prop · G003150 · 1976-12-31 00:00:00 — 1976/77: 117 föreslagit vissareformer inom föräldraförsäkringen m. m. Till följd härav väntas inkomstritelnsutgifter öka med 110 milj. kr. under /78. Med beaktande av vadjag nu har anfört beräknar jag inkomsterna under titeln till 45 365 milj. kr.för /78. Beräkningenav inkomsterna på inkomstskattetiteln baseras på förutsättningen om oförändratprocenttal, dvs. 100, för uttagande av preliminärskatt för /78.Enligt lagen (1947: 576) om statlig inkomstskatt skall bestämmas medvilka procenttal av grundbeloppen den statliga inkomstskatten skall ingå ipreliminärskatten för kommande budgetår. Procenttalet för den första hälften /78 skall vara detsamma som under innevarande budgetårs senarehälft. I lagen (1976: 392) om storleken av stathg inkomstskatt som ingår ipreliminär skatt för /77 har detta procenttal satts till 100 /77. För tiden den 1 juliden bliruttagsprocenten densamma. Jag föreslår att uttagsprocenten även för riden den 1januariden fastställs till 100. Förslag till lagstiftning häromhar utarbetats inom budgetdepartementet (bilaga 8). Regeringenhar i prop. 1976/77: 144 föreslagit att mervärdeskatten höjs från till17,. Till följd av uppbördsförfarandet påverkas intestatsinkomsterna under /77 av höjningen. För /78beräknar jag däremot att inkomsterna av mervärdeskatten kommer att bli 3 600milj. större än vad riks-revisionsverket har antagit i sitt lägrealternativ, dvs. sammanlagt 27 750 milj. kr. Regeringenhar i prop. 1976/77: 144 föreslagit att en investeringsavgift om införspå s. k. oprioriterade byggnadsarbeten som på- 1976/77:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag 32 börjasunder tiden den 15 maj 1977den . En ny inkomsttitel bör tas uppför detta ändamål med ett formellt belopp av . Efter samråd med chefenför beräknar jag inkomsterna under inkomsttitelnfyravgifter till 126 milj. kr. för /78, vilket är 2 milj. kr.mindre än vad har beräknat. Somjag har redovisat kommer vissa avgifter som tas ut av patent- ochregistreringsverket att höjas fr. o. m. . Till följd häravberäknar jag inkomster vid patent- och registreringsväsendet för budgetåret1977/78 till , vilket är 10 milj. kr. mer än vadriksrevisionsverket har angivit. Riksrevisionsverkethar för /78 beräknat inkomsten under statens järnvägars fondtill ett formellt belopp av . För egen del har jag inte funnitanledning att ändra den bedömning jag redovisade i budgetpropositionen ochberäknar inkomsterna till 60 milj. kr. Eftersamråd med chefen för förordar jag attavskrivningsmedlen inom luftfartsverkets fond tas upp med 38,2 milj. kr. /78, vilket är 8,3 milj. kr. mindre än vad riksrevisionsverkethar beräknat. Riksrevisionsverkethar för /78 tagit upp inkomsterna under försvaretsfastighetsfond till . 1976/77: 106 har överskottet påfonden tagits . Inkl.de av mig förordade awikelsema från inkomstberäkningaruppgår totalbudgetens inkomster enhgt de förnyade inkomstberäkningarna till 103438 milj. kr. för /77 och till 114 543 milj. kr. för budgetåret1977/78 (tabell 8). Detta är 1564 milj. kr. resp. 5 288 milj. kr. mer än vadsom angavs i årets budgetproposition. Minberäkning av de enskilda inkomsttitlarna på driftbudgeten för budgetåret1977/78 framgår av specifikationen i bilaga 4. Jaghar i det föregående redogjort för förändringarna i förhållande tillbudgetpropositionen i fråga om begärda investeringsanslag för budgetåret1977/78. De begärda investeringsanslagen uppgår nu till 10 770 milj. kr. De förfinansiering av dessa investeringar beräknade avskrivningsmedlen som böranvisas på driftbudgeten uppgår till 1 577 milj. kr. De medel som inom resp.kapitalfond är tillgängliga för finansiering av investeringarna, dvs.avskrivningsmedel och övriga kapitalmedel inom fonderna, beräknar jag till 2963 milj. kr. På grundval härav beräknar jag investeringsbemyndigandena till 6230 milj. kr. Kapitalbudgetens utgifter och dessas finansiering framgår avtabell 10. Jaghar låtit upprätta förslag till investeringsplan och investerings-stater /78 med specifikation av de i planen angivnainvesteringsbemyndigandena (bilaga 6). Prop.1976/77:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag 33 Inkomster på totalbudgeten budgetåren 1975/761977/78 (Milj. till ny beräkning 1976/77 1976/77 till ny beräkning Skatt på inkomst, förmögen- het och rörelse samt social- -\- 1336 -\- 258 Övriga tullar och acciser Övriga inkomster på drift- 2.4Beräkning av anslagsbehållningamas utveckling Iårets budgetproposition beräknades medelsbehållningarna på reservations- ochinvesteringsanslag minska med 1 500 milj. kr. under /77. 