prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — För denna ländergruppökade bruttonationalprodukten totalt med och tillväxttakten kanförväntas bli i den storleksordningen också . harstramats åt i flera länder, framför allt av betalningsbalansskäl och utrymmetför ekonomiska stimulansåtgärder är klart begränsat. Därmed är den fortsattauppgången i flertalet länder tiU avgörande del beroende av exportutvecklingen.För den händelse tUlväxten.i de större länderna successivt kommer att avtaunder året skulle detta få betydande konsekvenser för utvecklingen i de småländerna. En analys av prognosen för utvecklingen avförsörjningsbalansens komponenter i visar att den privatakonsumtionen och lagerinvesteringarna kommer att öka i långsarrimare takt änunder 1976 som de fasta investeringarna inte beräknas kunna fyUa Prop.1976/77:100 Bilaga 1 Finansplanen 44 1 flertalet kan den privatakonsumtionen förväntas öka långsammare än . En fortsatt nedgångi konsumentprisernas ökningstakt kan visserligen väntas verka ikonsumtionsstimulerande riktning. Ä andra sidan beräknas de reala disponiblainkomsterna åtminstone i komma att öka långsammare än förraåret. Hushållens sparande som steg mycket kraftigt under nedgången 1974 1975har sjunkit under den följande uppgången och ligger nu i vissa länder under delångsiktiga trendvärdena. Mot den bakgrunden är det knappast sannolikt attsparandet skulle sjunka ytterligare i någon större omfattning, särskilt som sysselsättningslägetkan fömtsättas undergå endast måttliga förbättringar . Den förutsedda efterfrågeutvecklingen ger småincitament för företagen till kraftiga satsningar på investeringar trots attderas likviditet liksom tillgången på extern finansiering i allmänhet är god.Endast i , och tyder utvecklingenpå en tillfredsstäUande investeringskonjunktur . Med undantag framförallt för och väntas bostadsbyggandet utvecklas svagtoch i flera länder fortsätta att minska bl. a. till följd av dethöga ränteläget. Lageruppbyggnaden, som som helhet menmed effekt framför allt svarade för bortåt 1/3 avBNP-tillväxten i de sju största länderna, kan beräknas bli av marginellbetydelse. I flertalet länder är det en uttalad målsättningatt gradvis åstadkomma budgetbalans genom nedskärning eller i varje fallåterhållsamma ökningar - av de offentliga utgifterna. Den offentligaefterfrågan beräknas mot den bakgmnden, möjligen med undantag för ,växa långsamt. Som följd av den ekonomiska återhämtningen iOECD-länderna ökade handeln mellan länderna snabbt . Därmed blevockså ökningen i världshandeln som sjönk 1975 betydande eller . Itakt med en långsammare tUlväxt i kan också världshandelnväntas öka mindre snabbt eUer i storleksordningen . Traditionellt har utrikeshandel medicke medlemsländer haft liten betydelse för ländernas tillväxt. Detta mönsterändrades i och med oljekrisen. då recessionen nådde sin botten iOECD-länderna kunde exporten till och andra fortsättaatt öka medan handeln emellan föll kraftigt. Även förefallerdet sannolikt att export till tredje länder ökar snabbare äninternhandeln. OECD-ländemassammanlagda bytesbalansunderskott beräknas ha stigit från ca 6 miljarder dollar1975 tUl drygt 20 miljarder . Bil.1 Preliminär nationalbudget 45 Underskottetväntas bli i det närmaste lika stort 1977. De stora skillnaderna ibytesbalansutfall beräknas kvarstå. De tre största länderna kan beräknas vara istort sett i balans, medan flertalet övriga kommer att ha fortsatt storaunderskott. Tabell2: 3 Bytesbalansutveckllngcn i vissa länder 19741977 -1,5 -3,5 -0,5 -1 1/4 -4,5 3 3/4 -3 3/4 -0,5 -2 3/4 -3,5 -3 1/4 -1 1/4 -1/4 -1/4 2 3/4 -1,5 -2,7 4 1/4 -15,5 -17 1/4 -16 1/4 -6,5 -18,5 -21,5 -32,5 -26,5 -6,5 -12,5 -14;5 Ekonomidepartementetsberäkningar Källa: , . Utsikterna för att inflationstakten aUmänt skallfortsätta att sjunka något även förefaUer att vara tämligen goda:råvampriserna liksom priserna på industrins insatsvaror kan förväntas utvecklasi relativt lugn takt som följd av en något lugnare efterfrågebild. Även