prop · G00399 · 1976-12-31 00:00:00 — 1976/77: 99 Regeringens proposition 1976/77: 99 omstöd till vissa tidningar och tidskrifter, m. m.; Regeringen föreslår att antaga de förslagsom har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokoll. I propositionen föreslås att ett statligt stöd tillorganisationstidskrifter införs. Stödet föreslås utgå dels tUl medlemsblad,dels till tidskrifter som är organ för religiösa, nykterhetsfrämjande,poUtiska, miljövårdande, idrottsliga, försvarsfrämjande organisationer samtorganisationer som företräder handikappade eller arbetshindrade. Denavgränsning av kretsen stödberättigade tidskrifter som föreslås ansluter iallt väsentligt till den gränsdragning som har gjorts i fråga ombefrielse från mervärdeskatt. Stödet föreslås utgå för den som utgivarkorsbanddistribuerade upplagen. Stödet föreslås utgå med ett fast bidrag på . Därutöver bör för de första 300 000 årsexemplaren utgå30 öre, för exemplaren mellan 300 000 och 1 , för exemplarenmellan 1 000 000 och 3 , för exemplaren mellan 3 000 000 och 10000 000 16 Öre och för exemplaren över 10 . Därutöver börbidraget höjas vid en periodicitet på mellan 10 och 15 utgivningar perår och vid 16 utgivningar eller fler. Stödet föreslås utgå fr. o. m.år 1977 och utbetalas i efterskott. Kostnaderna för stödet beräknas till 40milj. för /78. I propositionen föreslås vidare att ett särskiltstöd till invandrartidningar införs. Stöd till allmänna nyhetstidningar, somutkommer med minst 24 nummer , föreslås utgå med ett fast belopp på . vid 24 utgivningar . För varje nummer mellan 25 och 52 om åretföreslås därutöver att . skaU utgå och för varje nummer utöver 52 att2 . För invandrarnas riksorganisationers medlemstidningarföreslås ett fast bidrag på . 1 1976/77. 1 saml Nr 99 1976/77: 99 2 90öre för varje som utgivarkorsband distribuerat medlemsexemplar, med enförhöjning av bidraget vid 1015 utgivningar och vid1623 utgivningar. För övriga tidningar och tidskrifter föreslås behovsprövadebidrag. Bidrag skall också kunna utgå för nyetablering ochperiodicitetshöjning. Behovsprövade bidrag skall vidare kunna utgå till sådantidning, som till följd av att en annan tidning inom samma språkgrupp fårbidrag som allmän nyhetstidning eller medlemstidning, får sina konkurrensförutsättningarallvarligt försämrade. Stödet föreslås utgå fr. o. m. . Det sammanlagdamedelsbehovet beräknas till 2,5 milj. kr. för /77 och till 3,5mUj. för /78. I propositionen föreslås vidare en höjning avsamdistributionsrabatten till dagstidningar samt en viss skärpning av reglernaför att samdistributionssystemet skall kunna upprätthållas. Höjningen avrabatten bör differentieras så att rabatten för de första 10 000 000samdistribuerade exemplaren utgår med och för exemplaren mellan 10 000000 och 21 000 000 med . För exemplaren utöver 21 000 000 föreslåsrabatten bli oförändrad . Kostnaderna för samdistributionsrabattenberäknas därmed öka med 18 milj. kr. till totalt 46 milj. kr. för budgetåret1977/78. Slutiigen föreslås i propositionen att det ireklamskatten inbyggda skattefria grundavdraget för annonser i dagspress,fackpress och populärpress höjs från nuvarande 3 milj. kr. till 6 mUj. kr.Detta innebär att drygt 100-talet tidningar får höjd återbäring av skattemedelmed totalt ca 16 milj. kr. mer än f. n. 1976/77: 99 Lagom ändring i lagen (1972: 266) om skatt på annonser ocb reklam Härigenomföreskrives att 24 § lagen (1972: 266) om skatt på annonser och reklam skallha nedan angivna lydelse. TiUskattskyldig, som redovisat reklamskatt för aimonser i självständig periodiskpublikation, som har karaktär av dagspress, populärpress eller fackpress,återbetalar så stor del av den eriagda skatten för ettkalenderår som svarar mot en skattepliktig omsättning om högst 3 miljonerkronor . Återbetalningen sker efter utgången av varje halvtkalenderår. av ett kalenderår får återbetalat belopp ejöverstiga skatten på en omsättning om . Föreligger rätt till återbetalning enligt förstastycket får , om den skattepliktiga omsättningen