prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — I vissa avseenden hänvisas emellertid tiU dessaförslag. Belräffande verksamheten under /76anför verkei att av denna var hänförlig till utbildningsområdet.Verksamhelen har främst inriktats på korta, specialiserade kurser avfortbildningskaraktär. SIFU:s forlbildningsverksamhet vänder sig tillmålgrupper, vilkas behov av anpassning till den tekniska, ekonomiska ochsociala utvecklingen är särskilt påtagliga. Målgrupperna finns inte bara inomnäringslivet ulan i slor utsträckning också inom den offentiiga sektorn. AvSIFU:s ca 17500 kursdeltagare /76 var drygt hälften verksammainom näringslivet. En strävan vid SIFU är enligt verket alt i ökadutsträckning inrikta verksamheten på utveckling av nya kursprogram och systemför den företagsanpassade fortbildningen samt atl ta fram kurs- ochinstmklions-malerial. Vad gäller verksamhelen under innevarande budgetårhar för nya utvecklingsprojekt beräknals drygt 3 milj. kr. I delta belopp ingårbl. a. koslnader som hänger samman med att vissa vakanta tjänster avses blitillsatta. En ökad satsning på kursutveckling är enligl verket nödvändig föratt bibehålla SIFU:s verksamhel på nuvarande nivå. Möjligheterna all genom ytterligarerationaliseringar skapa resurser för utveckling eller ökning avsjälvfinansieringsgraden är begränsade. budgetår räknar verketemellertid med att SIFU genom rationaliseringar och avgiftshöjningar skallkunna kompensera sig för allmänna prisstegringar. För /78 räknar indusiriverkeisålunda med en forlsatt profilering av kursverksamheten med en ökad satsning påutveckling av nya kurser och andra metoder för information ochkunskapsspridning riktade till de primära målgrupperna. Som kompensation för ökade lönekostnader ochprisstegringar begär verket . För atl kunna behålla vissa kursaktivileler inomhantverksyrkena, främst branschanpassad fortbUdning för bl. a. bageri-, måleri-och tvätteri-näringama, begär verkei . Vidare begär verkei . a.utveckling av kurser på del företagsekonomiska området. Kurserna riktar sighuvudsakligen till de allra minsla förelagen och avses bli genomförda regionalteller lokall. Det är enligt verkets mening uppenbart att SIFU-verksamhetenkräver ordentliga utvecklingsinsatser inom elt flertal teknikområden på grundav 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 54 Inom det eltekniska området har SIFU redan ettomfattande kursutbud. SIFU kan enligl verkei betraktas som marknadsledandeinom elektronik och datorområdet. Verksamheten har en sådan volym attrörelseresultatet kan finansiera såväl löpande som tillkommandeutvecklingsinsatser. Det är därför angelägel att andra områden, där SIFU harenmer begränsad verksamhet, ges ökade resurser. Därigenom kan SIFU få en jämnarekompetensfördelning och de olika sektionerna få lättare att samarbeta inomgemensamma utvecklingsprojekt. Delta är nödvändigl, hävdar verkei, genom attden tekniska utvecklingen medför inslag från en rad tekniker inom olikaprocesser och objekt. SIFU har genom rekrytering av chefer till sektionerna förbyggnads- och VVS-teknik samt verkstadsteknik och produktionsekonomi påbörjaten utveckling av kursverksamheten inom dessa områden. Sektionernas utvecklingspotentialmåste dock enligt verket personalmässigt ytterligare förstärkas. Behov av teknisk utbildning föreligger sålundaenligt verket inom hela verkstadsområdet, vad avser såväl material ochbearbetningsteknik som mätteknik och automation. Vidare finns stora behov avutbildning för ekonomisk/teknisk optimering vilket kräver en avsevärdupprustning av SIFU:s nuvarande resurser och program. UtveckUng av kurser främstför de mindre företagen planeras inom områdena produktutveckling, kvalitetsteknikoch underleverantörsfrågor. För bl.a. dessa ändamål begär verket 500000 kr.nästa budgelår. Även marknaden inom byggnads- och VVS-områdel ärenligt verket stor. Denna omfattar konsulter, entreprenörer, kontrollanter ochförvaltningsföretag. Sektionen för byggnads- och VVS-teknik är väl etableradinom VVS-områdel. Sedan början