frånlönekostnadssidan torde prispåverkan bli svag mot bakgrund av sannolikt endastsmå förbättringar i sysselsättningsläget och fortsattainkomstpolitiska åtgärder i många länder. Utgångspunkten för den här skisserade utvecklingenför har varit att ekonomiska politik inte undergår någonnämnvärd förändring . Den beräknade ökningen ibruttonationalprodukten om är låg jämfört med tidigarekonjunkturuppgångar. En tillväxt av den storleksordningen är sannolikt intetiUräcklig för att i nämnvärd utsträckning förbättra sysselsättningsläget.Möjligen kan tillväxten komma att ske i snabbare takt . Prognosen rymmer självfaUet osäkerhetsmoment.Investeringsuppgången har i stort sett uteblivit till följd bl. a. avatt kapaci- Prop.1976/77:100 Bilagal Finansplanen 46 tetsutnyttjandetefter den kraftiga produkfionsnedgången i lågkonjunkturen är lågt.Samtidigt har styrkan.i konsumtionsökningarna avtagit. Följden har blivit enpaus i konjunkturförloppet med en osäkerhet om utvecklingens fortsattariktning.- Det mest sannolika förloppet är att uppgången går vidare, men i ettrelativt långsamt tempo. Utvecklingen rymmer emellertid stora olikheter meUanländerna: några av de stora länderna befinner sig i en situation av stabiltillväxt, kontrollerad prisutveckling och extern balans. a.flertalet av de små länderna har en relativt hög inflationstakt parallelltmed kvardröjande stora underskott i utrikesbetalningama. Möjlighetema för dessaländer att föra en framgångsrik stabiliseringspolitik under ekonomisk tillväxtär i stor utsträckning beroende av tillväxten och därmed importefterfrågan i destörre länderna. Om det långsammare förloppet i konjunkturen skulle beståbehövs utan tvekan ekonomisk-politiska stimulanser i de stora industriländerna som har god utrUcesbalans och prisutvecklingen under kontroll för att. återfå upp tillväxten i en sådan takt att arbetslösheten kan fortsätta att minska. VidOPEC-ministrarnas möte beslutades om höjningar avoljepriserna. Beslutet innebär att flertalet oljeproducerande länder höjdeoljepriserna och dessutom aviserade en ytterligarehöjning med , medan framför allt , somär den största enskilda producenten, höjt priserna med endast 5 %.Oljeprishöjningarna påverkar dels den aUmäima prisnivån men innebär även ettbortfall i.efterfrågan för OECD-ländema genom en fördyrad import. Den allmännaprisnivån påverkas sannolikt endast i begränsad utsträckning. Beräkningar av efterfrågebortfaUet pekar på attvarje procentenhets höjning av oljepriset skulle ge ett cfterfrågebortfall förOECD-länderna i storleksordningen 1 mUjard dollar. Detta efterfrågebortfallkompenseras självfallet inte automatiskt. Tvärtom finns det risk för att man imånga länder, just med hänsyn till oljeprishöjningens effekter på utrikesbalansoch priser, inte kommer att kompensera efterfrågebortfaUet. Detta skulle utgöraen real minuspost i den totala efterfrågan i och därmed också ensvaghetsfaktor i konjunkturuppgången. Försvagningeni importländernas bytesbalanser kommer sannolikt att bli mest kännbar för de ländersom har stora underskott i sina utrikesbetalningar bl. a. justtUI följd av stort beroende av importerad olja. De stora skiUnaderna i dettaavseende mellan olika accentueras därmed, För många länder betyderen sädan försämring av utrikesbalansen en ytterUgare begränsning av den ekonomisk-politiskarörelsefriheten. Bil.1 Preliminär nationalbudget 47 : efter ca 15 tnånadersstark konjunktumppgång hade den amerikanska ekonomin återvunnit den storaproduktions- och sysselsättningsförluslen från de två föregående åren. Den privatakonsumtionen, som i Förenta statema utgör hela 65 %:ay bmtto-nationalprodukten,hade stimulerats 1975 ay betydande skattesänkningar och varit den främstadrivkraften i konjunkturuppgången. Lagemt-vecklingen hade varit den andrabetydande drivkraften; den bidrog fram till halvårsskiftet1976. i grova tal för av tillväxten i den totala produktionen. Inflationstaktenhade minskat och stabiliserats kring . fick konjunkturåterhämtningen