prop · G00315 · 1976-12-31 00:00:00 — Den slutliga kostnaden, dvs,utbetalda belopp med avdrag för vad som flyter in genom utdelningar i förvaltarkonkurser,beräknades uppgå till 510 milj, kr, , I prop, 1970: 201 räknadedepartementschefen med ett medelsbehov för utbetalningar under det förstaskedet av garanlisysteraets tillämpning på minst 15 milj, kr, (se prop.1970: 201, s. 113). Det härför erforderliga avgiftsuttaget beräknades tUl 0,av avgiftsunderlaget vilket bestämdes så att det motsvarade underiagei försjukförsäkringsavgiften. 1 väntan på erfarenheter som kunde läggas lill grundför närmare preciseringar av de årliga kostnaderna beslutade alt lönegarantiavgiftenskulle ulgå med detla procenttal. Procenttalet har varit oförändrat.Den tidigare begränsningen att hänsyn vid avgiftsullagel inte skulle las liUden del av arbetstagares lön som översteg basbeloppethar numera borttagits (SFS 1975: ] 161) i likhet med vad som gäUer inorasjukförsäkringen. Verksamhetensomfattning m. m. Iskrivelse lill har kammarkollegietmeddelat att utbetalningarna av lönegaranlibelopp har ökat kraftigt /76. Detta har enligt karamarkolle-giet medfört att lönegaranlifondeni början av /77 utvisade ett underskott på inemot 10 milj. kr. 1976/77:15 16 Enligt uppgifter från har antaletkonkurser varit följande: 1969 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 konkurser 2851 3 740 4 260 4 260 4 459 4 220 4135'2 051» Från kamraarkollegiels fondbyrå inhämtade uppgiflerangående lönegarantifondens hittillsvarande inkomster och utgifter m. m,redovisas i tablån på sid. 3. Sammanställning över lönegarantifondens hittillsvarandeinkomster och utgifter m. m. enligt uppgifter från kammarkollegiets fondbyrå garantiavgifter, kr. 18 349 973» 34 065 929* ningar i konkurser, kr (räntor), kr. Summa intäkter, kr. länsstyrelser, kr. 60 263 477» Överskott, kr. -13 677 699 Behållning , kr. ' Under budgetåret hade länsstyrelserna haft ytterligareutgifter på , som överförts att belasta /77, Sju terminer, för sista terminen inlevererades 3,2 milj,kr. ' Fem terminer, Sju terminer, för sista terminen inlevererades 6,5 milj,kr. Vidare har från länsstyrelserna i , Göteborgsoch län samt inhämtats följande uppgifter om utbetalningarnasomfattning: Budgetår Stockholmslän Göteborgs- och Från i har vidare uppgetlsalt antalet arbetstagare för vilka lönegarantibelopp hade utbetalats underförsta uppgick till 839 och tUl 1 663. I utbetalades lönegarantibelopp under år 1974till 517 Prop.1976/77:15 17 arbetstagare,tiU 516 arbetstagare och tiU 2 224arbetstagare. Somframgått av det föregående trädde lagen om lönegaranti i kraft den 1 januari1971. Lönegarantiavgiften bestämdes i avvaktan på att de årliga kostnaderna kundenärmare beräknas tUl . Procenttalethar alltsedan dess varit oförändrat. Av kamraarkollegiels skrivelse och avinhämtade uppgifler från länsstyrelserna i Stockholras län, och samt framgår att utgifterna för lönegarantimedel ökat markantunder /76 jämfört med tidigare budgelår. Länsstyrelserna i Slockholmsoch visar också att antalet utbetalningar till arbetstagare, förvilka lönegarantimedel har utbetalats, har ökat kraftigt under första halvåret1976, Avsammanställningen i det föregående framgår att orsaken till denna markantautgiftsökning inte kan sökas i ett ökal antal konkurser. Detta anlal har somframgår av uppställningen varit relativt (omkring 4 000), Attantalet utbetalningar har ökat kan i ställetförklaras bl, a, av att andelen större konkurser (företagskonkurser) har ökatoch alt därmed allt fler arbetstagare har berörts av varje konkurs. Enytterligare förklaring till den kraftiga ökningen i utbetalningarna avlönegarantimedel torde vara de förlängda uppsägningstider sora arbetstagarehar tillförsäkrats genom lagen (1974: 12) om ansläUnmgs-skydd vilken trädde ikraft . Denna lag ger också arbetstagarna rätt till lön underuppsägningstiden. Enligt lagen har arbetstagare rätt till en uppsägningstid beroende på ålder på upp . Enligt 2 § lönegarantilagen som i detlasararaanhang hänvisar till förmånsrättslagen kan lönegaranlimedel utgå underskälig uppsägningstid, dock högst . Detta har medfört att lönegaranlimedelhar kommit att utgå under väsentligt längre uppsägningslider . m, har vidare vissa beslämmelser ändrats iförmånsrättslagen (prop, 1975/76: 12) i en riktning som leder till ökadeanspråk på lönegaranlifonden. BI, a, har företagsinteckningen i förmånsrättshänseendeskjutits före lönefordran. Statens möjligheter att få täckning för sin tillföljd av utbetalade lönegarantimedel uppkomna fordran genom utdelning ikonkurser kommer därmed att minska. Sådan fordran komraer därför nästanregelmässigt slutligt att regleras genom lönegarantifonden. Slutligen harbegränsningen av lönegarantin enligt 2 § lönegarantilagen höjts från fem tilltolv gånger basbeloppet, vilket innebär att under innevarandekalenderår har kunnat betala ut väsentUgt högre belopp i lönegaranti äntidigare. /76 uppgick lönegarantifondens inkoraster till ca 40 railj, kr.Av detla belopp hänför sig ca 28 railj, kr. till intäkter avlönegarantiavgifter. Utgifterna för lönegaranti har uppgått tillnärmare 70 milj. kr. Utgifterna översteg alltså inkorasterna raed ca 30 railj,kr. De tidigare redovisade uppgiftema från storstadslänen visar emellertid påatt ökningen av antalet arbetstagare för vilka lönegaranti- 1976/77:15 18 medelutbetalats väsentUgen hänför sig , Helårseffeklen aven sådan ökning blir inte oväsentligt större än de faktiska utbetalningarnaunder /76. Under förutsätining alt dels utbetalningen avlönegarantibelopp i fortsättningen kommer att ligga på ungefär sararaa nivå somunder /76, dels siatens utgifter raed anledning av den statligalönegarantin även i fortsättningen till fullo skall finansieras raed avgifter,skulle en höjning av lönegarantiavgiflen från nuvarande till 0,05proceni aktualiseras.