoch inflytandet för de a n s t ä 11 d a, Jag vill bl. a. erinra om regeringensförslag till arbetsrätts-reform (prop. 1975/76:105) och förslaget om ökadstyrelserepresenlation för de anställda (prop. 1975/76:166).SysselsäUningsulredningen bör undersöka Delll A:4 Skr1976/77:103 188 hurdessa åtgärder har påverkat möjligheterna lill insyn och inflytande för deanställda i stödförelagen. SysselsäUningsulredningen bör bedriva sittutredningsarbete om den regionalpoliliska stödverksamheten i nära kontakt medERU. 1 fråga om lokaliseringsutbildningen bör utredningen samråda medutredningen om företagsutbildningen. Vidare bör samråd ske meddecentraliseringsutredningen (Kn 1975:01). Utredningsarbetet bör bedrivas såall förslag kan läggas fram i sådan lid att slalsmaklerna kan besluta i frågansenast . 5.Vissa frågor på det arbetsrättsliga området Beslutvid regeringssammanträde , Departementschefen, statsrådet ,anför. Genom den av antagna arbetsrällsreformen(prop. 1975/76:105, InU 45, rskr 404) inleds en utveckling inom vårt arbetslivsom kommer alt medföra genomgripande förändringar på arbetsmarknaden. Del är naturligt all slalsmaklerna kommer all följagenomförandel av reformen med särskild uppmärksamhet. Jag har tidigareframhållit nödvändigheten av fortsatt utredningsarbete påmedbestämmanderättens område (prop. 1975/76:105 bilaga 1 s. 203). Ävenriksdagen har uttalat sig härför (InU 1975/76:45). En kommitté bör nutillkallas för della ändamål. I likhet med anser jag att del bör bli enviktig uppgifl för kommittén atl mera allmänt följa introduktionen ochtillämpningen av den nya lagstiftningen. 1 det sammanhanget bör kommittén bl.a. överväga vissa frågor som redan har uppmärksammats underlagstiftningsarbetet. En sådan fräga gäller de krav påarbetslagarinnylande i andra former och med längre gående befogenheler för deanställda än de som återfinns i de särskilda reglerna om medbestämmande i dennya lagstiftningen. Jag tänker framför allt på kraven om facklig vetorätt ochsjälvbestämmanderätt i vissa frågor, bl. a. rörande personalpolitiken,arbetsmiljön och förelagshälsovården, arbetstidens förtäggning och löneformen.Medbestämmandelagen utgår från al, ,'-tdana befogenheler skall tillförsäkras deanställda genom kollektivavtal. Utnyttjas metoden all träffa avtal ommedbestämmanderätt för de anställda, måste emellertid beaktas verkningarna avannan lagstiftning, t. ex. associationsrättens regler (jfr prop. 1975/76:105bilaga 1 s. 331,472 och 528), och gränsdragningen lill den politiskademokratin. Som har uttalat (InU 1975/76:45 s. 27) har tillsatts enarbetsgrupp med uppgift att se närmare på de frågor som rör sambandet mellanassociationsrättens och arbetsrättens regler. Visar detta arbete atl t. ex.frågor med avseende på delegation av beslutanderätt och ansvaret för fattadebeslut inte kan uteslutande lösas kollektivavialsvägen bör, som ocksåhar framhållit, förslag läggas fram till de lagändringar som behövs. som bör tillsättas bör anpassa sitt arbete härtill. Det bör ocksåstå kommittén fritt att vid behov mera allmänt ta upp frågan om lagfästande avsådana inflytandeformer för de anställda som jag här har berört. Jag villerinra om att den berörda arbetsgruppen vidare skall gå igenom de krav somhar förts fram om ändringar i företagsdemokratisk riktning av denassocialionsrätlsliga lagstiftningen och förbereda ett ställningstagande tilldet fortsatta utredningsarbetet 189 Kommittéer:Arbetsmarknadsdepartementet Del II A:5 pådetta område (jfr prop. 1975:103 s. 197 och InU 1975/76:45 s. 28). Ocksåhandelsbolagen och därmed jämföriiga bolagsformer är föremål för översyn. Pådel kommunala området väntas utredningen om den kommunala demokratin lägga framsitt slutbetänkande . På