prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Särskilt högetableringsinlensilet har utmärkt metallvarutnduslrin, denplastbearbelande industrin och gummivaruindustrin. Antalet företagssamgåenden och företagsförvärv harvuxit märkbart under hela 1960-lalet och i stegrad takt under den hittillsgångna delen av . Enbart berördes ca 70000 anställda avatt deras företag bytte ägare. Inom industrisektorn uppgick antalet fusioner år1975 till totalt ca 400. Fusionsintensiteten har varit särskill hög för delarav den kemiska industrin, jord- och stenvamindustrin samt maskinindustrin. Huvuddelen- - av de förvärvade industriföretagen utgjordes avfamiljeföretag. Utlandsägda företags uppköp av familjeföretag har som högst -- svarat för av förvärven. Den växande världshandeln och det ökadeinternationella beroendet har för den svenska industrin också inneburit ellväxande antal svenska före-tagsetableringar utomlands liksom en ökad ulländskföretagsetablering i . har antalet anställda isvenska tillverknings- och handelsbolag utomlands i det närmaste fördubblatsoch uppgår till mer än 300000 personer, varav ca 250000 inomtillverkningsföretag. För vissa enskilda branscher motsvarar antaletutlandsanställda av den inhemska sysselsättningen i branschen.Detla gäller l.ex. för maskinindustri och elektroindustri. De svenskautlandsinvesteringarna har huvudsakligen skett i industrialiserademarknadsekonomier. De årliga direkta investeringarna har fördubblats under desenasie fem åren. lämnade tillstånd till investeringar iutlandet på totalt 2300 milj. kr., vilket motsvarade av de totalaindustriinvesteringarna i delta är. Parallellt med den ökade elableringen av svenskaföretag i utlandet har företag, där av aktiekapitalet är i utländskägo, ökat sin andel av den inhemska svenska produktionen och sysselsättningen.Tillväxten har härvidlag dock inte varit lika kraftig som i fråga om de svenskautlands-etableringarna och har inte heller haft samma volymmässiga omfattning.De nämnda förelagen svarade för 7,av sysselsättningen i näringslivet.Antalet sysselsatta i dessa företag uppgick till 153000 personer. Inomindustrisektom svarade de för 9,av sysselsättningen. Riksbankenlämnade tillstånd till utländska direktinvesteringar i förtotalt 560 milj. kr., vilkel innebär en viss nedgång jämfört med 1970-talelsbörjan. Bland de enskilda branscher där utlandsdominansen är 1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 34 särskillpåtaglig märks främst den kemiska industrin inkl. petroleumsek-lorn (avsysselsättningen). Avsevärda delar av den svenska industriproduktionenavsätts på marknader utanför . ökadeexportandelen i den svenska industriproduktionen från till 38%.Möjligheterna att vidmakthålla de internationella marknadspositionerna ärdärför av största vikl för den svenska industrin. Industrins export ökadevolymmässigt under 1960-lalet med som den totalavärldsexporten ökade med . Under försia hälften av 1970-laletminskade della gap avsevärt för att övergå i en för svenskindustri minskad andel av världsexporten. En bidragande orsak till denna underde ogynnsamma utveckling av de volymmässiga marknadsande-lamatorde stå att finna i en kraftig uppgång av relativpriset för vissa viktigasvenska exportvaror. Del kan noteras en under de två senaste årenogynnsam kostnads- och prisutveckling för vissa av de produkler som på deninhemska marknaden möter konkurrens från importerade varor. Bedömningar av industrisektorns utveckUng har gjorts av långtidsutredning (SOU 1975:89)för och statens industriverk (SIND 1976: 7) för perioden1975-1981. Enligl långtidsutredningen skulle industriproduktionens ökningkomma att variera mellan 4,4 och 5,beroende på vilka avvägningarmellan privat och offentlig konsumtion som kommer att göras. Industriverketräknar med en årlig volymökning av industriproduktionen på 4,. Beträffande industrisektorns utveckling i relationtill övriga delar av den svenska ekonomin räknar långtidsutredningen i eltmeUanalternativ med en betydande ökning av industrisektorns andel av totalproduktionen-från 1975 till . Sysselsätlningsandelen bedöms minskaytterligare något. Industrisektorns andel av de lolala investeringarna förväntasöka från till . För att de i långtidsutredningen uppsatta målen förbytesbalansen skall uppnås beräknas industrin behöva öka sin exportvolym med8-9% , vilkel är ungefär samma genomsnittliga ökningslakt som . beräkningar av produktionsvolymensoch sysselsättningens ulveckling framgår av följandesammanställning. 