1 sinberäkning av budgetutfallet för innevarande budgetår har mot bakgrund av nya uppgifter rörande myndigheternas bedömning avanslagsbehållningarnas utveckling bedömt att anslagsbehållningarna kommeratt minska med 499 milj. kr. Jag finner ingen anledning att frångå denbedömning som gjorts av (jfr tabell 9). /78 förutsåg jag i budgetpropositionen en förbrukning avreservationsmedel om 300 milj. kr. 1976/77: 139 med förslag tillstödåtgärder för varvsnäringen föreslås bl. a. för /78 ettanslag på . Av dessa medel väntas endasten mindre del bli förbrukad under /78. Vidare beräknasregeringens besparingsförslag medföra att utgifterna under /78blir ca 700 milj. kr. lägre än vad som annars skulle blivit fallet. A andrasidan kan fömtses en viss nedgång i anslagsbehållningarna bl. a. försysselsättningsskapande åtgärder och lånefonden för bostadsbyggande. Jagbedömer mot denna bakgrund att medelsbehållningarna på reservations- ochinvesteringsanslag kommer att öka med ca 1 200 milj. kr. under budgetåret1977/78. Jag vill dock framhålla att dessa beräkningar måste omges med betydandeosäkerhetsmarginaler. 1976/77:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag Tabell9 Beräknad förändring i anslagsbehållningarna budgetåren 1976/77 och 1977/78 (Milj.kr., ökning +, minskning ) 5 858 2 697 - 757 -336 - 743 -163 -1500 -499 -336 -163 -100 -200 + 100 + 1 100 2.5Beräkning av dispositionen av rörliga krediter Budgetutfalletoch därmed statens upplåningsbehov påverkas av förändringar i dispositionen avrörliga krediter hos , vilka krediter enligt beslutställts till förfogande för vissa myndigheter och bolag. I budgetpropositionenantogs det disponerade beloppet komma att öka med 105 milj. kr. har i sin skrivelse tagitupp en ökning av det disponerade beloppet med 268 milj. kr. Jag finner ingenanledning att frångå bedömning. /78 förutsåg jag i budgetpropositionen en ökning av deianspråktagna beloppen om 300 milj. kr. Jag finner ingen anledning att frångådenna bedömning. Jag vill dock erinra om den osäkerhet som gäller vid dettaslag av beräkningar. 2.6Beräkning av totalbudgeten för budgetåren 1976/77 ocb 1977/78 Medbeaktande av vad jag har anfört i det föregående beräknar jag totalbudgeten förbudgetåren 1976/77 och 1977/78 på sätt som framgår av tabell 11. Beräkningarnager ett underskott i totalbudgeten på ca . för budgetåret1976/77 och på ca . för /78. Underskottet för1976/77 är ca 700 milj. kr. mindre än det som angavs i budgetpropositionen. /78 är underskottet nu nära . mindre än vad somuppgavs i budgetpropositionen. 1976/77:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag Kapitalbudgetens utgifter och /78 4 320 901 000 2 413 800 000 1 803 896 000 3 260 006 000 2 453 209 000 10 769 851 000 2 736 261 000 1 576 676 000 6 230 191 000 6 207 039 000 Totalbudgeten budgetåren 1975/761977/78 (Milj.kr.) till ny beräkning 1976/77 1976/77 till ny beräkning 1977/78 varav: inkomster på 1976/77:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag 36 Tillregeringsprotokollet i detta ärende bör fogas som Bilaga1: Långtidsbudget för perioden /781981/82 Bilaga2: approximativa beräkning av budgetutfallet /77 Bilaga3: förnyade inkomstberäkning för /78 Bilaga4: Specifikation av inkomsterna på driftbudgeten för /78 Bilaga5: Specifikation av anslagsförändringar i förhållande till budgetpropositionenför /78 Bilaga6: Förslag till investeringsplan och investeringsstater för /78 Bilaga7: Förändringar i förslaget till statsbudget för /78 