kanförväntas med säkerhet icke överstiga för helt kalenderår,medge befrielse tills vidare från skyldighet att inbetala reklamskatt. TiUskattskyldig, som redovisat reklamskatt för aimonser i självständig periodiskpublikation, som har karaktär av dagspress, populärpress eUer fackpress,återbetalar så stor del av den eriagda skatten för ettkalenderår som svarar mot en skattepliktig omsättning om högst 6 miljoner kronorför helt år. Återbetalningen sker efter utgången av varje halvt kalenderår.För första halvåret av ett kalenderår får återbetalat belopp ej överstigaskatten på en omsättning om . Föreligger rätt till återbetalning enligt förstastycket får , om den skattepliktiga omsättningen kanförväntas med säkerhet icke överstiga för helt kalenderår,medge befrielse tills vidare från skyldighet att inbetala reklamskatt. Om synnerliga skäl föreUgger, kan riksskatteverketåterbetala skatt tidigare än som anges i första stycket. (Sevidare anvisningarna.) (Se vidare anvisningarna.) Denna lag träder i kraft efter den dag,då lagen enligt uppgift på den utkommit från trycket i Svenskförfattningssanoling. De nya bestämmelsema tUlämpas dock för tid från och medden . 'Senaste lydelse av lagens rubrik 1975:117. » Senaste lydelse 1974: 416. Kartong:S. 3, sista raden Står: från den Rättat tiU: frän och med den 1976/77: 99 Niirvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , Äsling, Söder, , Mundebo, Krönmark,, , , Propositionom stöd till vissa tidningar och tidskrifter, m. m. pressutredning föreslog i sitt betänkande(SOU 1975: 79) Svensk Press. Statlig presspolitik att en utredning skulletillsättas för att ytterUgare analysera tidskriftemas förhåUanden och läggafram förslag om hur tidskriftemas problem lämpUgen borde lösas. Vidremissbehandlingen tillstyrkte samtUga remissinstanser detta förslag ellerlämnade det utan erinran. I samband med behandling av motion 1975:980, som bl. a. innehöll förslag om översyn av tidskriftemasdistributionsformer, framhöU (KU 1975/76: 23, rskr 1975/76: 41) atten utredning om tidskriftemas situation borde tUlsättas. 1975/76: 131om statiigt stöd tiU dagspressen uttalade chefen för atttidskrifternas vUlkor utan dröjsmål borde utredas. Vid sin behandling av prop.1975/76: 131 instämde i att en tidskriftsutredning borde tillkaUas(KU 1975/76: 46, rskr 1975/76: 254). I samband med behandlingen av prop.1975/76: 131 framhöll även att frågan om stöd tilltidningar på andra språk än svenska borde övervägas ytterligare i syfte attskapa ett särskilt stöd till dessa tidningar. beslutade i enlighethärmed. tiUkallades sakkunniga för att utredafrågan om stöd tiU distribution av vissa tidskrifter. I direktiven tillutredningen framhöU chefen för bl. a. att utgångspunktenför utrednings- 1976/77: 99 5 arbetetskulle vara den roll tidskrifterna spelar för information i samhället och föropinionsbUdningen samt tidskrifternas betydelse för kommunikation mellanmedlemmar och förtroendevalda i organisationer och folkrörelser. Huvuduppgiftenskulle vara att utforma ett generellt stöd till tidskrifternas spridning. Iförsta hand skulle utredningen pröva möjligheten att knyta stödet tillpostdistributionen. Beträffande avgränsning-en av de kategorier tidskrifter somborde omfattas av stödet uttalade chefen för att deställningstaganden som tidigare gjorts av statsmakterna i frågan om befrielsefrån mervärdeskatt skulle vara vägledande. Utredningen har dock kunnat prövamindre avvikelser från denna gränsdragning. De sakkunniga fick vidare i uppdragatt pröva om det finns ekonomiska motiv för en differentiering av stödet.Chefen för uttalade vidare att de sakkunniga borde utgåfrån att stödet skulle handläggas av presstödsnämnden och att arbetet bordebedrivas så skyndsamt all förslag skulle kunna föreläggas 1976/riksmöteoch stöd kunna utgå redan för . De sakkunniga, vilka antog namnettidskriftsutredningen, har avgivit betänkandet (Ds Fi 1976:7) Stöd tiU organisationstidskrifter. Utredningen överlämnade samtidigtrapporten (Ds Fi 1976: 8) Tidskrifterna