prop · G0031 · 1976-12-31 00:00:00 — Obligatoriska särskilda nämnder ..................... 251 6.6 .................................. ... 257 6.8 ......................... ... 260 6.9 ........................ ... 261 6.10 .................... ... 261 6.11 ..................... ... 265 6.12 Slakthusstyrelse .................................... ... 267 Bestämmelseri specialförfattningar om kommunalförbund .. 268 Förslagtill lag om ändring i vallagen (1972:620) ... bilaga 1. Förslag till lag omändring i bilaga 2. Förslagtill lag om ändring i civilförsvarslagen (1960:74) bilaga 3. Förslag lill lag om ändring i lagen (1964:63) om kom munal beredskap ................................. bilaga 4. 1976/77:1 115 Förslaglill lag om ändring i lagen (1973:861) om lokal bilaga 5. Förslag lill förordning om ändring i kungörelsen (1963:110)om ultagning i fred av vissa förnödenheter Bilaga 6. förtotalförsvaret (uttagningskungörelsen) Förslagtill lag om ändring i familjebidragsförordningen bilaga 7. (1946:99) .................................... bilaga 8. Förslaglill lag om ändring i lagen (1964:47)om krigshjälp Förslaglill lag om ändring i hemvärnskungörelsen bilaga 9. (1970:304) ................................... Förslagtill lag om ändring i lagen (1944:475) om ar- bilaga 10. Förslagtill förordning om upphävande av kungörelsen (1966:369)med närmare föreskrifter om arbetslös- bilaga 11. helsnämndoch dess verksamhet m. m.. Förslaglill förordning om ändring i arbetsmarknads- bilaga 12. kungörelsen(1966:368) .................... Förslagtill lag om ändring i mäklareordningen (1893:51 bilaga 13. Förslagtill lag om ändring i lagen (1959:99) om kött- bilaga 14. besiktning ..................................... bilaga 15. Förslagtill lag om ändring i skollagen (1962:319) .. Förslag lill lag om ändring ilagen (1947:523) om kommunala åtgärder till bostadsförsörjningensfrämjande bilaga 16. m.m.............................................. bilaga 17. Förslag till lag omändring i byggnadslagen (1947:385) PMIV (Ds Kn 1975:7) Landstingskommunernasspecialreglerade nämnder Sammanfattning ............................................ ... 303 1. Inledning.................................................... ... 305 Reglernaom de landstingskommunala nämndernas organisation ocharbetsformer ....................................... ... 308 2.1 Nuvarande regler .................................. ... 308 2.2 Kommunallagsreformen ............................. ... 309 2.3 Allmänna synpunkter ............................. ... 310 Fakultativa eller obligatoriska nämnder ............. ... 312 Antalet ledamöter och suppleanter ................. ... 315 Valbarhet m. m............................................ 317 Nämndernas sammansättning ......................... 320 Proportionella val av n?mnder m. m.................. ... 320 1976/77:1 116 Utomståendes närvaroräu ............................ 321 Beslutförhet ................................................ ... 326 Jävsregler.................................................... ... 327 Gemensam personaladministration ochegendomsförvaltning 336 Närmare om förslagen till författningsändringar . 15.1 En modell för regler om nämndernas organisation och arbetsformer 337 15.2 Sjukvårdslagen m. m................................. 338 15.3 Folktandvårdslagen ................................. ... 339 15.4 Lagen angående omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda m. m 340 15.5 Lagen angående handläggning av frågor om regionplan för kommunerna iStockholms län 340 15.6 Kungörelsen om statsbidrag till driften av semesterhem 341 15.7 Folkhögskoleförordningen ........................ 341 15.8 Styrelse för sjuksköterskeskola................... 