sedanbudgetpropositionen Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen 1. godkännade allmänna riktlinjer för budgetregleringen som jag har förordat i det föregående, 2. tillAvskrivning av nya kapitalinvesteringar för /78 anvisa följande förslagsanslag, nämligen : Teleanläggningar m. m. 3. tillAvskrivning av nya kapitalinvesteringar för /78 anvisa följande reservationsanslag, nämligen Civilförsvar:Anskaffning av anläggningar 5 600 000 1976/77:150 Bilaga2 Reviderat budgetförslag 37 tets verksamhetsområde 65 000 000 Försvarets fastighetsfond 271 578 000 Lån för investeringar i bokhandel 675 000 Lån lill teko-, sko- och garveriinditstrier 15 000 000 Försörjningsberedskapslån 11 000 000 Skostrukturlån 10 000 000 Lån till experimentbyggande m. m. Lån till investeringar inom glasindustri 9000 000 : Förrådsfonden för ekonomiskt försvar: Förråds anläggningar m. m. 4. godkänna min beräkning av förändringarna ianslagsbehåll ningarna för /78, 5. godkänna minberäkning av förändringarna i dispositionen av rörliga krediter för budgetåret1977/78, 6. antaga inombudgetdepartementet upprättat förslag till lag om storleken av statliginkomstskatt som ingår i preliminär skatt för /78, 7. godkänna minberäkning av driftbudgetens inkomster för /78 enligt den viddetta protokoll fogade specifikationen, 8. godkännaförslaget till investeringsplan och investeringsstater för /78, 9. påkapitalbudgeten beräkna den mot investeringsplanen svarande inkomsttitelnLånemedel till 6 , 10. med ändring av förslag i prop. 1976/77: 100 bil. 19,till Oförutsedda utgifter för /78 anvisa ett förslags- 1976/77:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag 38 att stå till regeringens förfogande för de ändamål och påde villkor jag har förordat i det föregående, dels ger till kännavad jag har anfört i det föregående om tidpunkten för återflyttningtill . TRYCKERI 1977 7702<»- 1977/781981/82 1976/77:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslagBil. 1977/78-1981/82 1.1Långtidsbudgetens syfte och aUmänna uppläggning Långtidsbudgetenssyfte är att kartlägga de statsfinansiella konsekvenserna på avredan fattade beslut och gjorda åtaganden. Den kan därmed utgöra ett underlagför en analys av de budgetpolitiska förutsättningarna . Den harutarbetats inom budgetdepartementets budgetavdelning. Beträffandestatsutgifterna utgör långtidsbudgeten en kalkyl över omfattningen av definansiella och reala resurser som krävs för att av statsmakterna uppställdamål skall kunna uppfyllas och gjorda åtaganden infrias. För att en analys avde statsfinansiella perspektiven på skall vara möjlig krävs ocksåen framskrivning av statsinkomsterna. För att möjliggöra en sådan analysredovisas även en inkomstberäkning för hela långtidsbudgetperioden. Ingaförsök görs att förutse vilka nya beslut som kan komma att fattas underperioden eller effekterna härav. Långtidsbudgeten är således varken en plan förden framtida utvecklingen eller en prognos för den mest sannolika utvecklingen.I det historiska perspektivet har det visat sig att den faktiskautgiftsutvecklingen i icke oväsentlig grad kommit att överstigalångtidsbudgetens belopp. Avsikten med långtidsbudgeten är att visa vilkenstatsfinansiell utveckling som blir följden om nya åtaganden över huvud tagetinte görs och om statsinkomsterna utvecklas enligt vissa antaganden. Mot dennabakgrund kan förslag om nya aktiviteter bedömas och omprövning av redan gällandeprogram aktualiseras. Deberäkningar av den framtida utgiftsutvecklingen som redovisas i det följandesyftar endast till att ange konsekvenserna av redan fattade beslut. Beroende påbeslutets eller åtagandets karaktär kan dessa konsekvensberäkningar göras påolika sätt. Följande typfall belyser hur beräkningarna utformats i några olikasituationer. 