1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet Skyddad livsmedelsindustri (inkl. dryckes- och tobaksvaruindustri) Konkurrensutsatt livsmedelsindustri Beklädnadsindustri Trävaruindustri Massa- och pappersindustri Gruvindustri v Järn-, stål- och metallverk MetallvaruindustriMaskinindustri Elektroindustri Transportmedelsindustri Varvsindustri Grafiskindustri Kemisk industri Gummi- och plastvaruindustri Jord- ochstenvaruindustri Övrig industri altemativ] (1975-1980) alternativ II 1975-1980) -1,7 -4,4 -2,6 -2,9 -4,4 -2,4 -7,7 -0,1 -7,1 -2,9 -2,0 -1,8 -0,5 -1,9 -2,0 -1,7 -0,7 -1,1 -1,5 -0,7 -1,1 -0,2 -4,0 -4,0 -2,4 -1,1 -1,0 -0,1 -2,0 -3,0 -6,3 -3,0 -2,0 -2,0 -2,0 -1,5 -0,7 -1,4 Antal arbetade timmar. Verkets beräkningar är gmndade på 17 separatabranschbedömningar där de inbördes sambanden mellan branschema liksom medövriga sektorer har beaktats. Någon fullständig avstämning mot dentotalekonomiska utvecklingen har dock inte gjorts. Följaktiigen är resultatenavseende den väntade ulvecklingen mera relevanta ifråga om branschvisa trenderoch relationer branscher emellan än ifråga om den totala industrieUatiUväxten. 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 36 Under loppet av har de strukturellaproblemen inom delar av svensk industri förstärkts av en på flera områdenhårdnande internationell konkurrenssituation. Detta gäller exempelvis varvs-,stål- och teko-indu-strierna. Eftersom det finns anledning anta allstrukturproblemen kommer att fortgå även på ställer detta krav påvidgade industripolitiska insatser. Jag återkommer till denna fråga, men villförst redogöra för min principiella syn på regeringens näringspolitik. Näringspolitiken utformas så att den befordraruppkomsten och utvecklingen av ett mångskiftande och dynamiskt näringsliv.Detta skall så långt möjligl ske ulan detaljreglerande ingrepp från samhälletssida, men med beaklande av de anställdas rätt till insyn och medinflytande.Härav följer dock inte att strukturomvandlingen inom näringslivet hell kanöverlåtas lill näringslivet självl och dess intressenter. Samhället måsle ge deallmänna ramarna, varvid näringspolitiken anpassas så att de övergripande målenom ekonomisk tillväxt, arbete åt alla, balans i de utrikes belalningama, rimligprisstabilitet, bättre inkomstfördelning och regional balans kan uppnås. a. att den ökade koncentration av ägande och sysselsättning somofta följer i strukturomvandlingens spår måste effektivi motverkas. Vi måstefå ett näringsliv med bättre balans vad gäUer fördelningen mellan branscher,regioner och företagstyper. Näringspolitiken inriktas därför i högre grad äntidigare på att skapa bättre förutsättningar för mindre och medelstora företagatt ta fram och utveckla nya idéer och produkler saml finansiera produktionenav dessa. Vidare uiformas insatsema så att de främjar en bättre hushållning medvåra energi- och naturtillgångar samt medverkar lill framtagandet ochutnyttjandet av förnyelsebara energikällor. Den svenska industrin är i hög grad beroende av dekonjunktur- och strukturförändringar som ständigt pågår i världsekonomin.Näringspolitiken måste därför också snabbi kunna anpassas till förändringar ivår omvärld. En förutsättning härför är bl. a. att vi noga följer ochanalyserar skilda utvecklingslinjer i svenskt näringsliv - inte minst i delframåtriktade perspektivet. Genom delegationen för informationssystemetförelag-samhälle () pågår på gmndval av lagen (1976:349) omuppgiftsskyldighet i planeringsfrågor ett organiserat informationsutbytemellan vissa företag och samhällsorgan som syftar till att bl. a. förbättraunderlaget för den lokala, regionala och centrala näringspolitiken. Nuvarandeinformationsinhämlande från näringslivet (rapportsyslemel) är begränsat tillnäringsgrenaraa industri och partihandel. 