i massmediesamhället. Efter remiss har yttranden över betänkandetavgivits av , försvar,postverket, kammarkollegiet, statskontoret, (), nämndenför samhällsinformation (NSI), presstödsnämnden, universitets- och högskoleämbetet(UHÄ) med bifogade yttranden från journalisthögskolorna i ochGöteborg , , , (), frivilligorganisationernas samarbetskommit-té, svenska kyrkanscentralråd, frikyrkoråd efter hörande av de i rådet ingåendesamfunden samt , ,och , länsstyrelserna iStocldiolms, , , , med bifogadeyttranden från , och kommuner, länslandsting och /, , ,, , med bifogade yttranden frånVästernorrlands läns landsting samt och kommuner och , massmedieutredningen (Ju 1970:59),massmediekoncentra-tionsutredningen (Ju 1974: 13), radioutredningen (U1974:08), kulturtidskriftsutredningen (U 1976:03), , ,, , , hantverks- och industriorganisation (SHIO) efterhörande av medlemsorganisationernas tid- 1 Biidgetchefen , ordförande, kanslirådetSven-Runo Berg-qvist och departementsrådet . 1976/77: 99 6 skrifter, (), , efter hörande av specialidrottsförbun-den ,(), Centralorganisationen /SR(/SR), i (LO) - med bifogade yttranden frånFackförbundspressens samorganisation och flertalet fackförbund , (), , ,Svenska Tidningsutgivareförening-en (TU), ,, , socialdemokratiska arbetareparti.Vänsterpartiet kommunisterna. , (), ArkitektFör-bundet. , , (), De Kristna Samfundens Nykterhetsrörelse,FACTU-Föreningen (), Folkets ,Fredrika-Bremer-Förbundet, Förbundet , Föreningen ochLantbruks-JournaUster, (), , och Samhälle, ,, ICA-föriagets och klubb förHan-delsanstäUda, lOGT/NTO, . Konstnärliga och (), (), , , , , (), , ,, Riksförbundet Finska Föreningar i ,, , . , Svenska Ungdomsringenför Bygdekultur, , Kristna Ungdomsråd, , , , , , , Vuxenskolan samt VVS-Forum. Tidningar och tidskrifter stöds genom olikaformer av indirekt och direkt stöd. Detdirekta stödet till dagstidningarna reformerades och byggdes ut (prop.1975/76: 131, KU 1975/76: 46, rskr 1975/76: 254; SFS 1976: 336). Det ärdagspressens betydelse för vidmakthåUandet av en levande demokrati som iförsta hand motiverar ett statligt stöd till dagspressen. En centralutgångspunkt för detta stöd är att stödet så långt som möjligt skaU ha enautomatiskt verkande karaktär. Stödet utgår dels i form av produktionsbidrag,utvecklingsbidrag, etableringsstöd, sam- 1976/77: 99 7 distributionsrabatt,stöd till samverkan inom produktion och annonsförsäljning samt tUl störrebranschprojekt, dels som lån ur pressens lånefond. Totalt har för /77 anslagits 195milj. för stöd till dagspressen. Direkt stöd till kulturtidskrifter och ideellatidskrifter utgår från ett särskilt anslag underutbUdningsdepartementets huvudtitel, som för innevarande budgetår uppgår till2,5 mUj. Detta stöd skall enligt förordningen (1974: 645) om ändring ikungörelsen (1971: 681) om tidskriftsstöd handhas så att det främjar högkvalitet samt mångfald i utbudet av åsikter och behandlade ämnen. Stödet utgåri form av grundbidrag, projektbidrag och stödköp. En översyn av formerna förstöd till tidskrifter inom kultursektorn har gjorts. Förslag om enutbyggnad av stödet läggs fram av chefen för . Tidningar på andra språk än svenska som riktar sigtUl invandrar-och minoritetsgrupper i kan få stöd från anslagetÅtgärder för invandrare under huvudtitel. Totalthar för /77 anvisats . för detta stöd, som fördelasav statens invandrarverk. Till indirekta stödåtgärder kan räknas det stöd somkommer tidskrifter tiU godo bl. a. genom befrielse från mervärdeskatt ochfördelaktiga postlaxor. För tryckeritjänster åt tidskrifter utgår ingenmervärdeskatt om tidskrifterna är periodiska medlemsblad, personaltidningareller periodiska tidskrifter som väsentligen framstår som organ försammanslutning med huvudsakligt syfte att verka för religiöst,nykterhetsfrämjande, politiskt, mUjövårdande, idrottsligt ellerförsvarsfrämjande ändamål eller att företräda handikappade ellerarbetshindrade medlemmar. Också prenumererade utländska publikationer ärbefriade från mervärdeskatt. Genom förmånUga posttaxor