av 1970-lalet har sektionen utvecklat ochgenomfört kurser med avancerat energitekniskt innehåll, såsom fjärrvärmeteknik,eldningsanläggningar, distributionssystem. Utvecklingsbehov finns också inomområden som värmepumpsteknik och klimatteknik. Inför den tilltagandeenergiknapphelen kommer intresset för energiteknik allmänt att tillta, anför industriverket,som finner det angeläget all fortsätta utveckla energitekniska kurser.Särskilda utbildningsprogram som klarlägger sambanden mellan byggnadskostnaderoch energikostnader för uppvärmning är också angelägna, anför verket, som idessa frågor har kontakter med statens planverk, tekniska högskolan ochSvenska värmeverksföreningen. Inom området byggnadsekonomi och boendekostnadhar SIFU påbörjat en utveckling som rönt starkl inlresse och del finns enligtverkei önskemål om en avsevärd ökning av programmet. a. dessa verksamhelerbegär verkei . Verket anför i sammanhanget atl SIFU under innevarandebudgetår avser att arbeta fram närmare underlag för prioritering averforderliga insaiser inom sektionerna för byggnads- och VVS-teknik resp. förverkstadsteknik och produktionsekonomi. Dispositionen av de sammanlagt 1 milj.kr. som begärs för de två sektionernas verksamhet nästa budgetår blir beroendeav resultaten av detla arbeie, vil- 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 55 kelenligt verket kommer all föreligga . Verket anför vidare - bl. a. med hänvisning tillarbelsmiljöutredningens betänkande (SOU 1976:1) Arbetsmiljölag - attutbildningsbehoven inom arbetsmiljöområdet harökat starkt under de senateåren.Detta gäller bl. a. mättekniska regler och deras tillämpning inom buller-,stoft- och belysningsområdena. För översyn och kompletteringar av nuvarandeutbildningsverksamhet på arbetsmiljöområdet samt för kursgenomföranden begärverkei . SIFU har som utbildningsgivare ett ständigt behovav att följa utvecklingen inom pedagogiken och anpassa sin utbildning efterdess nya metoder, framhåller verket. Del gäller såväl olika tekniskahjälpmedel som pedagogisk planering. Denna del har blivit eftersatt under desenaste åren. Det har även från vissa deltagare och de dellagandesorganisationer framförts önskemål om en modernare pedagogik vid finner det därför nödvändigl med en upprustning inom delulbild-ningsteknologiska området. Verket beräknar att dessa aktiviteter och ettökat samarbete med bl.a. branschorganisationer för utveckling av nya kurser påolika områden medför ökade koslnader med . Slutligen erinrar verket om all i den nämndarapporten 1975: 6 föreslås vissa förändringar beträffandeslipendieverksamheten. Vid en fortsatt verksamhet enligt nuvarande ordning börenligl verkei slipen-diemedlen ökas från . Vidareföreslår verket alt maximibeloppet för varje enskilt stipendium höjs från 1 000kr. De förslag som verkei här har fört fram innebär ettökat medelsbehov av . för nästa budgetår. Verket räknar emellertidmed atl . av della belopp kan täckas genom en beräknad utgåendereservation från innevarande budgetår. Med hänsyn därtill begär verket såledesett ökal statsbidrag med , dvs. totalt för näsla budgelår 12 198000kr. SIFU-verksamhetens ekonomi har stabiliserats påtagligtunder . För /75 redovisades ett överskollmed ca , vilket kan jämföras med ett underskott av ca 500000 kr.budgetåret . Utfallet för /76 visar på ett överskollav omkring 1,4 milj. kr., inkl. ingående reservation. För innevarande budgetårberäknas överskottet lill . Denna mycket posiliva ulveckling är en följd av demedvelna ralionali-seringsslrävandena som har präglat SIFU . Olönsammaverksamhetsgrenar har avvecklats eller beskurits. En reslrikliv personalpolitikhar förts vad avser nyanställningar. har SIFU renodlat sinverksamhet. Den har i allt slörre utsträckning inriktats på aktiviteter inomutbildningsområdet. av verksamheten /76 var enligt verkethänförlig till detla område. Jag finner det angelägel att 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 56 SIFUäven i fortsättningen lika framgångsrikt som hittUls uppmärksammar olikamöjligheter att bihålla en god lönsamhetsnivå utan att göra avkall påeffektiviteten. SlFU:s mest väsentliga uppgifter bör enligt minmening liksom vara att ta fram kurser för företagsinriktadfortbildning och att svara för kursgenomföranden på områden där andrautbildningsgivare inte är verksamma. 