1975/76:166 (s. 122)framhölls all uibyggnaden bör begränsas lill de sektorer av näringslivet frånvilka myndighelemas uppgiftsbehov inte lämpUgen kan täckas på annat säll. Vidpågående överväganden inom regeringskans- 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 37 lielmed anledning av förslagen från uiredningen om företagens uppgiftsplikt kommeräven frågan om förhållandet mellan DIS-syslemet och andra enkäter tillföretagen beakias. I delta perspektiv bör enligl min mening enkätundersökningarnu inle riktas mol andra företag eller branscher än dem som redan ingår isystemet. Jag vill i detla sammanhang betona att delegationenenligt förordningen (1976:462) om tillämpningen av lagen om uppgiftsskyldigheti planeringsfrågor har att verka för att myndigheters insamlande av uppgifterom företagens planering samordnas så att onödigt dubbelarbete undviks. Delegationenhar nått påtagliga resultat vad gäller samordning med enkäter på regionalnivå. Likaså har samordning mellan rapportsyslemel och andra enkäter påcentral nivå prövats. Enligl min mening bor emellertid DlS-syste-metsmöjligheter i delta hänseende ytterligare undersökas. Frågan om DIS-syslemels framtida ställning ochinriklning blir delvis beroende av utredningsarbetets resultat. Underutvecklingsperioden skall frågan om verksamhetens permanenta organisationlösas. Jag övergår nu till en redogörelse för denindustripoliliska verksamheten inom vissa branscher. Den allt hårdare konkurrens som den svenskastålindustrin har fått vidkännas har accentuerats av detrådande konjunkturläget. De svenska stålverken har trots en belydandelagerproduktion tvingats till kraftiga produktionsinskränkningar. De senastetvå årens utveckling har i hög grad minskat företagens finansiella möjligheteratl genomföra de omfattande investeringar som torde bli nödvändiga för attstärka svensk stålindustris långsiktiga konkurrenskraft. För atl närmare kartlägga stålindustrins situationoch analysera behovel av och möjligheterna till strukturrationaliserandeålgärder har elt omfattande utredningsarbete inletts . Inomhandelsstålområdet har startats ett för stålbranschrådet och stålindustringemensaml utredningsprojekt. I detta arbeie, som skall avrapporteras undervåren 1977, ingår studier av bl. a. marknadsutveckling, tillgången påmetallurgisk kapacitet i landet, stordriftens betydelse förproduktionskostnaderna samt råvamför-sörjningen. Inom specialstålområdet har under år1976 genomfört ett omfattande karlläggningsarbele vad avser branschens problemoch framtidsutsikter. har aktualiserats också ett antalstmkturella förändringar inom branschen. Jernkontorels arbete fullföljs nu aven särskild utredningsman med uppgift alt bl.a. lämna underlag för regeringensbedömningar av behovet av statlig medverkan i specialstålindustrins strukturomvandling.Utredningsmannen skall avrapporlera sitt arbete under förvåren 1977. kommer avrapportering att ske rörandeStålverk 80 i . Vidare kommer att redovisas resultatet av detutrednings- 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 38 arbeterörande ett bredbandverk i som det av och gemensamt ägda företaget utför. Tillgången på råvara utgör en klart begränsandefaktor för den svenska skogsindustrins expansion. Mot bl.a. denna bakgrundinleddes i industridepartementets regi ett omfattandeutredningsarbete på det skogsindustriella områdei. Resultatet av detta arbeteskall tillsammans med förslag års skogsutredning utgöra underlag förregeringens ställningstaganden om den framtida skogsindustri- och skogspolitiken.Utredningsarbetet väntas bli avslutat och kommer att innefattabl. a. en studie över den svenska massa- och pappersindustrins konkurrenssituationi dagsläget och på , studier över sågverks- och skivindustriernasstruktur och utveckling, en returpappersstudie, en kartläggning av