den statliga sektorn kommer envärdering all ske av försöksverksamheten med förvalt-ningsdemokrati (prop.1975/76:105 bilaga 2 s. 145). Även delta bör kommittén beakta i sill arbete. Kommittén bör ta upp även andra frågor. Riksdagenhar sålunda uttalat sig för fortsatt utredningsarbete rörande den s. k.negativa föreningsrätten och föreningsrättsskyddet för arbetssökande (InU1975/76:45 s. 29). Jag vill för egen del även framhålla problemen kring den s.k. negativa regleringen genom kollektivavtal (prop. 1975676:105 bilaga 1 s.277). Löntagarorganisationerna har i sina remissyttrandenöver arbeisräiiskom-miiléns belänkande (SOU 1975:1) riklat kritik mot denrättstillämpning som har utvecklats på det arbetsrättsliga området. Man harmenat atl den har gynnat arbetsgivarsidan. Föruisäliningarnaharemellerlidradikalt förändrats genom de senaste årens lagstiftningsarbete på detarbelsrällsliga området. De värderingar som lagstiftningen ger uttryck för börfå återverkningar även inom del arbelsrällsliga området i stort. Som ell led iuppgiften all följa medbestämmandelagens genomförande bör kommittén även belysautvecklingen av rättspraxis. Den nya roll som de anställda får i arbetslivetkommer också lill uttryck i nya och vidgade uppgifter för de fackligaförtroendemännen. Efter samråd med statsrådet föreslår jag därför attdet får bli en uppgift för kommittén all överväga vilka ändringar i lagen(1974:358) om facklig förtroendemans ställning pä arbetsplatsen som bör görasmed anledning av utvecklingen på det arbelsrällsliga området. Särskilt intressebör därvid ägnas del förhållandet att fackliga uppgifter i många fall utförs avandra än fackliga förtroendemän som är anställda på arbetsplatsen.Arbetsplatserna kan vara så små att de fackliga uppgifterna måste skötas avförtroendevalda som svarar för flera arbetsplatser. Inte minst gäller fråganfackföreningens rätt att själv få bestämma om sina företrädare i del fackligaarbetet på arbetsplatserna. Kommittén bör därför komma med förslag tilllagregler, varigenom förtroendemannalagen i vissa delargörslillämpligäven påsådana företrädare förde berörda fackliga organisationerna som inte äranställda på den aktuella arbetsplatsen. Utredningen bör också la upp frågan omflnansieringen av den fackliga verksamhet som berörs av utvidgningarna av förtroendemannalagen.Del är även lämpligt alt kommittén vid behov tar upp andra frågor som hängersamman med förtroendemännens nya uppgifter eller problem som har kommit upp iden praktiska tillämpningen av förtroendemannalagen och inte har kunnat lösas kollektivavtalsvägen(jfr InU 1975/76:45 s. 54). En fråga som ligger nära den som jag senast harbehandlat gäller arbetslivsforskningen. Statsmakterna har beslutat om betydandeekonomiska och organisatoriska insatser på detta område (prop. 1975/76:182, InU46, rskr 405), Men även arbetsplatserna måste ställas lill forskningensförfogande. Genom den nya lagstiftningen får de anställda inflytande överforskningens genomförande på den enskilda arbetsplatsen. Visar del sigemellertid atl dessa frågor inte kan lösas förhandlingsvägen, bör kommitténkomma med förslag till åtgärder (jfr InU 1975/76:46 s. 8). Om den nya arbelsrällsliga lagstiftningen skall blieffektiv måste kunskaperom den spridas lill samtliga anställda. Jag har i annatsammanhang uttalat all del ligger i både arbetsgivarsidans ocharbetstagarsidans intresse atl Delll A:5 Skr1976/77:103 190 ulbildningenoch informationen om medbestämmanderätten får en sådan bredd och kan ske isådana former all della mål uppfylls. Jag har också förutsatt altarbetsmarknadens parter i förhandlingar finner vägar all tillgodose rimligabehov av utbildning och information i den mån dessa frågor inte redan ärreglerade