får tidningar ochtidskrifter ett indirekt stöd. Den bristande särkostnadstäckning somhärigenom uppkommer ger postverket ett underskott i tidningsrörelsen påca 90 milj. kr. Detta underskott täcks fr. o. m. /77 genom statsbidrag.När anslog dessa medel fattades beslut om att full kostnadstäckningskall uppnås i postens tidningsrörelse efter en övergångsperiod av (prop. 1975/76: 127, /76: 22, rskr 1975/76: 302). beslutinnebär att tidningstaxorna successivt kommer att öka. Taxorna fastställsårligen av regeringen efter förhandlingar mellan tidningsutgivama ochpostverket. Taxan är oberoende av transportavståndet. De tidskrifter somlämnar huvuddelen av sin distribution till postverket får tiUämpa en lägre taxaän de som inte gör det. 1976/77: 99 8 3.1Tidskiifternas antal och storlek har uppskattat det antaltidskrifter som ges ut och som är avsedda för allmän spridning tUl ca 2500. Tillsammans har tidskrifterna en upplaga på mellan 600 och 700 milj.exemplar . Drygt 1 000 tidskrifter ges ut av olika typer avorganisationer. Den sammanlagda upplagan är drygt 200 milj. exemplar per år.Populärpressen tidskrifter för reportage och underhållning, specialtidskrifter,seriemagasin samt pornografiska tidskrifter svarar för av alla titlar,men drygt hälften av tidskrifternas sammanlagda årsupplaga. Andra grupper avtidskrifter med ett stort antal titlar är företägstid-skrifter (oftapersonaltidningar), facktidskrifter, kultur- och allmänpolitiska tidskrifter. Drygt hälften av alla tidskriftsexemplardistribueras som utgivarkorsband av postverket. De 24 största tidskrifternasvarar för drygt hälften, medan mer än 800 små tidskrifter endast svarar för av de post-distribuerade tidskriftsexemplaren. I genomsnitt avorganisations-tidskrifternas upplagor distribueras av postverket somutgivarkorsband. Motsvarande siffra för populärpressen är . är postens tidningsrörelse av största betydelse för framför allt demindre tidckrifternas möjligheter tiU spridning, medan dessa däremot är avmycket ringa betydelse för postverkets tidningsrörelse. Enligt utredningen spelar framför alltorganisationstidskrifterna en betydelsefull roU för den demokratiska processeni vårt samhäUe. Omkring hälften av befolkningen i läser regelbundetnågon organi-sationsanknuten tidning. Framför allt för de människor som harkort utbildning spelar folkrörelsernas tidskrifter en stor roll församhälls-orienteringen. För debatten och kommunikationen inom folkrörelseroch andra typer av organisationer har tidskrifterna sin största betydelse. 1synnerhet mindre organisationer är enligt utredningen för sin verksamhet starktberoende av sina tidskrifter. Medlemmarna läser också i betydande utsträckningsina tidningar. Det gäller framför allt det innehåll som knyter an tillintresseområdet, där tidskrifterna når ut med sitt material till mycket storagrupper i samhället. Folkrörelserna tycks enligt utredningen väl ha lyckatsanpassa sina tidskrifter efter sina läsares behov och intressen. Tidskrifterna fyller också viktiga funktioner somsprålaör för organiserade samhällsintressen. Direkt genom att de också läsesav stora grupper utanför organisationerna och indirekt spelar de en stor rollför opinionsbUdningen på en mängd olika samhällsområden. 1976/77: 99 9 Utredningen sammanfattar organisationspressensfunktioner i tre huvudpunkter: att ge medlemmarnainformation om organisationens verksamhet och förhållanden inom dessverksamhetsområde, informationsfunktionen, att fungera som kontaktlänkdels mellan organisationens medlemmar, dels mellan medlemmarna ochorganisationens ledning, Iwrn-munikations- och debattfunktionen, att utåt varaorganisationens språkrör och föra medlemmarnas talan, språkrörsfunktionen. drabbades tidskrifternaav mycket kraftiga kostnadsökningar. Utredningens sammanvägning avlöneutveckling, prisutveckling på papper och tryckeritjänster samtpostavgifternas utveckling visar att kostnaderna för att hålla utgivningen påoförändrad nivå har ökat med . Detta är en i det närmaste dubbelt såsnabb ökning som