forsknings-och utvecklingsverksamheten inom massa- och pappersindustrin samt enkartläggning av den regionala sysselsättnings-slrukluren i orter/områden somhar stor andel skogsindustri. Regeringens referensorgan i utredningsarbetet ärskogsbranschrådet. Regeringen avser att lägga fram ettnäringspolitiskt program för skogsnäringen . Fram till dess att regeringen har tagit ställningtill den framtida skogspolitikens inriktning, kommer stor återhållsamhet attgälla i fråga om tillstånd för råvarukrävande utbyggnader inom skogsindustrin.Enligt 136 a § byggnadslagen (1947: 385, 136 a § ändrad : 213) skall regeringen pröva alla ansökningar om tillstånd för nybyggnader och utvidgningarsom medför en ökad råvaruförbrukning över den för företaget gällande s.k.jämförelsenivån. Endasl smärae nybyggnader och utvidgningar är undantagnaprövningsplikl. Vad gäller varvsindustrin har de senasie årenskriser inom de internationella fartygs- och fraktmarknaderna med åtföljandekraftigt försämrad orderingång för varven ställt krav på omfattamfatlandestatliga ekonomiska insatser såväl för branschen i dess helhel som för enskildaförelag. De svenska storvarven har inteerhållit några nya fartygsbeställningar. Fraktmarknaderna är pressade,som den samlade produktionskapaciteten vid väridens varv är för stori förhållande lill efterfrågan på nya fartyg. En internationell samstämmighetföreligger i bedömningen att, om balans och normala marknadsvillkor skallkunna återställas på fartygsmarknaden , varvsproduktionen måstereduceras i de större varvsländerna. Nuvarande orderstock hos de svenska storvarvenkommer att färdigställas huvudsakligen . Genom de uteblivna nyabeställningaraa skulle, om inga åtgärder vidtogs, omfattandebeläggnings-luckor att bli följden under i första hand med åtföljandebetydande sysselsättningsmässiga konsekvenser även . Riksdagenfattade beslul (prop. 1975/76:121, NU 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 39 1975/76:73,rskr 1975/76:386) som innebär atl statsmakterna genom en kombination avstrukturella åtgärder och finansiella åiaganden söker underlätta förvarvsindustrin i att anpassa sig till en väsentligt lägreproduktionsnivå. De finansiella åtagandena sker huvudsakligen inom ramen förfartygskreditgarantisystemel. Genom beslut får högst 12 900 milj. kr.ställas till svensk varvsindustris förfogande i form av kreditgarantier underperioden den 31 december 1978. Av denna garantiram avser 3 600milj. garantier för produktion av fartyg i varvens egen regi. Sådanproduktion ger varven möjlighet att på ett från sysselsättningssynpunktacceptabelt sätt genomföra en nödvändig reduktion av varvskapaciteten. Dessagarantier är kopplade till en reduktion av den samlade sysselsältningsvolymenvid storvarven med i genomsnitt , o. m. eller med ca 7900 personer. För alt allsidigt pröva risker'na med det statligagarantiåtagandet har inrättats en särskild rådgivande nämnd,kallad . Nämndens uppgifler är dels attbedöma riskerna med garantiåtaganden i varje enskilt fall, dels att löpandefölja utvecklingen inom frakt- och fartygsmarknaderna i syfte att erhålla enöverblick av med det statliga garantisystemet förknippade risk- ochsäkerhetsförhållanden. Nämnden har alt i enskilda garantiärenden yttra sig tillriksgäldsfullmäkiige, innan fullmäktige fattar beslut i sådana ärenden.Nämnden rapporterar fortlöpande till mig. Staten övertog aktierna i detkrisdrabbade . Därigenom skapades rådrum föröverväganden rörande varvsindustrins långsiktiga struktur. I enlighet medförslag års varvskommission beslöts att AB och sammanförs lill ett koncernförelag samt all staten fr.o. m. den förvärvar aktiemajoriteten () i den nya koncernen.Tidigare majoritetsdelägaren, , kvarstår av aktierna. Samordningen av varvsverksamhelen i Göteborginnebär all statens ägaransvar i varvsindustrin utvidgats betydligt. I syfteatt utreda lämpliga former för en planmässig organisation och samordning av detstatliga ägarengagemanget i branschen har en särskild utredning(I 1976:01) tillsatts. I det bokslut som AB