genom förlroendemannalagens regler om rätt all disponera betaldarbetstid (prop. 1975/76:182 s. 23). Den mera allmänna frågan om en lagfästrätt för de anställda lill facklig information på betald arbetstid bör däremot,som också har uualat (InU 1975:15), tas upp lill övervägande. Jagföreslår att även della får bli en uppgift för kommittén. Frågorna rörande ändringar i förtroendemannalagen,arbelslivsforskning och facklig information på betald arbetstid bör kommitténta upp med förtur. Departementschefen, statsrådet ,anför. Ar 1975 tillkallade jag sakkunniga för all utredafrågan om företagareföreningarnas ställning och roll inom samhällets närings-och regionalpolitiska organisation. Enligl sina direktiv skall de bl. a. berörafrågan om inriktning och utformning av del statliga kredilsiöd som förmedlasgenom företagareföreningarna. De sakkunniga har antagit namnetförélagareföreningsulred-ningen (A 1975:03). Reglerna för företagareföreningarnaskredilslödjande verksamhet finns i kungörelsen (1960:372; omtryckt 1973:550,ändrad senast 1976:471) om statligt kredistöd till hemslöjd, hantverk ochsmåindustri. Sådant stöd lämnas för atl främja hemslöjd, hantverk ochsmåindustri saml därmed jämföriig verksamhet. Om särskilda skäl föreligger fårkredistöd lämnas även i fråga om annan industriell verksamhet eller i fråga omanläggningsverksamhet eller -med viss begränsning - verksamhet inom jordbruketsbinäringar. Med anledning av motionsyrkande har riksdagennyligen beslutat atl reglerna för del statliga kredilstödet bör ändraspå sådant sätt atl även tjänsteproducerande förelag kan komma i åtnjutande avkredilsiöd (mot. 1975/76:2113, NU 1975/76:51, rskr 1975/76:330).Riksdagsbeslutet innebär dock ingen närmare precisering av vilka grupper avförelag som anses vara tjänsteproducerande. En omfattande utvidgning av målgruppen för delstatliga kredilsiöd som förmedlas av företagareföreningarna, innebär stora påfrestningarpå föreningarnas resurser. Det kan också vara svårt för föreningarna att påkort tid skaffa sig kunskaper inom helt nya verksamhetsområden. Utvidgningen avmålgruppen medför därför risk för atl den service och del stöd som föreningarnaf n. lämnar lill de mindre och medelstora industriföretagen försvagas. Atl företagareföreningarnas kredilsiöd utökas tillatt omfatta nya grupper av förelag för enligl min mening inte medföra, attföreningamas insatser försämras när det gäller tillverkande förelag. Jag anserdärför atl den nu aktuella utvidgningen bör begränsas till atl omfattatjänsteproducerande 191 Kommittéer:Arbetsmarknadsdepartementet Del II A:7 företagsom har direkt anknytning lill den hittillsvarande målgruppen för kredilstödet.Sålunda bör t. ex. inte detaljhandel och restaurangrörelse omfattas av delutvidgade kredilstödet. Mot bakgrund av vad jag nu har anfört anser jag dellämpligt all ge förelagareföreningsutredningen i uppdrag att skyndsamt övervägavilka grupper av tjänsteproducerande företag som bör få tillgång tillföretagareföreningarnas kredilsiöd. Jag vill framhålla atl utredningens sammansättninggaranterar elt allsidigt parlamentariskt inflytande vid en sådan bedömning. Jag hemställer atl regeringen uppdrar ålförelagareföreningsutredningen atl skyndsamt lämna förslag till lämpligavgränsning av den av beslutade utvidgningen avföretagareföreningarnas kredilslödjande verksamhet. 