för den aUmänna prisnivån. Tidskrifternas faktiska utgifterhar dock enligt utredningen bara ökat med . Organisationstidskrifternahar mött kostnadsutvecklingen med främst besparingar i den tekniskaframstäUningen (lägre kvalitet på papper och enklare tryckteknik). Detta ärbesparingar som kan göras utan att tidningens funktioner förändras. har visat att det också har skett vissa minskningarav antalet anstäUda och troligen också i utbetalade honorar tiU friståendeskribenter. Dessutom har man tvingats göra en del direkta inskränkningar ochminskningar i periodicitet och antalet sidor. Vissa tidskrifter har fått görastora inskränkningar. Detta är enligt utredningen en mycket stor förlust uropinionsbUdningssynvin-kel, som inte kan kompenseras av att enstaka andratidskrifter har kunnat öka sin utgivning. Tidslaifter som ges ut av folkrörelser och andraorganisationer konkurrerar enligt utredningen normalt inte med andra tidningarpå upplagemarknaden och knappast heller på annonsmarknaden. Enstaka organisationstidskrifter sådana som vänder sig tUl vissa yrkesgrupper samt vissa branschtidskrifter har stora annonsinkomster, men de allra flesta har mycket små sådana inkomstereller inga alls. Man har inte heller några större intäkter från försäljning avtidskrifterna, utan den dominerande intäktskällan är bidrag från den egnaorganisationen. har organisationerna tvingats tillavsevärda ökningar av bidragen till tidskrifterna. Utvecklingen har visat attorganisationerna har haft mycket svårt att möta de stora kostnadsökningarna förtidskriftsutgivningen. talar enligt utredningen allt för attkostnaderna för tidskrifterna också i fortsättningen kommer att öka snabbareän den allmänna prisnivån. a. kommer distributionskostnaderna att öka ifasta 1976/77: 99 10 prisertill följd av beslutet om tidningstaxans framtida utveckling. Fortsattabesparingar kan ofta inte göras utan allvarliga inskränkningar i utgivningen.Många lidskrifter är redan nu enligt utredningen nere på så lågautgivningsfrekvenser att ytterligare nedskärningar knappast kan göras om detska vara meningsfullt att över huvud taget ge ut tidskriften. Utredningens analyser visar också att de totalakostnaderna (dvs. löner, administration, teknisk framställning och papper samtdistribution) per exemplar är avsevärt högre för de tidningar som har små upplagorän för dem som har stora upplagor. För de aUra minsta tidningarna liggerkostnaderna per exemplar genomsnittligt på , medan kostnaderna förde allra största (med mer än 3 miljoner exemplar i års-upplaga) liggergenomsnittligt på 1: . Kostnaderna stiger också ganska kraftigt med högreperiodicitet. Vecko- och fjortondagarsutgivna tidningar har betydligt högrekostnader per exemplar än kvartalsutgivna med samma årsupplaga. 3.4Allmänna motiv för ett stöd till organisationstidskrifter har framhållit tidskrifternasstora betydelse när det gäUer massmediernas uppgifter i den demokratiskaprocessen nämligen atl informera om skeendena i samhället, att kommentera dessa,att granska de beslutande instanserna och att stå för gruppkommunikationen isamhäUet. Enligt utredningen är det bland tidskrifterna framför alltorganisationspressen som har betydelse i opinionsbUdningen och förinformationen i samhällsfrågor. Vissa icke organisationsanknutnakulturtidskrifter och politiska tidskrifter är också av stort värde i dessasammanhang även om de når en mycket liten grupp medborgare. I förhållande tillandra massmedier är det framför allt för gruppkommunikationen somorganisationspressen har den största betydelsen. Utredningen har understrukit att fria ochsjälvständiga organisationer, vilka fungeiar som bärare av idéer, utgör engaranti för en aUsidig och mångskiftande samhäUsdebatt. Inom folkrörelsernasker ett ständigt utbyte av information och åsikter. Det är i denna roll somfolkrörelserna utgör en omistlig tillgång för opinionsbUdningen. Detta ärockså enUgt utredningen skälet till att folkrörelseorganisationernastidskrifter har en central uppgift att fylla för demokratin i vårt land. har vidare framhållitorganisationspressens betydelse för de möjligheter dess läsare har att skaffasig information samt alt ta del av och delta i samhällsdebatten.Folkrörelsernas tidskrifter medverkar också i den debatt som förs i och meUanmassmedier. De kan ofta gå djupare in i oUka frågor än andra massmedier ochbidrar enligt utredningen härmed aktivt till att utveckla samhällsdebatten. 