342 Förslagtill lag om ändring i sjukvårdslagen (1962:242) bilaga 1. Förslag till förordning om ändring i sjukvårdskungö relsen (1972:676) ........................... bilaga 2. Förslag till lag om ändring i folktandvårdslagen (1973:457) ................................... bilaga 3. Förslagtill lag om ändring i lagen (1969:940) angående omsorgerom vissa psykiskt utvecklingsstörda .. bilaga 4. Förslag till förordning om ändring i stadgan(1968:146) angående omsorger om vissa psykiskt utvecklings störda ........................................... bilaga 5. Förslag till lag om ändring i lagen (1968:598)angående handläggning av frågor om regionplan för kommu nerna i ...................... bilaga 6. Förslag till förordning om ändring i kungörelsen (1967:472) om statsbidrag till driften av semesterhem, m. m.............................................. bilaga 7. Förslag till förordning om ändring i folkhögskoleförord ningen (1958:478) ......................... bilaga 8. förslag till enhetlig kommunallag(EKL) med de ändringar som har föranletts av kommunaldemokratiutredningens förslag, 1-3 kap.(SOU 1974:99 och 1975:41) ........ bilaga 9. (Ej i trycket) Prop.1976/77:1 117 Promemorian(Ds Kn 1976:3) Avveckling av institutet jordbruksstämma 1. Inledning.................................................... 363 2.1 Gällande regler i kommunallagarna ............ ... 364 2.2 Jordbruksstämmas kompetens .................. 365 2.3 Sockenmagasin och magasinskassor ......... ... 367 2.4 Förfarandet på jordbruksstämma ................ 368 2.5 kungörelse .............................. ... 369 2.6 Förekomsten av jordbruksstämmotillgångar ... 370 Utredningsmannen ...................................... ... 371 Förslag till lag om egendom som förvaltas avjordbruks stämma ........................................ bilaga 1. Sammanställning av uppgifter från länsstyrelsernaom kassor m. m. som alltjämt för valtades av jordbruksstämma ............. bilaga 2. i5 Sammanställning av remissyttrandena Kommunernasspecialreglerade nämnder................ ... 385 1.1 Allmännasynpunkter .............................. 385 1.2 Fakultativa eller obligatoriska nämnder......... 388 1.3 Antal ledamöter och suppleanter .............. 389 1.4 Valbarhet ............................................ .. 390 1.5 Nämndernas sammansättning .................. .. 391 1.6 Proportionella val av nämnder .................. 392 1.7 Utomståendes närvarorätt ....................... 392 1.8 Beslutförhet............................................ 396 1.9 Jäv ..................................................... .. 396 1.10 Protokoll ............................................. .. 396 1.11 Arkivvård ............................................ .. 397 1.12 Delegation ............................................. .. 397 1.13 Gemensam personaladministration och egendomsförvaltning 398 1.14 Rätt atl väcka ärende hos fullmäktige ....... ... 399 1.15........................................................... Enhetliganämndbestämmelser 399 Prop.1976/77:1 118 2 Landstingskommunernas specialreglerade nämnder 402 2.1 Allmänna synpunkter .............................. 402 2.2 Fakultativa eller obligatoriska nämnder ........ .. 403 2.3 Nämndernas sammansättning och arbetsformer 403 2.4 Övriga frågor ........................................ .. 405 Minskad laU detaljitjglering av kx)mmunernä underställning m« Hl. 1976/77:1 119 Den kommunala indelningens anpassning tillsamhällsutvecklingen har skapat förutsättningar att vidga den kommunalasjälvstyrelsen. Kommunerna har numera ansvaret för nästan hälften av denoffentliga sektorns aktiviteter. I takt med den kommunala verksamhetensexpansion har också kommunernas förvaltningsorganisation med ökadtillgång till kvalificerad sakkunskap på olika områden. Den service somkommunförbunden lämnar sina medlemmar har också i betydande utsträckningmedverkat till effektivitet och enhetlighet i den kommunala förvaltningen.Behovet av slailig tillsyn och kontroll över kommunernas sätt att fullgöra sinauppgifter har därför minskat. Formerna för statens relationer lill kommunerna hari stor utsträckning utvecklats under en lid då den kommunala strukturen ochförvaltningen var helt annoriunda än . Detta