har lagl fram förperioden 30 juni 1976, dvs. för sista räkenskapsperiodinnan slaten överlog ägarmajoriteten i företaget, har redovisats eltomfattande underskott, framför allt hänförligt till valutaföriuster. För alltrygga en fortsatt verksamhet torde stora tillskott av ägarkapital blinödvändiga. En särskild analysgrupp har därför tillkallats. Gruppen skallsnarasi bedöma omfattning och form för ett sådani kapitaltillskott i syfte atttrygga en långsiktigt kon- 1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 40 kurrenskraftigstatlig varvsindustri i landei. Denna fråga samordnas med frågan omorganisationen av den statliga varvsverksamheten. Analysgruppen har också attpröva lämplig nivå och långsiktig verksamhetsplan för fortsattfartygsproduktion för en stallig varvsgrupp. I gruppens uppgifter ingår ävenatt noga bedöma riskerna med produktion i egen regi. Jag räknar med alt senareunder detta kunna lägga fram förslag i dessa frågor. beslutade (prop.1975/76:206, NU 1975/76:70, rskr 1975/76:415) om ytteriigare industri- ochförsörjningsberedskapspolitiska åtgärder för beklädnadsindustrin. Deindustripoliliska åtgärderna utvidgades avsevärt främst genom elt tvåårigtrationaliseringsprogram för konfektionsindustrin. Programmet syflar till attgenom avskrivningslån till investeringar samt ökal stöd till tekniskutveckling och konsultinsatser främja införandet av effektivitetshöjandeproduktionsteknik inom branschen. Särskilt inom det grundtextila området och skoområdelhar en forlsatt minskning av produktionskapaciteten bedömts som allvarlig fränförsörjningsberedskapssynpunkt. fick således under våren 1976i uppdrag att förhandla med företagen inom den grundtextila bomuUsindu-strin isyfte att få fram förslag till en ägarmässig samordning som ger denföretagsstruktur som har de bästa företagsekonomiska förutsättningarna ochsamtidigt svarar mot försörjningsberedskapsbehoven. Ett förslag frånStatsföretag har lämnats till regeringen. Importbegränsning infördes för bl. a.läderskor som en temporär ålgärd för att ge regeringen möjlighel att utformalångsiktiga åtgärder som tillgodoser försörjningsberedskapen på detta område.Inom ramen för strukturprogrammet vid statens industriverk och i samarbete medöverslyrelsen för ekonomiskl försvar har elt arbeie med alt åstadkomma en merrationell förelags- och arbetsställestruktur inom läderskoindustrin pågåttunder . Ett förslag har lämnats till regeringen. För teko-industrierna försämrades läget ytterligareunder . tillsattes en arbetsgrupp inomregeringskansliet med uppgift att skyndsamt utreda omfattningen ochinriktningen av elt eventuellt utvidgat stöd till dessa branscher. Gruppensförslag väntas föreligga . Den glasindustrin har under elt flertal årbefunnit sig i ett besvärligt läge. Trots successiva anpassningsåtgärder frånföretagens sida till ändrade marknads- och konkurrensbetingelser och en betydandeomstrukturering av branschen fortsätter problemen att göra sig gällande. Underde har problemen accentuerats i flera avseenden. Lågkonjunkturenoch därmed vikande efterfrågan samt snabbi stigande produktionskostnader harmedfört att den för flertalet glasbruk tidigare pressade lönsamhetenytteriigare har försämrats. Omfattande arbetsmiljö- och pro- 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 41 duktionstekniskainvesteringar är erforderliga för att branschenskall bli långsiktigt konkurrenskraftig och kunna erbjuda de anställda enrimlig arbetsmiljö. Glasbruken får emellertid bedömas ha begränsademöjligheter att av egen kraft klara nu förestående investeringsbehov. Jagkommer att föreslå regeringen att lägga fram förslag om särskildaåtgärder för den glasinduslrin. Vad gäller stöd tillproduktionstekniskt utvecklingsarbete inom den glasinduslrin kommeremellertid statsrådet att föreslå förstärkta insaiser (s.227). De senaste årens nedgång i byggnadsverksamheten harytterligare bromsals upp . Anpassningen till en lägreproduktionsvolym har kunnat genomföras utan allvarligare sysselsättningsprobleminom byggnadsindustrin. Andra