1976/77: 99 11 Utredningen har vidare framhållit den centrala rolltidskrifterna har för organisationernas hela verksamhet. Tidskriften är oftaden dominerande kontaktvägen mellan förtroendevalda och medlemmar inom bådesmå och stora organisationer. Särskilt för mindre organisationer är oftatidskriften enligt utredningen en förutsättning för att organisationen skallkunna fungera på ett tillfredsställande sätt. Mötesverksamhet och andratänkbara former för kontakt och informationsutbyte kan på intet sätt ersättatidskriften. anser alt det är mot dennabakgrund man skall se de ökade ekonomiska problem som tidskrifterna i likhetmed dagspressen har fått vidkännas . Eftersom det fortfarande finns ett mycket stortantal tidskrifter har utredningen ansett det viktigt att de existerandetidskrifterna får resurser att förbättra eller bibehålla sina ambitioner ifråga om information, granskning, kommentarer etc. Med hänsyn tillorganisationernas och deras tidskrifters stora betydelse för den svenskademokratin bör därför enligt utredningen ett varaktigt stöd införas, som kommerdessa tidskrifter tUl del. 3.5Utredningens förslag till tidskriftsstöd Utredningen har föreslagit att ett varaktigt stödtill tidskrifterna skall införas. Stödet bör stå i samklang med de mål församhällets massmediepolitik som har lagts fast av statsmakterna och alltså gåtill tidskrifter som är av specieU betydelse för den svenska demokratin. Avgränsningen bör enligt utredningen vara enkel ochinnehålla så få subjektiva inslag som möjligt. Det är också väsentligt att denallmänt uppfattas som rimlig och rättvis. Den gränsdragning som finns för befrielsefrån mervärdeskatt uppfyller enligt utredningens uppfattning i allt väsentligtdessa krav. Utredningen har därför föreslagit att tidskriftsstöd skall utgåtill medlemsblad samt tUl periodiska publikationer som är organ för följandetyper av organisationer: religiösa, nykterhetsfrämjande, politiska,miljövårdande, idrottsliga, försvarsfrämjande samt organisationer somföreträder handikappade och arbetshindrade medlemmar. Vissa typer avtidskrifter som är mervärdeskattebefriade av skattetekniska skäl bör dockenligt utredningens förslag inte vara stödberättigade. Det gäller företagenspersonaltidningar, tidningsexemplar som distribueras till anställda iorganisationer eller tUl anställda hos medlemmar i organisationer samtutländska tidskrifter. Däremot bör enligt utredningen tidskrifter på andraspråk än svenska som utges i vara stödberättigade om de i övrigtuppfyller villkoren för stöd. På en punkt har utredningen ansett atttiUämpningen bör vidgas jämfört med vad som gäller förmervärdeskattebefrielse, nämligen beträffande 1976/77: 99 12 F. n. får endast politiska partier som deltar i aUmänna valbefrielse från mervärdeskatt för sina tidskrifter. Tidskriftsstöd bör dockenUgt utredningen utgå också till sådana tidskrifter som utges avsammanslutningar som har en idémässig anknytning tiU ett poUtiskt parti utanatt för den skull vara organ för detta. Denna idémässiga anknytning bör enligtutredningen intygas av såväl utgivaren som det politiska partiet. 3.5.2Underlag för beräkning av stöd Utredningen har ansett det angeläget att reglernaför tidskriftsstödet är så automatiskt verkande som möjligt. Utredningen hardärför föreslagit att stödet knyts till den som utgivarkorsband distribueradeupplagan. De tidskrifter som får stöd enhgt utredningens förslag har redan nui genomsnitt av sin upplaga distribuerad som utgivarkorsband. Utredningen har även prövat möjligheterna attloiyta stödet tUl de redaktionella kostnaderna och till de tekniskaproduktionskostnaderna.