1976/77:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag 2 1.I vissa fall har statsmakterna beloppsmässigt kvantifierat en utgiftsnorm.Detta gäller i allmänhet utgifter av transfereringskaraktär. De på så sättkvantifierade programmen kan vara av olika slag: a) För vissa aktiviteterföreligger mål som gäller t. v. och som inte innefattar standardhöjningar.Detta gäller t. ex. de allmänna barnbidragen som utgår med faststäUt belopp föralla barn . Här kommer den beräknade anslagsutvecklingen att heltstyras av antagaiidena om befolkningsutvecklingen. b) För vissa verksamheterinnefattar det kvantifierade målet även standardhöjningar under hela eller endel av den tid som omfattas av långtidsbudgeten. Vid beräkningarna har hänsyntagits till detta genom att utgifterna successivt höjts i enlighet med det beslutadeåtagandet. Ett exempel härpå är anslaget till folkpensioner där utgiftema förden årliga standardstegringen i form av pensionstillskott medtagits ikalkylerna. c) Slutligen finns på någraområden tidsbegränsade program. I dessa fall har i allmänhet utgifternaantagits falla bort i och med att programmet upphör. Exempel på detta är detextra bidraget till kommuner och landstingskommuner som beslöts i samband medöverenskommelsen rörande begränsningen av kommunalskatternashöjning . mån det är klart orealistiskt att räkna med att anslagen kommer att fallabort efter programperiodens slut underskattas givetvis omfattningen av deframtida resursanspråken. I en del fall har statsmakterna även låtit förstå atttidsbegränsade program avses bli förlängda i en eller annan form utan attformella beslut ännu fattats härom. Utgifterna för program av denna karaktärförutsätts ligga kvar på oförändrad nivå. Likaså har i fråga om vissa avtal,vilka löper ut men avses bli förnyade,schablonmässigt antagits oförändrad anslagsnivå. Detta gäller t. ex. avtalenmed landstingskommunerna avseende mentalsjukvården. I andra fall har statsmaktemakvantifierat målen men inte precise rat de finansiella konsekvenserna härav.Sådana kvantifieringar återfinns exempelvis på den spanade utbildningensområde. I dessa fall har i långtidsbudgeten tagits upp de resurser somberäknats vara nödvändiga för att uppnå de fastställda målen. För de flesta anslag saknas avstatsmakterna kvantifierade mål för den framtida verksamheten. I dessa fall harkonsekvensbedömningen gjorts från andra och i allmänhet mer skönsmässigautgångspunkter. a)En i vissa fall användbar metod är att utgå från oförändrad kvalitet hos den statligatjänsteproduktionen. Detta innebär att produktionen får anpassas tillförändringar i efterfrågan. Insatsen av resurser påverkas emellertid avproduktivitetsutvecklingen, som i allmänhet måste förutsättas vara sådan atten (tiden oförändrad efterfrågan kan tillgodo ses med successivt minskaderesursinsatser. Det bör understrykas att storasvårigheter föreligger att rätt bedöma efterfråge- och produktivitetsutvecklingen.Antagandena måste göras mycket schablonartade. b) För de statliga verksamhetsgrenar som förekommer påstatsbudgetens utgiftssida i huvudsak som investering, bl. a.kommunikationsverken och vägbyggandet, föreligger särskilda svårigheter attavgöra vilken anslagsutveckling som på krävs för att anpassaproduktionen till förändringar i efterfrågan. Detta sammanhänger främst medsvårigheterna att precisera sambandet mellan investeringar och efterfrågan.Principen i beräkningarna har här varit att investeringarna antagits öka i taktmed efterfrågan sedan hänsyn tagits till en förväntad produktivitetsutveckling.För de närmast framförliggande åren domineras dock investeringsverksamhetenofta av att redan fattade investeringsbeslut genomförs. c) Inom vissa områden saknas kontinuerlig investeringsverksamhetav större omfattning. Däremot aktualiseras punktvis vissa större projekt utanatt dessa i och för sig innebär höjd ambitionsnivå för verksamheten. I den månen utbyggnad inte följer av fastlagda program har en allmänskälighetsbedömning fått göras. Förbudgetåren 1976/77 och 1977/78 ansluter inkomstberäkningarna till debedömningar som görs i kompletteringspropositionen. För perioden därefter harförutsatts att inkomstskatteskalan och grundavdraget successivt anpassas tillprisutvecklingen så att inte inflationen medför skatteskärpning påinkomstökningar som är rent nominella. I