motiverar överväganden fråndelvis nya utgångspunkter. Mot denna bakgrund har statsmakterna vid olikatillfällen uttalat, att den statliga deialjkontrollen av verksamhetbör begränsas. I samband med reformer på olika områden, där kommunerna harviktiga uppgifter att fullgöra, har åtgärder vidtagits i denna riktning. Fråganom kommuns skyldighet atl underställa statlig myndighet vissa beslut behandladesi en särskild proposition vid riksdag. Vidare har i direktiven tillolika statliga kommittéer uttalals aU ett ökat kommunalt ansvarstagande medminskad statlig detalj kontroll skall eftersträvas. Förhållandet mellan stat och kommun i här aktuelltavseende måste emellertid prövas kontinuerligt. I 1974 årsslatsverksproposilion (prop. 1974:1, bil. 16) uttalades att en fortsatt översynskulle göras av statens tillsyns-och kontrollfunktioner gentemot kommunerna.Syftet angavs vara att mönstra ut sådana detaljföreskrifter som inte längrekan anses nödvändiga. Mot denna bakgrund pågår inom kommundeparlementet isamråd med andra berörda departement en successiv översyn. Statens lillsyn och kontroll utövas i olika formeroch på skilda verksamhetsområden. Översynsarbelet har därför uppdelats i olikaetapper, nämligen lagar och andra författningar rörande kommunalverksamhet lagar och andra författningar rörandelandstingskommunal verksamhet statliga myndigheters råd- och anvisningsverksamhet kommunala frågor som behandlas av statligakommittéer. Någon klar gräns går knappast au dra mellan fråganom fördelning av uppgifter på olika samhällsorgan och frågan om statens tillsynoch kontroll av den kommunala verksamheten. Det torde därför inte vara möjligtatt ställa upp någon allmängiltig princip, som kan tillämpas på alla områden,vid ställningstaganden till utformningen av statens tillsyns- och kontroll- Prop.1976/77:1 120 funktioner.Mot önskemålet alt öka kommunernas handlingsfrihet står bl. a. kraven påsamordning och likformighet i samhällsarbetet. En avvägning mellan delvismotstridiga intressen måste därför komma lill stånd . delresultat av översynsarbetet utgörpromemorian (Ds Kn 1975:1) Minskad statlig detaljreglering av kommunerna, PM Iavgifter hos byggnadsnämnd. I denna föreslås atl kommunfullmäktiges skyldighetatt underställa beslut om avgifter hos byggnadsnämnd slopas den1 . Promemorian har remissbehandlats och regeringen har i enlighet medförslaget i promemorian i en proposition till hemställt omriksdagens bemyndigande att få besluta om föreskrifter med rätt för regeringenatl övertala åt kommun att meddela föreskrifter om sådana avgifter. I föreliggande promemoria, som utarbetats inomkommundepartemenlel i samråd med berörda departement, behandlas i huvudsaknämndernas organisation och arbetssätt samt underställning hos statligmyndighet av vissa kommunala beslut. Under översynsarbetets gång har kontakterfortlöpande upprätthållits med företrädare för den kommunala sektorn. har beretts tillfälle att lämna synpunkter. Vidare harvärdefulla uppslag inhämtats vid överläggningar med företrädare för kommuneroch kommunförbundets länsavdelningar. I promemorian föreslås dels ändringar i reglerna omde specialreglerade nämndernas organisation och arbetsformer, dels upphävandeav kommuns skyldighet att underställa statlig myndighet vissa beslut. I avsnitt 5 redovisas en översyn av de i flertaletkommuner oftast förekommande specialreglerade nämnderas organisation ocharbetsformer. Det gäller brandstyrelse, byggnadsnämnd, hälsovårdsnämnd,skolstyrelse, social centralnämnd, socialnämnd, ochnyklerhetsnämnd. De författningar som behandlas är således, förutomkommunallagen, i första hand brandlagen, byggnadsstadgan, hälsovårdsstadgan,skollagen och skolförordningen, lagen om social centralnämnd,socialhjälpslagen, barnavärds-lagen och nykterhelsvårdslagen. Det konstaterasatt bestämmelserna om de specialreglerade nämndernas organisation ocharbetsformer i flera avseenden är onödigt detaljerade och innebär en obefogadstatlig styrning av den kommunala