gradvisett lugnare förlopp. Sysselsättnmgen fortsatte att öka men inte lika snabbtsom utbudet av arbetskraft. Arbetslösheten steg därmed och nådde under höstenåter . Utvecklingen blev svagare än förväntat. Avsaktningenberodde främst på att lagemppbyggnaden hade spelat ut mycket av sin roU. Enbetydligt långsammare tiUväxt av hushållens inkomster bidrog vidare till enmatt privat konsumtion. Den statiiga bud-getpoUtiken visade sig vara mindreexpansiv än väntat, då utgifterna inte ökat erdigtplanerna. Flera ekonomiska indikatorer pekade i riktning mot att den fortsattaåterhämtningen skuUe komma att bli svagare ,vad man tidigare haft aiUedningatt räkna . Den mindre Uvliga ekonomiska aktiviteten underandra halvåret medförde att BNP-tUlväxten 1976 blev , vilket är inemoten procentenhet lägre än administrationens prognos från . Såyäl den-privata konsumtionen som lagerpåfylhiaden och de fasta investeringarna bidrogtill den betydande tillväxten i den inhemska efterfrågan.Bostads-investeringarna, som minskat kraftigt , ökade med . ochbar därmed upp en ökning i de fasta investeringarna . Det sedan längeförebådade uppsvinget i industriinvesteringarna uteblev emellertid. Starkaproduktivitetsvinster i den privata sektom neutraliserade stora delar avlöneökningarna. Arbetskostnaden per producerad enhet steg därigenommycket..långsamt.och bidrog till att håUa ned inflationstakten. Så var ävenfallet för de under stora delar av året sjunkande priserna för jordbruksvaror. Finanspolitiken bedönas bli restriktivare-1977 änföregående år pä grund av en åtstramning-i budgeten (budgetåret 1977.1öper från1 ). Skatteskalorna , vilka inkluderar den då. gjordaskattesänkningen, kommer dock att fortsätta att gäUa under. Denförhållandevis låga räntenivån som bl. a. är eii. konsekvens ay företagens godalikviditet och låga efterfrågan på krediter, väntas bestå.en god bU in på 1977. 1976/77:100 Bilaga 1 Finansplanen 48 Konjunktumppgången förutses få förnyad kraft 1977.Orderingången för investeringsvaror har t. ex. inte påverkats av den svagareutvecklingen inom andra sektorer av den amerikanska ekonomin. Barometerdatapekar på att de privata investeringarna (exkl. bostadsbyggande) kommer att ökamed 1977. Bostadskonjunkturen pekar klart uppåt och man kan förvänta entillväxt på . De fasta investeringarnas tillväxt är därmedlångsammare än för andra återhämtningsfaser . Detfortsatta låga kapacitetsutnyttjandet kommer av allt att döma att hållatillbaka en brett förankrad in-vesteringsboom. Den privata konsumtionen beräknas visa betydandeexpansionskraft. Med en förutsedd oförändrad sparkvot och en inflationstakt pådrygt kan den privata konsumtionen beräknas öka med ungefär lika mycketsom den reala disponibla inkomsten, dvs. Uppdämningen av medeli den federala budgeten torde i viss rnån verka pådrivande på den offentligakonsumtionen . Lagerutvecklingen beräknas däremotinte ge något betydande bidrag tUl den ekonomiska tillvä.xten. Tillväxten i importen, som var mycket kraftig ibörjan av 1976, kommer att bli lägre 1977 mot bakgrund av en inte fullt såstark hemraakon-junktur. Den svagare utvecklingen för världshandeln kommerförmodligen att hålla exporttUlväxten oförändrad . Med hänsyn tUl ettnågot sämre bytesförhållande skulle handels- och bytesbalanserna försämras medca 4 miljarder doUar vardera 1977 tUI ett underskott på ca 10 resp. 34miljarder dollar. Om den amerikanska konjunkturen kommer att följadessa prognoser 1977 skulle tillväxttakten i bmttonationalprodukten bli ca 5 %.Detta är ändå inte tillräckligt för ätt under loppet av 1977 väsentiigt kunnareducera den höga arbetslösheten. Det är ännu oklart om den nya administrationenkommer att ge ekonomin ytterligare generella stimulanser eller om selektivaåtgärder kommer att vidtas for att bringa ned arbetslösheten. Den japanska ekonomin har präglatsav ett ojämnt konjunkturförlopp. Lågkonjunkturen nådde sin botten under våren1975, varefter en långsam återhämtning inleddes. /1976accelererade uppgången mycket kraftigt till följd framför allt av enutomordentligt snabb ökning av exporten. beräknasvolymtUIväxten i varuexporten i årstakt ha uppgått till jämförtmed . Redan fr. o. m. inträddeeriieUertid en markant avmattning i uppgången. Den privata konsumtionen som ibörjan av året visat betydande expansionskraft förlorade successivt i styrkatiil Bil.1 Preliminär nationalbudget 49 : a. av de förhåUandevis blygsamma löneökningar. ca 8.