övrigt har förutsatts oförändradeskatte- och avgiftssatser i den mån inte förändringar beslutats ellerfömtsätts av statsmakterna. Långtidsbudgetenomfattar endast i statsbudgeten ingående utgifter och inkomster. Härav följeratt affärsverkens driftutgifter och andra utgifter för de statliga bolagen äntillskott av kapital inte ingår i beräkningarna. Detsamma gäller en stor delav socialförsäkringssystemet, bl. a. AP-fondens utgifter och inkomster. Grundvalenför långtidsbudgeten utgörs av långtidsbedömningar som utförts avmyndigheterna. Den slutliga bedömningen av anslagsutvecklingen har gjorts inombudgetdepartementets budgetavdelning efter samråd med vederbörandefackdepartement. Viden diskussion av den statliga utgiftsutvecklingen under de framförliggandebudgetåren är det naturligt att göra jämförelser med utvecklingen undertidigare år. Sådana jämförelser kan visa bl. a. i vilken mån nya tendenser iden totala utgiftsutvecklingen eller i utvecklingen på skilda delområden görsig gällande. 1976/77:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag 4 Somjämförelsematerial kommer i det följande att användas statistiken överbudgetutfallen för budgetåren 1971/721975/76. För /77föreligger slutredovisning först . Detta budgetår har därför intetagits med i kalkylerna. Beräkningarnaav den framtida utgiftsutvecklingen utgår från anslagsbeloppen för budgetåret1977/78 enligt kompletteringsproposition. Två olika beräkningar harutförts, dels en i fasta priser och löner, dels en i löpande priser och löneravseende perioden t. o. m. /82. Ävenför den historiska perioden redovisas en beräkning av utgiftsförändringarna ifasta priser. Omräkningen av utgifterna från löpande priser till fasta priserhar gjorts med hjälp av olika indexserier. För vissa utgiftsgrupper finnsdirekt användbara indextal. Detta gäller t. ex. de kvantitativt viktiga direktainkomstöverföringarna. Dessa har omräknats efter konsumentprisindex. För andragrupper saknas direkt tillämpbara indexserier. Detta gäller t. ex. de anslagsom innehåller omkostnader. För dessa komponenter har använtskonsumentprisindex sedan denna rensats från varugrupper som inte är relevantaför den statliga konsumtionen. Denangivna metoden för volymberäkning innebär således att för de utgiftsgruppersom består av transfereringar (inkomstöverföringar) och finansiellatransaktioner (utlåning) anges den nytta i reala termer som resursöverföringenrepresenterar för mottagaren. För de utgifter som innebär statlig konsumtioneller investering anger volymberäkningarna statens efterfrågan på realaresurser. 2 Samhällsekonomisk bakgrund 2.1 Inledning Statensoch kommunernas sammanlagda utgifter för konsumtion och investeringar beräknasår 1976 ha uppgått till , vilket utgör knappt 1/3 av detotala ekonomiska resurserna (bruttonationalprodukten). Inkomstöverföringamatill övriga delar av ekonomin beräknas till ca . Därav gickungefär 4/5 till hushållen. Möjligheternaatt tillgodose behoven av olika offentliga tjänster beror av det totalaresursutrymmet. Avvägningar måste göras så att den offentliga sektornsefterfrågan på varor och tjänster och övrig påverkan på samhällsekonomin t.ex. genom skattepolitiken utvecklas på sådant sätt, att balans mellan totalaanspråk och tillgängliga resurser upprätthålls. Detta är en av uppgifterna förden statliga budgetplaneringen. Genom att redovisa den statsfinansiellautveckling som blir följ- denredan som en konsekvens av oförändrad ambitionsnivå i fråga om statligautgifter utgör långtidsbudgeten ett hjälpmedel för en sådan avvägning. I destatliga långtidsutredningarna ställs beräkningar av de totala resursanspråken framtagna på basis av bl. a. kardäggningar av planer och beslut inom olikasektorer mot uppskattningar av det framtida resursutrymmet. Mot bakgrund avsådana analyser diskuteras alternativ för samhällsutvecklingen som uppfyllerkraven på ekonomisk balans. långtidsutredning analyserar ingåendeutvecklingstendenserna i den svenska ekonomin åren 19751980. Vissa tendenser ide senaste årens utveckling kan