verksamheten. De olika specialförfattningarnainnehåller pä vissa punkter avvikelser från gängse ordning, vilka inte kananses sakligt motiverade. Det framhålls att onödiga detaljföreskrifter bör tasbort och att enhetlighet bör eftersträvas efter förebild i den nya enhetligakommunallag som kommunallagsutredningen föreslår (SOU 1974:99). Kommunallagensregler om kommunstyrelsen bör så långt möjligt göras tillämpliga Prop.1976/77:1 121 påde specialreglerade nämnderna och särregler bör inte utan vägande skälbehållas. I del följande anges i korthet de ändringar somföreslås i reglerna om de specialreglerade nämndernas organisation ocharbetsformer. Bestämmelserna om valbarhet till brandslyrelse,skolstyrelse och de sociala nämnderna ändras så att nuvarande valbarhetshinderför kommunens ledande tjänsteman och vederbörande förvaltningschef fallerbort. Därigenom kommer samma valbarhelsregler atl gälla för ledamöter i despecialreglerade nämnderna som enligt kommunallagsutredningens förslag skallgälla för ledamöter i kommunstyrelsen och de oreglerade nämnderna samt fullmäktige. Specialförfattningarnas rekommendationer atl vissayrkesgrupper (läkare, jurister och veterinärer) bör vara företrädda i socialcentralnämnd, , nyklerhetsnämnd och hälsovårdsnämnd föreslåsutgå. Det är inte förenligt med moderna demokratiska tankegångar att föreskrivaeller rekommendera visst yrke eller utbildning som kvalifikation för uppdragsom förtroendeman. Nämnderna har, särskilt efterkommun-indelningsformen, goda möjligheter att tillgodose sitt behov avsakkunskap på andra sätt. Nykterhetsvårdslagens regel om att nyklerhetsnämndskall beslå av såväl män som kvinnor är lika självklar som otidsenlig och bort. Kommunallagens bestämmelse om proportionellt valutvidgas till alt omfatta alla kommunala nämnder. Därigenom kommer ävenhälsovårdsnämnd, nykterhetsnämnd m. fl. nämnder att kunna väljas medtillämpning av bestämmelserna om proportionellt valsätt. När specialreglernaom nämnds sammansättning mönstrats ut finns något hinder för proportionelltval. Platserna i alla kommunala nämnder torde för övrigt i allmänhet hafördelats efter proportionell grund. Bestämmelserna i speciallagstiftningen om rätt förandra än nämndledamöter att närvara vid nämnds sammanträden ersätts av enregel om att nämnden själv avgör vilka sakkunniga den skall kalla. Kommunallagsutredningenföreslår att samma princip skall gälla för kommunstyrelsen och de oregleradenämnderna. Det här framlagda förslaget avser främst vissa experters medverkan ide sociala nämnderna, olika statliga tjänstemäns närvaro vid hälsovårdsnämndssammanträde och vissa förvaltningschefers rätt att närvara vidnämndsammanträden. Nämnderna behöver visseriigen ofta anlita sakkunskap men detbör kunna överiämnas åt dem själva att avgöra när och hur deUa skall ske. Detstatliga kontrollintresset är inte så starkt att det kan motivera atlnämndernas frihet i det berörda hänseendet begränsas. Kommunfullmäktige föreslås genom ändringar ikommunallagen och specialförfattningarna få ökade befogenheter atl bestämmahur uppgifterna att handha egendomsförvaltning och personaladministration skallfördelas mellan nämnderna. Förslaget innebär bl. a. atl fullmäktige får bättremöjligheter att överföra rätten att tillsälta tjänster från facknämnd tillgemensamt per- Prop.1976/77:1 122 sonalorgan.Kommunerna bör ha största möjliga frihet alt i dessa hänseenden ordna sinförvaltning och verksamhet med hänsyn till skiftande lokala behov. Vissa ändringar föresläs i reglerna om delegationfrån specialreglerad nämnd till förtroendemän och tjänstemän. Den viktigaste äratt byggnadsnämnds och hälsovårdsnämnds delegationsbeslut inte längre skallunderställas utan fattas efter medgivande av kommunfullmäktige.Kommunallagens delegalionsbeslämmelse görs med vissa undanlag tillämplig på despecialreglerade nämnderna. Beträffande protokollföringen föreslås attbestämmelserna i specialförfaiiningarna om att nämndernas protokoll skallinnehålla skälen