1 sammanhanget är del angeläget attmöjligheterna lill ökad regionalisering av kursverksamheten tas till vara.Samarbetet mellan industriverket och den kommunala vuxenutbildningen, i vilketSIFU och dess fi-lialkonor samt företagareföreningarna har viktiga funktioner,har härvid stor betydelse. Som kommer att framgå vid min anmälan avanslagsposten Regional utbildningsservice under anslaget Företags- och branschfrämjandeåtgärder (s. 72) räknar jag med att detta samarbete skall fortsätta även nästabudgetår. Jag beräknar statens bidrag till kursverksamhet m.m. /78 till sammanlagt 10,7 milj. kr. Härutöver har SIFUmöjlighet au disponera en beräknad utgående reservation av 842000 kr.Medelsanvändningen bör koncentreras lill forlbildningsverksamhet som i försiahand tiUgodoser de mindre företagens speciella utbildningsbehov. Kurserna börsåledes läggas upp och uiformas på elt sådant sätt all dessa förelag i ökadomfattning stimuleras att delta i utbildning. har i rapporten (SIND 1975:6)Kursverksamheten m. m. vid statens industriverk lämnat förslag bl. a. tiUriktlinjer för verkets utbild-ningsanknulna verksamhet, t.ex. hur uppgifterna börfördelas mellan SIFU och verkets industriavdelning. Vidare föreslås vissaresursförstärkningar för utbildningsfrämjande åtgärder vid verket och enorganisatorisk förändring vad gäller SIFU:s filialkontor. Slutligen hemslällerverket alt beslut att del av SIFU skall lokaliseras lillBorås las upp till ny prövning och att frågan om ny organisationsform för SIFUutreds. Rapporten har remissbehandlats. Rapporten prövas nu inom regeringskansliet.Rapporten har i vissa avseenden beröringspunkter med frågor somföretagareföreningsutredningen (A 1975:03) har att behandla, bl.a.förelagareföreningamas roll i utbildningssammanhang. Utredningen kommer attlägga fram sina förslag . Med hänsyn härtill avser jag atl redovisamina ställningstaganden liU industriverkets rapport i anslutning tiUbehandlingen av förelagareföre-ningsutredningens väntade förslag. I avvaktanhärpå bör SIFU:s nuvarande stipendieverksamhet bedrivas på oförändrat säll ochmed bibehållen beloppsram. Jag vill dock redan nu förutskicka atl jag inteämnar la initiativ till en ändring av lokaliseringsbeslul, vilketinnebär all ca 100 personer vid SIFU skall lokaliseras till . Beslutetligger således fast. Jag vill härvid erinra om att regeringen genom beslutden har föreskrivit att orlskommitté senasi den 1 juli1977 skall komma in Prop.1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 57 med förslag till tidsplan för utflyttningen. Jag avser attinom kort föreslå regeringen att lämna ortskommittén kompletterande anvisningarför dess arbete. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Statens industriverk:Kursverksamhet m. m. för /78 anvisa elt förslagsanslag av 1 000kr. : Bidrag till kursverksamhet m.m. 1975/76 Utgift 8 136266 Reservation 1560862 1976/77 Anslag 9880000 1977/78 Förslag 10700000 Som har framgått av redogörelsenunder anslaget : Kursverksamhet m. m. föreslår statensindustriverk att bidragsanslaget /78 förs upp med . Med hänvisning till vad jag har anfört vid min anmälan avanslaget till kursverksamhet m. m. beräknarjag för nästa budgetår statensbidrag till SIFU-verksamheten under delta anslag till 10,7 milj. kr. Jaghemsläller alt regeringen föreslår att till till kursverksamhet m. m. för /78 anvisa ettreservationsanslag av . 