nu preliminärt kommenteras mot bakgmnd av dessaanalyser. Detutrymme som står till förfogande för den framtida resursanvändningen bestämsav produktionskapacitetens utveckling. De bedömningar av den framtidaproduktionsutvecklingen som redovisas i långtidsutredningen baseras i förstahand på uppskattningar av hur arbetskraften och dess produktivitet dvs.produktionen kommer att utvecklas. Utvecklingenav arbetskraften fram har beräknats med utgångspunkt i enbefolkningsprognos. Enligt dessa kalkyler kan befolkningen som helhet beräknasöka endast obetydligt fram till är 1980. Beroende av åldersfördelningen ochtill följd av att den lagstadgade pensionsåldern sänkts från 67 till kanemellertid antalet folkpensionärer förutses öka mycket kraftigt underprognosperioden. Antalet personer i de förvärvsarbetande åldrarna beräknasdäremot minska. Främst på grund av en förutsatt fortsatt snabb ökning avkvinnomas förvärvsfrekvens bedöms emellertid totalantalet sysselsatta öka meddrygt 120 000 personer. Den beräknade sysselsättningsökningen fömtsätter enfortsatt utbyggnad av dag- och fritidshem, arbetsmarknadspolitiska åtgärder m.m. Deltidsarbetets ökande omfattning samt införandet av en femte semesterveckaår 1978 innebär att arbetskraftsresurserna mätt i timmar kan väntas minska med0,19751980 trots att antalet sysselsatta ökar. Denjämfört med 1960-talets förhållanden klara uppbromsning i produktivitetstillväxtensom ägde rum första hälft beräknas fortsätta underåterstoden av . En faktor bakom denna bedömning är att man delvispå grund av ändrade attityder till omställningar över huvud taget måsteräkna med lägre stmkturvinster . I långtidsutredningen har dentrendmässiga ökningstakten för produktiviteten i ekonomin som helhet beräknatstill 19751980. Som jämförelse kan nämnas att produktivitetenunder 1976/77:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag 6 Sammanfattningsvis räknar långtidsutredningen meden årlig real tillväxt av den totala produktionen om . Statistikenvisar på en mycket ogynnsam produktivitetsutveckling under de senaste åren.Tillväxten av bmttonationalprodukten har också legat väsentligt under de avlångtidsutredningen angivna talen. Denna utveckling beror dock till stor delpå den internationella lågkonjunkturen och den sysselsättningspolitik som medvetetförts under stor parlamentarisk enighet. De vidtagna ekonomisk-politiskaåtgärderna har i hög grad syftat till att inom företagen behålla arbetskraftentrots efterfråge-minskningar till följd av konjunktumtvecklingen. När deninternationella efterfrågan åter tar fart kan den produktivitetsreserv som harbildats genom den förda politiken upplösas. Därigenom kan en snabbproduktivitetsstegring komma till stånd. Det kan dock inte uteslutas att dengenomsnittliga produktivitetstillväxten åren 19751980 kommer att bli lägre änvad som förutsågs i långtidsutredningen. I så fall kommer också den totalaproduktionen att utvecklas ogynnsammare än de somlångtidsutredningen räknade med. Det bör framhållas att redan den utvecklingför totalproduktionen och därmed också utrymmet för standardförbättringar som långtidsutredningen anger innebar en väsentligt lägre ökningstakt än vadsom var fallet . En minskning av den ekonomiska tillväxteninnebär att de i sig mycket svåra ekonomisk-politiska avvägningsproblem somlångtidsutredningen redovisar ytterligare accentueras. Engemensam förutsättning i de alternativ för den ekonomiska utvecklingen somredovisas i långtidsutredningen är att transaktionerna med omvärlden skallbalansera . Detta innebär att den fömtsedda försämringen i tjänste- ochtransfereringsbalansema måste kompenseras med en ökning av varuexporten. Bl.a. ställer de ökande räntekostnaderna för den utländska upplåningen betydandekrav på exportökning. Enligt kalkylerna krävs att exporten av varor ochtjänster ökar ca 1 1/snabbare än importen . Utvecklingenåren 1975 och 1976 samt de preliminära siffrorna för bar inneburitväxande underskott i utrikesbalansen i stället för de minskningar som fömtsättsi långtidsutredningen.