för alla beslut mönstras ut. Förvaltningslagens regel omskyldighet att motivera beslut gäller numera hos de specialreglerade nämndernai kvalificerade partsärenden som avgörs genom beslut som överklagas medförvaltningsbesvär. Det finns ingen anledning alt behållamotiveringsskyldigheten i de rent kommunala ärendena. Den regel om rättelse avs. k. förbiseendefel, vilken ingår i kommunallagsutredningens förslag föreslåsi promemorian bli tillämplig även på de specialreglerade nämndernas protokoll. Reglerna om minimiantal ledamöter i socialcentralnämnd och skolstyrelse ändras så att för dessa nämnder gäller attfullmäktige bestämmer ledamotsantal och att del skall vara minst fem, såsomför övriga kommunala nämnder. Slutligen görs den av kommunallagsutredningenföreslagna regeln om att fullmäktige beslutar om formerna för kommunstyrelsensoch de oreglerade nämndernas arkivvård tillämplig även på de specialregleradenämnderna. De överväganden som görs i promemorian visar attdet är möjligt all med ett minimum av särregler anpassa specialförfailningarnasnämndregler till kommunallagens motsvarande bestämmelser. Detta sker genom hänvisningi spcialförfattningarna till kommunallagens regler om kommunstyrelsen.Hänvisningsregeln kan ges i stort sett samma lydelse i alla specialförfattningar. har i vissa fall krävts särskilda lösningar. I avsnitt 6 ges en kort översikt över de olikareglerna om kommuns skyldighet att underställa statlig myndighet vissa beslut.Det konstateras aU användningen av underställning som form för statlig kontrollhar minskat betydligt och att förslag om att avskaffa underställningsskyldighethar lagts fram på fiera områden. Förslagen om inskränkning iunderställningsskyldighelen begränsas därför i delta sammanhang lill tre fall,nämligen beslut om plan för byggande av ålderdomshem, beslut om reglemente förålderdomshem, som drivs av två eller fiera kommuner, samt beslut om reglementeangående burskap. 1976/77:1 , 123 Kommunernas roll i samhället 1.1 Den kommunala indelningen har denkommunala indelningen genomgått omfattande förändringar. Beslut om enindelningsreform fattades , varigenom antalet kommuner minskadefrån 2 498 till 1 037. beslutade statsmakterna om nya riktlinjerför den kommunala indelningen. Dessa beslut om förändringar är nu praktiskttaget helt genomförda, vilket innebär att kommunantalet uppgår till 278.Även efter denna betydande omstrukturering varierar kommunernas storiek. Enfjärdedel av kommunerna har exempelvis under 10000 invånare. Detta framgår avnedanstående sammanställning. En av riktlinjerna för 60-taletskommunindelningsreform var, att varje kommun skulle omfatta tätort ochkringliggande landsbygd som med hänsyn lill näringsliv, bosättning,kommunikationer och service samt människornas kontaktinrikining i övrigtbildade en sammanhållen region. Målsättningen var vidare att skapa kommuner mederforderiiga ekonomiska och personella resurser för all kunna tillgodosemedborgarnas behov och service. Reformen utgick också från behovetatt göra kommunerna till väl avpassade områden för den lokalasamhällsplaneringen och därmed skapa möjligheter för aktiv medverkan i dennärings- och regionalpolitik som statsmakterna beslutar om. Alternativet tillreformen hade varit att lyfta av kommunerna uppgifter och låta regionala ellercentrala organ få ansvaret för dessa. Detta skulle ha inneburit ett fjärmandefrän medborgarna av beslutanderätten i angelägenheter av direkt lokaltintresse. Statsmakterna valde i stället att reformera den kommunalaindelningen. Den kommun-struktur, som därigenom tillkommit, är således avseddatt utgöra en garanti för att medborgarna även skall kunna taansvar för viktiga samhällsfrågor genom kommunala beslut. 