1975/76 Utgift 83510 Reservation 585103 1976/77 Anslag 1 000 1977/78 Förslag 150000 Över anslaget finansierasanskaffning av ulrustningsobjekl för SIFU-verksamheten, vilkasanskaffningskostnad överstiger . och vilkas livslängd uppgår till . Medel motsvarande avskrivning och förräntning av utrustningskapitaletomförs till särskild inkomsttitel på statsbudgeten. Anskaffningen under de senasie årenhar i huvudsak begränsats lill utbyten av försliten och otidsenlig utrustning.En sådan begränsning har enligt verket varil nödvändig i avvaktan på att frågorav principiell betydelse för SIFU-verksamheten närmare klarläggs. Det behövsemellertid, hävdar verket, att SIFU förfogar över tidsenlig utmstning inomolika tekniska verksamhetsområden. En viss ökad nyanskaffning av utrustningmåste därför påräknas för . Till följd av begränsad nyanskaffning av utrustning underde senaste 1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet årenhar reservationer uppkommit på anslaget. Med hänsyn härtill har industriverketberäknat medelsbehovel för /78 till . Ienlighet med industriverkels förslag bör anslaget nästa budgetår föras upp med150000 kr. Jag hemsläller alt regeringen föreslår att till : Utrustning /78 anvisa ett reservationsanslag av . 1975/76Utgift 1913 835 1976/77Anslag 2 261000 1977/78Förslag 2 396000 Sprängämnesinspeklionen är slatligl tillsynsorganför ärenden rörande brandfarliga och explosiva varor och därmed sammanhängandefrågor. är chefsmyndighet för inspektionen. Såvitt avserarbetarskyddsärenden är inspektionen underställd arbetarskyddsslyrelsen. Inspektionen leds av en sprängämnesinspeklör, somär specialinspeklör inom yrkesinspektionen. Inspektionen är organiserad på tvåcivila avdelningar och en militär avdelning. Den ena civila avdelningenhandlägger ärenden rörande explosiva varor och brandfarliga gaser, den andraärenden rörande brandfarliga vätskor. dring 1977/78 (även för utrikes resor) (+ 17600) (- 2900) Prop.1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 59 räknar med ettförstärkt behov av tillsynsverksamhet. Målet för inspektionen är bl. a. attutöka tiUsynen inom hittillsvarande områden och all i samband med pågåendeutbyggnad av den petrokemiska industrin ägna särskild uppmärksamhet åtförebyggande åtgärder mot gas-explosioner/detonationer inom bl. a. denna industrisektor. Pris-ochlöneomräkning m. m. 1O-alternativet förordar industriverket att en tjänst som byrådirektör dras in.Detta innebär en minskad insats inom området för brandfarliga vätskor (-115 300kr. inkl. följdbesparingar). AnslagspostenReseersättningar föreslås bli uppräknad med . för att ge möjlighet tillökad tillsynsverksamhet och ett ökat dellagande i internationelll normarbete. För anskaffningav laboratorie- och kontorsutrustning föreslås som engångsanvisning . Expenser begärs även I . för representation samt 2 000 kr.för informalion och ytteriigare . för personalutbildning (+4500 kr. Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget till . Jag hemställer att regeringen föreslår . all till Sprängämnesinspektionenför budgelårel 1977/78 anvisa ett förslagsanslag av . Företags- och branschfrämjande åtgärder 1975/76 Utgift '19905030 Reservation '12863 172 1976/77 Anslag 235490000 1977/78 Förslag M5 610 000 ' Inkl. åtgärder för skoindustrin. anvisatspå tilläggsbudget I. Fr.o.m. /77 ingår medel för exportfrämjandeåtgärder för vissa branscher som tidigare anvisades under anslaget B3Exportfrämjande åtgärder på huvudtitel. ' Exkl. åtgärder för glasindustri. Från detta anslag, som disponerasav statens industriverk, bestrids kostnaderna för dels branschfrämjande ålgärderför vissa branscher, dels åtgärder för främjande av företagsservice ochregional utbildningsservice åt mindre och medelstora företag. Prop.1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet De branschfrämjande åtgärdernaomfattar utbildningsåtgärder, teknisk konsulentverksamhet,omställningsfrämjande åtgärder och exportfrämjande åtgärder enligt avstatsmakterna fastställda tidsbegränsade program. Åtgärderna för textil- ochkonfektions (teko) industrierna löper enligt tidigare beslut t.o.m. budgelåret1977/78. beslutades för tekoindustrierna om ökade resurser till deomställningsfrämjande åtgärderna -som ett led i ett särskiltralionaliseringsprogram för konfektionsindustrin - och till de exportfrämjandeåtgärderna (prop. 1975/76:206, NU 1975/76: 70, rskr 1975/76:415). De