prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — bidrag till kostnader för allmänna förskolans genomförande i glesbygdskommuner,4,5 milj, kr. kompensation för minskat ordinarie skatteutjämningsbidrag isamband med införandet av den nya lagen om skatteutjämningsbidrag och 500 000kr, bidrag i samband med indelningsändring. Behovet av extraskatteutjämningsbidrag är svårt att överblicka. Bl, a. kan detföreligga ett behov att komplette- 1976/77:100 Bilagall Budgetdepartementet ]29 ra den ordinarie bidragsgivningen till kommuner med snabbtillväxt där skatteunderlag och kostnadsutveckling inte har stabiliserats, I avvaktanpå resultatet av den nämnda översynen av skatteutjämningssystemet kan detäven uppstå behov av att i enskilda fall tilldela extra skatteutjämningsbidragi större utsträckning än f, n. De extra skatteutjämningsbidragen kan därförinte beräknas med säkerhet för . Jag förordar att de här förs upp med 65milj, kr. Det kan emellertid bli aktuellt, ora det visar sig nödvändigt, attbevilja extra bidrag med ett sammanlagt högre belopp. kanövergångsbidragen med anledning av kommunsammanläggningar raed hänsyn tillgäUande avvecklingsregler beräknas till ca 4 milj. kr. resp, 1 milj, kr. De sammanlagda utgiftema underanslaget beräknas således tUl 3 158 milj. kr. och 3 586 milj. kr. Hälften av dessa belopp, 3 372 milj. kr., utbetalas under budgetåret1977/78, Jag förordar att anslaget förs upp med avrundat 3 370 milj, kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Skatteutjämningsbidragtill kommunerna m. m. för /78 anvisa ett förslagsanslag av . Skattebortfallsbidrag till kommuner m. fl. 1975/76 Utgift 1116 930 656 1976/77 Anslag 950 000 0001977/78 Förslag 725 000 000 Från anslaget bestridsskattebortfallsbidrag tUl kommuner, landstingskommuner och församlingar somkompensation för att det kommunala skatteunderlaget minskade till följd av 1970års skattereform (prop. 1972: 60, FiU 1972: 23, rskr 1972: 139 och prop, 1972:130, FiU 1972: 39, rskr 1972: 336), Bidragsbestämmelserna återfinns iförordningen (1972: 140) om skattebortfallsbidrag (ändrad 1972: 702, 1975: 284,1976: 328). Till grund för bidragsgivningen ligger ett beräknatskattebortfall för kommunerna på 1 200 railj, kr. För inkomståret 1971beräknades dock skattebortfallet bli ca 50 railj. högre eller 1 250 milj,kr. Bidragen utbetalades första gången och utgår på grundval avtUlskjutet skatteunderlag. Detta skatteunderlagstiUskott fördelas mellan kommunernai relation till skattekraften, beräknad som skattekronor per inkomsttagare.Kommunema får successivt lägre skattebortfallsbidrag i takt med att den tillföljd av skattereform förlorade skattekraften återvinns. Medelsbehovet under /78 avser bidrag somutbetalas under andra hälften av och första hälften av , dåslutligt 9 1976177.1 saml. 1976/77:100 Bilaga11 Budgetdepartementet 130 bidragutgår för halva resp. halva . För inkomståret1975 kan skattebortfallsbidragen beräknas utgå med omkring 840 railj. kr, ochför med omkring 605 milj, kr. Medelsbehovet för budgetåret1977/78 kan med ledning härav beräknas till ca 723 milj. kr. Jag förordar attanslaget förs upp med avrundat 725 mUj, kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att till SkattebortfaUsbidrag till kommuner m. fl.för /78 anvisa ett förslagsanslag av , Särskilt bidrag till kommunema 1975/76Utgift 122 000 000 1976/77 Anslag 122 000 000 1977/78 Förslag 122 000 000 Från anslaget utbetalas fr, o. m. /74det särskilda bidrag som är avsett att kompensera landstingskommuner ochkommuner för den skatteomläggning som trädde i kraft (jfrSkU 1972: 32, rskr 1972: 238). Bidragen utbetalas av kammarkoUegiet enligtbestämmelserna i kungörelsen (1973: 337) om särskilt bidrag tUl landstingskommuneroch kommuner. Bakgrunden till det särskilda bidraget är följande.I prop, 1972: 95 föreslogs en sänkning av den direkta inkomstskatten, vilkenskulle finansieras huvudsakligen genom höjd mervärdeskatt. Detta förslagutgjorde grunden för en överenskommelse mellan regeringen och Svenska kommunförbundetoch som innebar att förbunden skulle utfärdarekommendationer tUl kommunema och landstingskommunerna att under åren 19731974avstå från att höja kommunal-resp, landstingsskatt. Finansieringen av densänkta inkomstskatten förändrades under riksdagsbehandlingen från höjdmervärdeskatt till en höjd arbetsgivaravgift. uttalade härvidatt i den mån en sådan höjning av arbetsgivaravgiften innebar en merkostnad förprimärkommuner och landstingskommuner i förhåUande till den i propositionenföreslagna höjningen av mervärdeskatten borde staten raed hänsyn tillöverenskommelsen rörande kommunal- och landstingsskatterna lämna kompensationför detta. Bidragen uppgår för kalenderår till sammanlagt 82milj. för landstingskommunema och 40 milj. kr. Bidragenfördelas i förhållande till antalet invånare i kommunerna. Särskilda reglergäller vid fördelningen för , och kommuner. Under nästa budgetår utbetalas bidragen som avserår 1977. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Särskilt bidrag till kommunerna /78 anvisa ett anslag av . Prop.1976/77:100 Bilagall Budgetdepartementet 131 Extra bidrag tiU kommuner och landstingskommuner 1975/76Utgift 300 000 000 1976/77 Anslag 600 000 000 1977/78 Förslag 300 000 000 Regeringen träffade en överenskommelsemed och om begränsning av kommunalskattemashöjning . Överenskommelsen innebär att de båda förbundenuppmanar sina medlemmar att endast i tvingande fallhöja sin utdebitering. Skulle i något fall en skattehöjning vara oundvikligbör den begränsas till sammanlagt en krona för den sammanlagda utdebiteringenunder tvåårsperioden. För att möjliggöra detta tillskjuter staten ett belopp om600 nulj. kr,, motsvarande ca per skattekrona, under vartdera åren 1976och 1977. Statsbidraget skall enligt överenskommelsen utgå tiUprimärkommimerna och till landstingen. Bidragen fördelas i förhållandetill antalet invånare och betalas ut med en sjättedel av årsbeloppet varannanmånad, Bidragsbestämraelserna återfinns i förordningen(1975: 498) om extra bidrag till kommuner och landstmgskomrauner under åren1976 och 1977, Bidragen betalas ut av kammarkoUegiet. Medelsbehovet för nästa budgetår avser bidrag förandra och uppgår till 300 milj. kr. Jag hemställer att regeringenföreslår att till Extra bidrag till kommuner ochlandstingskommuner för /78 anvisa ett anslag av . Kompensation till kommuner m. fl. i anledning av skattereform 1976/77Anslag 750 000 000 1977/78 Förslag 1300 000 000 Från detta anslag utgår kompensation tiU kommuneroch landstingskommuner samt församlingar, pastorat och andra kyrkligasamfälligheter för den minskning av skatteunderlaget och de kommimala skatteinkomsternasom har uppkommit på gmnd av ändrade avdragsregler från och med inkomståret1975. Dessa beslutades av riksdag (prop, 1974: 132, SkU 1974: 54, rskr1974: 329), Minskningen uppkommer emellertid först med deavräkningsmetoder för kommunalskatt som tillämpas, Riktiinjemaför kompensationen beslutades vid /76 (prop. 1975/76: 147, FiU1975/76: 30, rskr 1975/76: 258). Det skatteunderlag som skiUle ha förelegatenligt tidigare gällande avdragsregler 1976/77:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet 132 räknasfram med hjälp av automatisk databehandling. Det underlag som därvid erhållsjämförs med det faktiska skatteunderlag som har bestämts vid taxeringen.Skillnadsbeloppet läggs till grund för kompensation. Kompensationen utbetalas fr, o, m. . Underdetta år liksom koramer dock att övergångsvis utbetalas dubbelkompensation. Enligt det gällande systemet för utbetalning av kommunalskattemedelskall nämligen utbetalas dels slutlig kompensation , dels kompensation inom ramen för förskottsutbetalningen avkomraunalskattemedel avseende . Något tidigare förskott attavräkna finns inte förrän , Utbetalningarna avkommunalskattemedel regleras över driftbudgetens inkomsttitel Skatt på inkomstoch förmögenhet samt socialförsäkringsavgifter m. m. För att den slutligaregleringen av korapensationen skall korama till uttryck i statsbudgeten finnsförevarande anslag uppfört på driftbudgetens utgiftssida. Dettaredovisningsförfarande överensstämmer med vad som tiUämpas beträffandeskattebortfallsbidragen i anledning av skattereform. Jag beräknar den sammanlagda storleken avkorapensationen som skall utgå till ca 2 700 mUj, kr. Häravhänför sig ca 1 300 milj, kr, till slutlig kompensation för inkomståret 1975och ca 1 400 milj, kr. till förskotten för , För år 1978beräknar jag den sammanlagda kompensationen tiU ca 2 650 milj, kr,, varav ca 1300 milj. kr. utgör slutlig kompensation för och ca 1 350 mUj.kr, förskott för , Medelsbehovet på utgiftsanslaget under budgetåret1977/78 avser utbetalningarna av den slutligakompensationen under och utbetalningarna underförsta av den slutliga kompensationen , Detta medelsbehov uppgår sammanlagt tiU ca 1 300 milj. kr.Jag föreslår att anslaget för nästa budgetår förs upp med detta belopp. JaghemstäUer att regeringen föreslår att till Kompensation till kommuner m. fl. ianledning av skallereform för /78 anvisa ett förslagsanslagav 