led inom byggprocessen, främst vissa delar avbyggnadsmalerialindustrin, har dock fått vidkännas allvariiga störningar ochutsikterna på något ter sig ovissa. Det påbörjade kartläggningsarbetelsom syftar lill att ge underiag för en mer total och långsiktig bedömning avbyggsektorns ulveckling och behov av näringspolitiska insaiser har fortgåttunder och väntas i sina huvuddelar föreligga under första halvåret1977. Utredningsverksamheten inom detta område liksom byggsektorns långsiktigautveckling följs av byggbranschrådet. Regeringens ställningstagande till denframtida politiken på byggområdet kommer alt presenteras i ettnäringspolitiskt program för byggsektorn. Mot bakgrund av framställningar från vissaorganisationer gav regeringen statens industriverk i uppdrag atlutreda vissa frågor rörande etableringar och nedläggningar av förelag inombyggsektorn. Uppdraget redovisades i rapporten (SIND 1976:2)Etableringar och konkurser i byggnadsindustrin. finner det förtidigt att ta ställning till frågan om införande av ytteriigareauktorisationsförfarande i byggbranschen och avstyrker därför all ålgärder avdelta slag nu genomförs. Utredningen remissbehandlas f. n. Gummivaruindustrin torde stå inför betydandeomställningsproblem. Mot denna bakgrund gav regeringen den 9 december 1976statens industriverk i uppdrag atl utreda vissa frågor rörandegummivaruindustrin. Som instrument för atl trygga näringslivetsförsörjning med kapital för utbyggnads- och exportprojekl har och AB vikliga uppgifter. a. Investeringsbankens samarbele med landels företagareföreningar för altockså tiUgodose de mindre och medelstora företagens kreditbehov fått växandebetydelse. beviljade således banken s.k. kombinationslån på 16milj. fördelat på 59 företag, medan molsvarande utlåning uppgicktill 23,5 milj. kr. fördelat på 66 företag. Jag avser all föreslåregeringen alt göra en översyn av Investeringsbankens hittillsvarandeverksamhet. 1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 42 F. n. begränsas båda institutens möjligheter lillfortsatt expansion av utlåningsverksamheten av storleken på derasupplåningsrätt. Jag föreslår därför i det följande att upplåningsrätten höjsväsentligt för instituten genom en fördubbling av aktiekapitalfrån 200 till 400 milj. kr. och genom en höjning av multipeln för Investeringsbankensupplåningsrätt från fem till ålta gånger del egna kapitalet. FörInvesteringsbanken föreslås dessutom en höjning av den statliga garantin förbankens förpliktelser från 2 000 till 4000 milj. kr. 1975/76Utgift 17644095 1976/77Anslag 19 872000 1977/78Förslag 22 372 000 , som inrättades den I juli1973, är central förvaltningsmyndighet för ärenden som rör industri, hantverkoch energiförsörjning samt mineralhanlering utom vad avser förvaltning ochupplåtelse av statens gruvegendom. Sistnämnda ärenden handläggs av nämnden förstatens gruvegendom, varvid industriverket svarar för de beredande ochverkställande funktionerna. handhar industriverket ävende uppgifter belräffande företagsutveckling, kursverksamhet m.m. som lidigareåvilade . ,som inrättades den , har administrativt knutits tillindustriverket. Verket är chefsmyndighet för bergsstaten,sprängämnesinspektionen och statens elektriska inspektion. leds av en styrelse. Chef för verkeiaren generaldirektör. Verket är organiserat på sex enheter, nämligenplanerings- och utrednings-byrån, industriavdelningen, energibyrån,mineralbyrån, enheten för företagsutveckling och administrativa byrån. Till industriverket är knuina ett råd för mindreoch medelstora företag, ett råd för företagsutveckling, ett expertråd förlångsikliga prognoser, en hemslöjdsnämnd, en rådgivande farligt gods och ett råd för eldislribulionsfrågor. Prop.1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 43 (även utrikes resor) (+ 175000) (+ 45000) Mervärdeskatt för sand-. Avgifter till statens industriverk för tillståndtill sand-, grus- eller sten-läkt på kontinentalsockeln redovisas pådriftbudgetens inkomstsida under titeln vid bergsstaten m. m. (jfr s.130).