7.Tilläggsdirektiv till kommittén (Ju 1976:08) för att utreda frågor omjämställdhet mellan män och kvinnor, m. m. Chefenför , statsrådet , anför. flck statsministern medgivandeatt tillkalla fem ledamöler att ingå i en delegation för atl bevaka och utredafrågor om jämställdhet mellan män och kvinnor. Enligl sina direktiv hardelegationen som övergripande uppgift att fördjupa och utveckla den helhetssynsom skall vara vägledande för arbetet alt åstadkomma jämställdhet mellan mänoch kvinnor. En viktig uppgift för delegationen är enligt direktiven allsamverka och samråda med myndigheter, parterna på arbetsmarknaden, kvinnoorganisationernaoch andra folkrörelser. För detta ändamål har delegationen vid sin sida den s.k. stora delegationen med företrädare för myndigheter och organisationer.Dessutom har lill delegationen knutits ell antal referensgrupper medföreträdare för olika intressegrupper. I enlighet med beslut /76 årsriksmöte (InU 1975/ 76:9 rskr 1975/76:26) tillkallade regeringen den 18 augusti1976 en parlamentarisk kommitté för att - vid sidan av delegationen -genomföra mera långsikliga projekt inom jämställdhetsområdet och för all utredafrågor av siörre principiell räckvidd inom della. fick kommittén iuppdrag all dels allsidigt och förutsättningslöst pröva frågan om enlagstiftning mot könsdiskriminering, dels utreda förutsättningarna föringripanden mot könsdiskriminerande reklam. Det bör tilläggas att riksdagentidigare hade uttalat sig för all dessa två frågor skulle utredas (InU1975/76:42, rskr 1975/ 76:542 resp. NU 1975/76:61, rskr 1975/76:343). regeringsförklaring som regeringen lämnade den 8 oktober 1976sägs bl. a. att den kommitté som har tillkallats för all pröva frågor omjämställdheten mellan män och kvinnor skall få "i uppdrag att undermandatperioden utarbeta förslag till lag mot könsdiskriminering". Deltauppdrag bör lämnas kommittén genom tillägg till de direktiv som gäller för dessarbete. Jag förordar att delta sker . 1 della sammanhang bör även las upp frågan om deformer som jämställdhetsarbetet bör bedrivas i. Det torde inte kunna förnekasatt det kan DelllA:7 Skr 1976/77:103 192 innebäraavsevärda svårigheter all dra upp gränser mellan delegationens och kommitténsuppdragsområden sådana de är bestämda i direktiven. Risken för dubbelarbeteframstår som betydande med nuvarande ordning. Del skulle otvivelaktigt varalämpligare all låta den pariamentariska kommittén la över ansvaret för helajämställdhelsarbetet, dvs. även för den del av della som delegationen enliglsina direktiv nu svarar för. Jag vill förorda all så sker och all komminénsålunda ges ansvaret för jämställdhelsarbetet i dess helhet. börenligl min mening den slora delegationen omvandlas lill en referensgrupp underledning av en särskild förordnad ordförande. Enså omfattande uppdrag som kommittén sålunda avses att få kräver betydandesekrelarialsresurser. Dessa bör tillföras kommittén genom alt delegationenssekretariat förs över till kommittén. På del sättet kan kontinuiteten i arbetetbevaras och kommittén dra fördel av de erfarenheter från del praktiska arbetetpå jämslälldhelsområdel som sekretariatet har byggt upp. Jag har därvidföruisall alt sekretariatet förstärks med den juridiska expertis som behövs förall förslaget till lag mot könsdiskriminering skall kunna las fram. I anslutning lill alt de organisatoriskaförändringarna görs som jag nu har nämnt bör huvudmannaskapet förjämställdhelsarbetet flyttas från statsrådsberedningen lillarbetsmarknadsdepartementet. 1 de frågor som jag här har tagit upp har jagsamrått med statsministern. 