ökademedlen under delta anslag härför /77 anvisats på tilläggsbudget1 (prop. 1976/77:25 bil. 10, NU 1976/77:13, rskr 1976/77:55). Förmetallmanufaklurinduslrin löper ett treårigt program t.o.m. utgången av dettabudgetår. Programmen för övriga berörda branscher, dvs. Iräbearbelandeindustrin, gjuteriinduslrin och glasindustrin, förlängdes avstatsmakterna och löper likaså t. o. m. utgången av budgetåret1976/77. Åtgärderna för främjande avföretagsservice, som består av statliga bidrag till företagareföreningarnaenligt av dessa redovisade program, syftar till att förstärka föreningarnasutvecklingsfrämjande verksamhet, i första hand teknisk och ekonomiskrådgivning, kontaktförmedling och informationsverksamhet. Den regionala utbildningsservicenavser att främja utbildningsaktiviteler hos främst mindre och medelstoraföretag. Administrationenav verksamheten är föriagd till statens industriverk. Beräknad ändring 1977/78 Branschfrämjandeåtgärder Främjande av företagsservice Regional utbildningsservice 24010000 8400000 3 080000 '+ 7 150000 + 2600000 + 370000 ' Härutöver har . anvisats på tilläggsbudget I. I beloppet ingår . under en föreslagen nydelpost Stöd till utbildningsinsatser m. m. ' Exkl. medel till åtgärder förmanuell glasindustri. Av följande sammanställning framgårhur för /77 anvisade medel och för /78föreslagna medel fördelar sig på olika branscher och åtgärdsprogram (i 1OOO-tal kr.). Medel lill ålgärder för den glasinduslrin har intetagits med. Dessa har för /77 beräknats till 1,1 milj. kr. Jagavser alt återkomma lill regeringen med förslag i denna fråga. 1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet Anvisat \916lll fördelat på program Beräknad ändring 1977/78 Teko-industrierna Exportfrämjande åtgärder Övriga åtgärder Exportfrämjande åtgärder Övriga åtgärder + 2 700 + 2 890 Därav för träbearbetande industrin gjuteriindustrin metallmanufakturindustrin + 2 375 + 2050 + 1 165 + 910 + 200 + 140 'Härav har 2 milj. kr. anvisats på tilläggsbudget I. Härav har 5 milj, kr.anvisats på tilläggsbudget 1. = Exkl. medel till åtgärder för manuellglasindustri. För teko-industrierna infördes fr.o. m. budgetåret1970/71 utbildnings-och exportfrämjande åtgärder (prop. 1970:41, SU 1970:60 och61 samt BaU 1970: 23, rskr 1970: 164, 165 och 188) som fyraåriga program.Omställ-ningsålgärder infördes året därpå (prop. 1971: 1 bil. 15, NU 1971: 13,rskr 1971: 120) som ett treårigt program. Programmen har senare förlängts.Riksdagen beslöt att förlänga exportprogrammet för tekoindustriernat.o.m. /78 (NU 1975:9, rskr 1975:72). Även utbildnings- ochomställningsåtgärderna för teko-industrierna förlängdes genomstatsmakternas beslut (prop. 1975/76:57, NU 1975/76: 15, rskr1975/76: 107). gavs omställnings- och exporlprogrammen ökaderesurser. fattade med anledning avregeringens förslag till åtgärder för beklädnadsindustrin beslul om bl.a. ettsärskilt rationaliseringsprogram föratt stärka den långsiktigakonkurrenskraften inom i första hand konfektionsindustrin (prop. 1975/76:206,NU 1975/76:70, rskr 1975/76: 415). Programmet, som löper , omfattaravskrivningslån för investeringar i effektivitetshöjandeproduktionsutrustning, ökat stöd till utveckling av produktionsmetoder och-system samt, genom en förstärkning av de omställningsfrämjande åtgärderna,bidrag till konsultinsatser vid införandel av ny produktionsteknik iföretagen. Vidare höjdes ramen för exportfrämjande åtgärder förteko-industrierna. Ramen för exportfrämjande åtgärder för teko-industriernahar därmed höjts med 2 milj. kr. till 10 milj. kr. och för utbildnings- ochomsläUningsåtgärder med 5 milj. kr. till 12 milj. kr. Utbildnings-och omställningsprogrammen liksom också rationalise- Prop.1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 62 ringsprogrammetför konfektionsindustrin administreras av statens industriverk. Ävenexportprogrammen, som avser både individuella och kollekliva insatser,administreras fr. o. m. den av indusiriverkei genom ett särskiltsekretariat. Fr.o.m. /75 omfattas ävenpälsindustrin av ålgärderna