1.2 Den kommunala verksambetens expansion Under offentliga sektorns tillväxt varit betydande. Både konsumtion ochinvesteringar har ökat mer inom den of- Prop.1976/77:1 124 fentligaän inom den privata delen av ekonomin. har den andel avbruttonationalprodukten som stat och kommun tagit i anspråk stigit från 21 . Till stor del har expansionen ägt rum genom att kommunernas ochlandstingskommunernas uppgifter blivit alltmer omfattande. Ända fram till50-talels mitt svarade staten för större delen av den offentliga sektorn.Därefter har kommunernas och landstingskommunernas tillväxt varit störst. År1972 uppgick sålunda den statliga andelen till 12 och den kommunala till 20procentenheter. De totala bruttoutgifterna för samtliga kommuntyperökade frän II miljarder till 52 miljarder kronor.Kommunernas medeluldebitering höjdes från 14,63 lill 23,79 per skattekrona. Den kommunala verksamhetens utbyggnad sammanhängermed olika faktorer i samhällsutvecklingen. Hit hör konsekvenserna avbefolkningsomflyttningen, medborgarnas krav på ökad samhällelig service ochstatsmakternas beslut om alt lägga ansvaret för olika samhällsfrågor påkommunal nivå. Rent allmänt kan konstateras, att välståndsutvecklingen medförtbehov av ökade kommunala engagemang. Det gäller för samhällsbyggandet i stortliksom för tillhandahållande av allmän service såsom barntillsyn, undervisning,kollektivtrafik och åldringsvård. 1.3Samspelet mellan stat och kommun Kommunernas betydelse för samhällsutvecklingen har,som tidigare framgått, ökat. Kommunindelningsreformen har varit enförutsättning för denna utveckling, som påverkats av såväl statsmakternasbeslut som kommunernas egna ansvarstaganden. Kännetecknande för dagenssamhällsförvaltning är bl. a. det ömsesidiga beroendet mellan statliga ochkommunala åtgärder. Fördelningen och ansvaret för olikasamhällsuppgifter kan ses som ett resultat av både praktiskt administrativa ochprincipiella överväganden. I propositionen (1961:180) med förslag tillkommunindelningsreform framhöll departementschefen, att fördelningen avuppgifter mellan stat och kommun inle är en gång för alla given. En fortlöpandeanpassning efter utvecklingen bedömdes som nödvändig, varvid den vägledandeprincipen skulle vara ändamålsenligheten. Med denna utgångspunkt uttalades attkommunerna borde handlägga sådana angelägenheter, som bäst sköttes genom lokalsjälvstyrelse och förvaltningsorganisation. I direktiven (C 1970:28) 1970tillkallade länsberedningen framhöll departementschefen, att kommunerna ienlighet med kommunindel-ningsreformens syfte även skulle svara förbetydelsefulla samhällsuppgifter och i ökad usiräckning aktivt medverka isamhällsbyggandet. Prop.1976/77:1 125 Sommotiv för detta ställningslagande angavs dels intresset av att ge medborgarnastörsta möjliga inflytande över allmänna angelägenheter, dels möjligheternatill anpassning av samhällets åtgärder efter skiftande lokala förhållanden. Länsberedningen konstaterar i sitt betänkande (SOU1974:84) Stat och kommun i samverkan, atl det utmärkande för offentligverksamhet - vare sig den är statlig eller - är Länsberedningen formulerar fem principer somunderlag för en bedömning av uppgiftsfördelningen mellan olika samhällsorgan. Det är ett riksintresse att garantera landets allamedborgare en viss minimistandard i fråga om trygghet, säkerhet och välfärd. En uppgift bör ej ligga på högre beslutsnivå ännödvändigt i förhållande till de av beslutet direkt berörda. Uppgifter som kräver stort mått av likformigheteller där överblick över hela riket är nödvändig bör ligga på central nivå. Uppgifter som kräver ett betydande inslag avlokalkännedom och specifik detaljkunskap bör decentraliseras. Näriiggande uppgifter bör verkställas på sammabeslutsnivå och handhas av samma huvudman, om effektivitetsvinster därigenomkan uppnås. 1.3.2 Former för statlig tillsyn och kontroll I det föregående har konstaterats att ett fortlöpandesamspel mellan statliga åtgärder och intentioner samt den kommunalaverksamheten är nödvändigt. Det övergripande ansvaret för samhällsutvecklingenoch den samhällsekonomiska balansen åvilar självfallet statsmakterna. Exempelpå områden där bl. a. önskemålet om enhetlighet motiverar statliga insatserutgör närings-, utbildnings- och socialpolitiken.