193 Kommittéer: Industridepartementet Del II 1:1 1.Samordning av de statsägda varven Beslutvid regeringssammanträde , Departementschefen, stalsrådel ,anför. Staten har fån ell betydandeägareintresse i svensk varvsindustri. Genom beslul av riksdag (prop. 1960:184,SU 1960:206, rskr 1960:402) omvandlades de dåvarande marinverksläderna iKariskrona lill ell av staten helägl aktiebolag. Varvet ärhuvudsakligen inriktat på tillverkning av fartyg med levererar ocksåfartygsseklioner lill de svenska varven. Varvet utvecklar även andra grenar isin mekaniska verkstadsrörelse, såsom förutsattes då bolaget bildades. Som ellled häri förvärvade varvet iKristianstad, som är landets ledande tillverkare av iraverser ochlyftutrustningar. Varvet hade i medeltal 1 675 personer anställda ochen omsättning av 144 milj. kr. Fr. o. m. är varvetdotterbolag till . Ar 1963 förvärvade staten och , , hälften var av aktierna i av riksdag (prop. 1971:117, NU 1971:27, rskr 1971:229)förvärvade staten de aktier som innehade i varvet. Statensaktier har övergått på . Ar 1975 hade varvet 3 470 anställda ochen omsättning av 410 milj. kr. beslöt (prop. 1975:110,NU1975:35,rskr 1975:247)-med anledning av den akuta kris som råkat in i- att staten som en provisorisk lösning på krisen från ägareÅngfartygs AB Tirfing skulle förvärva samtliga aktier i företaget. Ar 1975 var5 175 personer anställda vid . Omsättningen uppgick lill 980 milj. kr.Verksamheten under nämnda år visade en förlust av 420 milj. kr. stod det klart att ABGötaverkens finansiella situation var sådan att statliga stödåtgärder kundekomma atl visa sig behövliga. En finansiell rekonstruktion genomfördes understatens medverkan, varvid inträdde som majoritetsägare lillGötaverken (prop. 1971:117, NU 1971:27, rskr 1971:229). Verksamhetenvid resulterade i en betydande förlust. Efteröverenskommelse med Salénrederierna beslöt statsmakterna (prop.1974:110, NU 1974:41, rskr 1974:264) aU en del av eu lill Gölaverken lämnat lånskulle omvandlas lill så mänga aktier i företaget atl de motsvarade 9,5 96 avhela aktiekapitalet. De av staten förvärvade aktierna har överiålils tillStatsföretag . Regeringen har i prop. 1975/76:121 lagt framförslag innebärande bl. a. all Gölaverken och förs samman lill enkoncern. Samgåendet avses ske på så säU att staten till Gölaverken överiåtersamtliga aktier i som staten från nuvarande ägaren tillGölaverken förvärvar så stort antal aktier atl staten tillsammans medStatsföretag kommer alt inneha 51 96 13 1976/77. Delll 1:1 Skr1976/77:103 194 avhela aktiekapitalet i . Gölaverkens varvsrörelse har i genomsnitt 9 900anställda och fakturerade farlygsleveranser uppgick till ca 1 500 milj.kr. Staten innehar redan direkt eller genomStatsföretag aktiemajoriteten i , Uddevallavarvel ochKariskronavarvet. En betydande del av svensk varvsindustri är således samlad istatens hand. Därjämte har staten 9,5 96 av aktierna i . Staten har sålunda efter hand fått betydandeintressen i svensk varvsindustri. Del kan därför vara motiverat atl göra enöversyn rörande den statliga varvsgruppens framtida organisatoriska strukturoch därvid beakta de samordningsvinster som bör kunna uppnås. För dessa uppgifter bör en kommitté tillkallas.Kommittén bör avge förslag till hur de statliga varvsengagemangen börorganiseras för atl uppnå målsättningen atl ha en väl sammanhållen och effektivstatlig varvsgrupp. Kommittén bör bedöma om varvsgruppen lämpligen bör ingå somen sammanhållen företagsgrupp inom i enlighet medtankegångarna i min skrivelse till den 21 oktober 1974om statsföretaggruppens framtida organisation eller om företagsgruppen börutgöra en självständig koncern inom . Om beslutar i enlighet med förslagen iprop. 