% ' som blev resultatet av vårens, avtalsförhandlingar. Exportuppgången bromsades in och exporten har visat en i förhållande betydUgt lugnare ut veckling. Avmattningen i konjunktumppgången har resulterat i en viss ökning av arbetslösheten som konsumentprisökningarna tycks ha stabiliserats kring en årstakt på . Bruttonationalprodukten har trots avmattningen visat en relativt stark tiUväxt för året i sin helhet främst till följd av den mycket snabba tillväxten (13,i årstakt)., .. Denekonomiska politiken söm gavs en expansiv inriktning har under 1976präglats av stor försiktighet med inflationsbekänip-ning som främsta mål.Penningpolitiken har varit i det närmaste neutral eller försiktigtunderstödjande. Finanspolitiken iimehöll ännu under första hälften av 1976expansiva inslag, vilka successivt. presenterade dockregeringen ett;stimulanspaket om ca i syfte att stödja, investe- . Myckettalar för att den avmattning i konjunkturuppgången som in trätt endast är av tillfäUig karaktär. bättrad vinstutveckling och ett högre kapacitetsutnyttjande talar för att företagens fasta investeringar,, vars utveckling: fortsatt att släpa efter i konjunkturförloppet, kommer igång . Reservationer bör å andra sidan göras för i svagare prognoser, för : världshandelns utveckling och ett. hos näringslivet ännu inte helt åter ställt förtroende för den fortsatta uppgången. Bostadsbyggandet som un der 1976 bidragit till att hålla den samlade .investeringsefterfrågän uppe torde även lämna ett betydande bidrag till den totala efter frågan. Tillväxten i de ..totala fasta investeringarna bedöms komma att uppgå till under. Lagerinvesteringarna som var obe tydliga kan väntas lämna ett visst bidrag till bruttonational- .-. produktens tillväxt . . ' - Ökadsysselsättning, inkomstökningar om avtalsförhandlingar,kraftig ökade bonusbetalningar samt en oförändrad om än fortsatt hög ;prisstegringstakt torde bidra till en relativt stark utveckling av den privatakonsumtionen . takt om mmst kan fömtses: ,, Exportnedgången fömtsesvändas i förnyad expansion , dock i betydUgt blygsammare: takt änden kraftiga uppgången . i sin helhet beräknasvaruexportens volymtUlväxt bU jämfört; . Den relativtkraftiga ökning av importen som inletts väntasfortsätta . Bytesbalansen, vars överskott successivt blivit lägreunder 1976 förutses nå jämvikt . 4 1976177.1 saml 100. 1976/77:100 Bilagal Finansplanen 50 kan således en återgång förutses till ensnabbare expan sionstakt för den japanska ekonomin vilket för året i sinhelhet torde resultera i en tillväxt av bruttonationalprodukten om . Endylik utveckling vilar dock på förutsättningen om en förnyad expansion avexporten och en förbättring av investeringskonjunkturen. Konjunkturåterhämtningen har skett i ettmycket lugnare tempo i än i de andra stora . Det ärden höga inflationstakten och stora bytesbalansundérskott som tvingat denbrittiska regeringen att föra en ekonöniisk politik söm endast kan ge ettmycket litet spelmm för inhemsk efterfrågan. På så sätt skall beredas utrymmeför den externa sektorn, dvs. för en ökning av exporten och en förstärkning avden importkonkurrerande industrin. En svagare internationell återhämtning änberäknat och en högre grad av restriktivitet i politiken på hemmaplan underhösten för att försvara pundkursen mot alltför stora deprecieringar fördunklar den tidigare optimismen . Den avstannande takten i lagerneddraghing ochexporten har varit de viktigaste drivkrafterna vid konjunkturomslaget. För attbegränsa den inhemska efterfrågan har regeringen drivit igenom