för teko-industrierna (prop. 44,NU 1974:35, rskr 1974:227). Tidsbegränsade åtgärder för den träbearbetandeindustrin inleddes /73 (prop. 1972:46 och 47, NU 1972: 32 och33, rskr 1972: 195 och 196). Åtgärderna består av utbildningsinsatser, lekniskkonsulentverk-samhel och exportfrämjande åtgärder. Vidare ingåromställningsprogram för möbelindustrin och fr.o.m. innevarande budgetår ävensnickeriindustrin. Ålgärderna för den träbearbetande industrin har förlängtsoch löper t.o.m. utgången av /77. För exportåtgärderna, somavser kollektiva insatser, har statens industriverk programansvar alltsedan den1 . exportråd svarar för verkställigheten av de exportfrämjandeaktiviteterna. Övriga åtgärder för den träbearbetande industrin administrerasav statens industriverk. För gjuteriindustrin infördes /74teknisk konsulentverk-samhet som ett treårigt program samt omslällningsfrämjandeåtgärder (prop. 1973: 57, NU 1973: 37, rskr 1973: 149). Under budgetåret1974/75 inleddes ell utbildningsprogram för gjuteriinduslrin (prop. 1974: 1bil. 15 s. 41, NU 1974: 35, rskr 1974: 227). Ålgärderna, som administreras avstatens industriverk, har förlängts och löper enligl hittillsvarande beslut t.o. m. utgången avjuni 1977. För metallmanufaklurinduslrin löper under perioden1974/75-1976/77 teknisk konsulentverksamhet för branschens mindre ochmedelstora företag med viss inriktning på Eskilstunaregionen ochexportfrämjande åtgärder för delar av branschen (prop. 1974:63, NU 1974:34,rskr 1974:226). Delar av branschen har /75 även omfattatsav omställningsfrämjande åtgärder. För exportprogrammet har statens industriverkprogramansvar alltsedan den 1 juli 1976, medan exportråd svarar förverkställigheten av de exportfrämjande akliviteleraa. Industriverketadministrerar övriga ålgärder för metallmanufaklurinduslrin. Exportfrämjande åtgärder för den glasindustrininleddes som ett treårigt program /71 (prop. 1970:41, SU 1970:61och BaU 1970:23, rskr 1970: 165 och 188). Branschen omfattas sedan budgetåret1972/73 även av omställningsfrämjande åtgärder (prop. 1972:46, NU 1972: 32,rskr 1972: 195). Åtgärderna har föriängts och löper enligl nu gällanderiksdagsbeslut t. o. m. ulgången av detta budgetår. Fr. o. m. den 1 juli 1976har statens industriverk programansvar för exportprogrammel medan Sverigesexportråd svarar för verkställigheten av de exportfrämjande aktiviteterna.Övriga ålgärder administreras av statens industriverk. 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 63 Med ledning av erfarenhetema av branschprogrammenbedömer industriverket att en förhåUandevis lång programtid behövs för varjebransch. bör de olika åtgärdema, beroende på typ av åtgärd,sättas in under olika tidsperioder. Ett branschprogram bör inledas med åtgärderav t;pen teknisk konsulentverksamhet, omställningsstöd och utbildningsåtgärder.Först senare bör exportfrämjande ålgärder och finansiellt stöd aktualiseras.Omvänt bör de först insalta åtgärdstyperna Irappasned, medan exportfrämjande åtgärder och finansiellt stöd fortsätter atl löpaprogramtiden ut. Del senasie verksamhetsåret har enligtindustriverket kännetecknats av hög intensitet i samtliga branschprogram.Verksamheten med s. k. delbranschprojekt har fått alll större betydelse.Delbranschprojekt innebäratl grupper av företag - oftast med likartadeproduktsortiment - engageras i ett långsiktigt planeringsarbete. Projektengenomförs med uppdelning i omvärldsanalys för delbranschen,konkurrenskraftsanalyser för förelagen, genomförande av åtgärdsprogram ochslutligen uppföljning. vunna erfarenheter tyder på atldelbranschprojekten ulgör incitament till strukturåtgärder och påskyndarbeslutsprocessen inom förelagen. Projektan-svar och ledning avdelbranschprojekten ligger hos industriverket. Projekten kräver ett starktengagemang och omfattande insatser från verkets handläggare. Planeringsperioder på ett eller förbranschprogrammen är enligt indusiriverkei otillfredsställande korta. Förelagenarbetar vanligen med längre planeringsperioder. För delbranschprojekt krävsofta femårsplaner.