1975/76:121 bör även innefattas i utredningsarbetet.Sammanläggningen av nybyggnadsverksamheten i vid ochEriksberg skall handläggas av enligt det i propositionen redovisaderamavtalet och konsortialavtalei mellan staten och . Kommitténbör hålla nära kontakt med ledning i denna fråga och samordna sinaställningstaganden och rekommendationer med de lösningar som Gölaverkenarbetar fram. Kommittén bör studera möjligheten alt låta vissaproduktionsenheter inom varvsgruppen vara underieverantörer lill de egentliganybyggnadsenheterna. Exempel på produkter och områden där en specialiseringkan medföra samordningsvinster är tillverkning av sektioner, roder, däckhus,ångpannor, inredningsarbeten och rörarbeten. Produktion av motorer sker inom olika företag inomden statliga varvsgruppen. Detta är ett område där samordningsvinster börkunna erhållas och kommittén bör föreslå riktlinjer för hur motorproduklionenbör organiseras. Härvid bör studeras möjligheten till en samordning avtillverkningen av huvud- och hjälpmotor. Kommittén bör överväga vilka företag ochföretagsenheter, som bör ingå i varvsgruppen. I den mån kommittén kommer tilluppfattningen atl vissa företag eller företagsenheter bör frånskiljasvarvsgruppen bör förslag lämnas om de bör avvecklas eller överföras ellerförsäljas till annan huvudman. Kommittén bör också i förekommande fall övervägaom företag eller företagsenhet inom gruppen skall ges en annan inriktning.Vidare bör kommittén studera om inom Statsföretag befintliga förelag utöverUddevallavarvet och Kariskronavarvet bör tillföras varvsgruppen. Kommitténs arbete bör bedrivas skyndsamt och i närasamarbete med förelagsledningarna på berörda förelag. Kommittén bör vid sinsida ha en referensgrupp med företrädare för de anställda. 195 Kommittéer: Industridepartementet Delll 1:2 2.Tilläggsdirektiv till delegationen för energiforskning Beslulvid regeringssammanträde , Departementschefen, statsrådet ,anför. Med stöd av regeringens bemyndigande har jagtillkallat en delegation (I 1975:02) för energiforskning med uppgift atl bl, a.la fram underiag för planering av forskning och utvecklingsarbete inomenergiområdet i elt långsiktigt perspektiv. I direktiven för delegationensarbete anges all underlaget bör redovisas på sådant sätt atl del kan tjäna somunderiag för statsmakternas beslul om omfattning och inriktning av forskningenoch utvecklingsarbetet på energiområdet sedan det nu löpande treåriga energiforskningsprogrammelhar genomförts. Det uppdrag som sålunda har lämnats delegationen ärallmänt hållet och bör nu anges närmare mot bakgrund av behovet av underiag för1978 års energipoliliska beslut. Delegationen bör la fram undertag förstatsmakternas beslul om forskning och utvecklingsarbete under en treårsperiodmed början den . Delegationen bör också belysa konsekvenserna av enkortare resp. längre programperiod. Delegationenbör vid utarbetande av undertaget samråda med statens råd< förbyggnadsforskning, transportforskningsdelegalionen, styrelsen för lekniskutveckling och i dessa myndighetersegenskap av programansvariga organ för delar av nu löpandeenergiforskningsprogram. Regeringen har under anslaget Energiforskning /77 beräknat medel för de programansvariga organens medverkan idelegationens arbete härvidlag. Av del underiag delegationen redovisar bör framgåhur energiforskningen bidrar till all öka handlingsfriheten för svenskenergiförsörjning på lång sikt. Särskilt bör redovisas vilka effekter somalternativa ambitionsnivåer beträffande forskning och utvecklingsarbete inomenergiområdet kan beräknas få på såväl energiproduktionens somenergikonsumtionens långsiktiga utveckling. Delegationen bör i sitt underlag redovisaalternativa förslag. I förhållande lill insatserna inom energiforskningsprogrammelunder /78 bör elt allernaliv innebära en oförändradambitionsnivå. Ett alternativ bör bygga på en ijugoprocenlig minskning avambitionsnivån. Delegationen är därutöver oförhindrad all redovisa ett avdelegationen avvägt alternativ som innebär ökad ambitionsnivå. När delegationen för program eller delprogramredovisar alternativ med ökad ambitionsnivå bör särskild uppmärksamhet ägnasfrågan om den personal och de materiella resurser som behövs för föreslagnainsatser kan beräknas föreligga.