pris- ochlönepolitiska uppgörelser. Det första steget togs 1975. a. tack vare debegränsade löneökningarna kunde snabba vinster inhämtas på inflationsbekämpningensområde. Under loppet av 'halverades 12-månaderstaIetför. Prisstegringstaktenhade därmed kommit ned till . Genom en sänkning av inkomstskatten mednärmare:! imiljard pund i april-budgeten kunde regeringen ro i; hamn ett andraår äv än mer begränsade avtalsmässiga löneökningar. m. juli inskränks dessa till i medeltal 4,5 %.Genomsnittsförtjänsten, inkl. skifttillägg, övertidsersättning etc, beräknasdärmed stiga , vilket är lägre än under lönepolitikensförsta år. Om inle det bristande förtroendet för den brittiska valutanförorsakat ett så stort kursfall för pundet hade de lägre löneökningarna istörre utsträckning kunnat slå igenom i en lägre inflationstakt under loppet av1977. I och med att den brittiska valutan deprecierades med kankonsumentprisökningen 1977 nu beräknas fill , vilket är ungefär likamycket som . Detta niedföf sänkningar av de realt disponiblainkomsterna även . Den privata konsumtionen torde därför minska i volym1977 liksom dén gjorde 1976.' Denoffentliga sektorns utgifter som ökade , kommer att begränsasfr. /78 (). i regeringens s.k. mini- Bil.1 Preliminär nationalbudget 51 Dessutom kommer företagens socialförsäkriugsav- gifter att höjas fr. o. m. . Därmed skulle bl. a. den offentiiga sektorns budgetunderskott minska från, 9%.av BNP 1976/ 1977 tiU 1977/1978. Investeringarna utvecklades svagt 1976. Efter storaminskningar började tillverkningsindustrins investeringaremellertid att öka . som gjordes underhösten pekade mot en kraftig ökning 1977. Den skärpning av penningpolitikensom ägde rum bl. a. höjdes den minsta utlåningsräntan frän 11,till 14 3/torde av allt att döma lägga en hämsko på den förväntatstarka ökningen av investeringarna i tillverkningsindustrin. En tillväxt fördessa investeringar på bedöms dock som möjlig. Det skulle därmed nåupp tiU nivå. De offentliga investeringarna kommer att utvecklasmycket svagt innevarande år och minska kraftigt mot bakgrund av regeringensbesparingslinje. Därmed skulle de fasta investeringarna minska med ,vUket är en något mindre minskning än 1976. Omslaget från lagerminskning till lageruppbyggnadinträffade . Den lagerpåfyUning som väntas äga mmunder 1977 bedöms bli något lägre än under tidigare konjunkturuppgångar.Lagerinvesteringarna torde därmed svara för av BNP-tillväxten ,vUket är en väsentligt lägre andel än . Den brittiska varuexporten började stiga kraftigtunder /76. Även om ökningstakten avtog under loppet av 1976 säkerställdesen drygt 5-procentig ökning. Storbritanniensexport har under ett stort antal år i medeltal förlorat imarknadsandel . Det finns goda utsikter att denna förlust kan utebli iår mot bakgrund av den betydande deprecieringen av pundet under förra året.Därmed skuUe varuexporten kunna växa med . Den svaga inhemska efterfråganberäknas begränsa ökningen av varuimporten till , vilket är ett par.procentenheter mindre än . Den reala förbättringen av utrikesbalansenväntas därför ge ett tillskott till BNP på . Med en vissförsämring av bytesförhållandet skulle bytesbalansuriderskottet 1976 på drygt1,mycket större än förväntat därmed minska med mer än 1/2miljard pund. Denlångsamma exportledda konjunkturåterhämtningen fortsätter således 1977.Totalproduktionen kan beräknas stiga i ungefär samma takt som 1976, dvs. med ca1,. Efterfråge- och produktionstillväxten är alltför svag för att minskaarbetslösheten. Den relativa arbetslösheten beräknas således Ugga kvar på över5 %. Även 1977 kommer över 1 miljon personer att gå arbetslösa. Prop.1976/77:100 Bilaga 1 Finansplanen 52 Undersommaren 1975 kom konjunkturomslaget i . Som i såmånga andra stora var drivfjäd--rama för återhämtningen den privatakonsumtionen och omslaget i lagerinvesteringarna. TUlväxten i lagren speladespeciellt stor roll och den totala produktionen stegdå ined i årstakt. Konjunkturuppgången tappade emeUertid successivtfart . Produktionsökningen under konjunkturuppgångensförsta år möjliggjorde att den partiella arbetslösheten, det ofrivilliga korttidsarbetet,kunde minskas med ca 800 000. Sysselsättningen steg med en dryg procent.Därmed återvann man ca 250 000 av närmare 1,5 miljonerförlorade arbetena. Arbetslösheten låg kvar på en hög nivå ochbörjade t. o. m. att stiga . Tack vare måttliga löneökningar ochmycket kraftiga produktivitetsvinster kunde Förbundsr republiken somenda OECD-land - uppvisa sjunkande arbetskostnader per producerad enhet. Ikombination med en under året 15-procentig effektiv appreciering av D-markenhar detta medfört en fortsatt avsaktning av den blygsamma inflationstakten nivå äv . Den privata konsumtionen ökade speciellt starktunder början av . Konsumentema drog ned sitt sparande för ätt kunna göralänge uppskjutna inköp av kapitalvaror. Sålunda steg bl. a. bUförsälj-ningenkraftigt. Sparkvoten sjönk kraftigt men stabiliserades viddrygt . De måttliga ökningarna i hushållens reala disponibla inkomsterförmådde inte ge konsumtionen sanuna skjuts . De privatainvesteringama påverkades 1976 av de stimulanser som beslutats under tidigareår. Stödet för maskininvesteringar föll bort fr. o. m. vilketförstärkte avsaktningen i konjunktumppgången. Tack vare ett gott första halvårkunde emellertid indu-stränvesteringama hålla uppe ökningen i de totala fastainvesteringama till . Med ett visst tillskott från dén externabalansen kunde totalproduktionen växa, . Kraften i den västtyska konjunktumppgången 1977 ärsvår att fömt-säga. De ledande indikatorerna ger i vissa avseenden enmotstridig bUd, Orderingången till tUlverkningsindustrin var hävdad undertredje kvartalet 1976 och gav anledning till optimism. Statistiken förutlandsorder är emellertid svårtolkad då ett antal mycket stora projektförorsakade stora svängningar från månad tUl månad. Även bestäUningarna frånhemmamarknaden visade en tUlfredsstäUande utveckling. a. pekade orderingången för investeringsvaror uppåt. 1 Stora order från utlandet på komplettaanläggningar kan dock i vissa fall även dubbelräknas i statistiken för inhemskorderingång då de ger upphov till underleveranser. ladeemellertid en ökad pessimism i företagarleden vUket inte helt stämde överensmed utvecklingen av orderstatistiken. Det var en stark ökning av industrinsbyggnads- och maskininvesteringar som bar upp en Ökning av de fastainvesteringarna 1976. Efter juU 1977 kommer stimulanserna för avslutadebyggnads- och anläggningsinvesteringar (som utgör av de fastainvesteringarna) inte längre att gäUa. Detta kommer att innebära att förstahalvårets höga aktivitet kommer att sakta av betydligt. Byggnads- ochanläggningsinvesteringarna skulle därmed visa en mycket Uten ökning för året idess helhet. Med en klart hävdad ökning kanmaskininvesteringarna sannolikt öka 1977 . Därmed skulle de totalafasta investeringarna 1977 öka vUket är mindre än . Exporten, som varit livlig sedan andra halvåret1975, väntas bli påverkad av konjunkturavsaktningen på exportmarknaderna.Denna kan bli speciellt kännbar för , vars exporttill stor del går till länder vilka väntas få en svag inhemsk efterfrågan (,och ). Exporten torde 1977 växa i takt med marknadernastiUväxt, dvs. Den privata konsumtionen beräknas öka med 3,54 %1977. Fortsatta väsentliga transfereringar och högre lönepåslag än för 1976beräknas bidra till en öknuig av de reala disponibla inkomsterna med . Den låga, stabila inflationstakten talar för en minskning av sparkvotenäven 1977. Med en mindre del och huvuddelen utbetalas i fonderade medel som utgörarbetstagarnas del i företagens förmögenhetstillväxt. Dessa fondfrisläpp kommeratt verka i konsumtionsstimulerande riktning. Det kan emeUertid inte uteslutasatt konsumentemas försiktighet tilltar då arbetslösheten förväntas stiga. Smålagerökningar och ett svagare inhemskt efterfrågeläge än 1976 väntas dra nedimportens ökningstakt med inemot hälften . Bytesbalansöverskottetskulle därmed visa fortsatt ökning till 1977.