1 . Prop.1976/77:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet 133 Ersättning till statens allmänna fastighetsfond: Slottsbyggnadernas delfond 1975/76Utgift 9 314 027 1976/77Anslag 7 589 000 1977/78Förslag 7 691 000 För slottsbyggnadernas delfond av statens allmännafastighetsfond har, med tanke på arten av det fastighetsbestånd sora därredovisas, något förräntningskrav inte ansetts böra uppställas. Avredovisningstekniska skäl upptas emellertid i staten för fonden en formellöverskottspost om . Eftersom inkomstema under delfonden inte är tillräckligaför att täcka utgifterna för reparations- och underhållsåtgärder behövs etttillskott till inkomstsidan för att balans i staten skall uppnås. Dettatillskott utgår från detta anslag. Jag kommer senare denna dag att anmäla förslag tillstat för statens allmänna fastighetsfond för /78, Därvid kommerjag att redovisa utgifter om sammanlagt , för de byggnader som ärupptagna under slottsbyggnadernas delfond. Av detta belopp beräknas 2 210 000kr, kunna täckas genom hyror och andra inkomster. Återstående belopp uppgåralltså till . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Ersättning till statens allmänna fastighelsfond:Slottsbyggnadernas delfond för /78 anvisa ett förslagsanslagav . Bidrag till vissa intemationella byråer och organisationer m. m. 1975/76Utgift 2 047 215 1976/77Anslag 2 205 000 1977/78Förslag 2 030 000 Från anslaget bestrids f. n, utgifter för Sverigesbidrag till internationella rådet för samarbete på tullområdet,, internationella statistiska institutets permanenta byrå,internationella tulltariffbyrån, nordiska statistiska sekretariatet, nordiskaskattevetenskapliga forskningsrådet och lARIW, som är en internationellberedning för forskning rörande inkoraster och kapitalförsörjning, Genoraatt vissa av dessa sararaanslutningar till följd av uppdelningen avfinansdepartementet har kommit att tillhöra ekonomidepartementetsverksamhetsområde bör under detta anslag i fortsättningen medel till svenskabidrag endast tas upp avseende internationella rådet för sam- 1976/77:100 Bilagall Budgetdepartementet 134 arbetepå tullområdet, , internationella tulltariff-byrån ochnordiska skattevetenskapliga forskningsrådet. Medelsbehovet härför under nästabudgetår beräknar jag till ca . Jag hemstäUer att regeringenföreslår att till Bidrag till vissa internalionella byråeroch organisationer m. m. för /78 anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag till vissa handikappade ägare av motorfordon 1975/76Utgift 4 436 840 1976/77Anslag 5 125 000 1977/78Förslag 5 400 000 Enligt förordningen (1960: 603) om bidrag tillvissa handikappade ägare av motorfordon utgår bidrag av statsmedel till sådanahandikappade motorfordonsägare som har befriats från fordonsskatt. Bidragenmotsvarar skattekostnaderna för viss mängd bensin som för ägare av bil uppgårtill och för ägare av motorcykel till . Bidragen utgår i efterskott för budgetår. Ärenden om bidrag handläggs avriksskatteverket. föreslår en höjning av anslagetmed . till nästa budgetår mot bakgrund av att antalet handikappadesom är befriade från fordonsskatt har ökat. Jag har ingen erinran mot riksskatteverketsberäkning av anslagsbehovet. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till vissa handikappade ägare avmotorfordon för /78 anvisa ett förslagsanslag av . 1975/76Utgift 300 000 1976/77Anslag 470 000 1977/78Förslag 470 000 hartiU huvudsaklig uppgift att främja och samordna sådan rationaliserings- ochutvecklingsverksamhet som väsentligt kan bidra till att höja produktiviteteninom storhushållen. Institutet skall dessutom bedriva informations- och utbildningsverksamhetinom sitt oraråde. Institutet är organiserat som ett fristående organ,som drivs gemen-särat av staten och en för ändamålet bUdad stiftelse medföreträdare för Prop.1976/77:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet 135 ,och restaurangnäringen. Verksamheten vid institutetregleras genom avtal som staten har slutit med stiftelsen. Avtalet gäller efter att ha förlängts t. o, m, /81, Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag llll /78 anvisa ett anslag av . 1975/76Utgift 125 000 000 1976/77 Anslag 180 000 000 1977/78 Förslag 189 000 000 Från anslaget utgår stöd enligt förordningen (1976:336) om stöd till dagstidningar. Vid 1975/(prop. 1975/76: 131, KU1975/76: 46, rskr 1975/76: 254) beslöts vissa förändringar av stödet tUldagspressen fr. o. ra. , Besluten innebar såväl en betydande ökning avstödet som nya regler för bidragsgivningen. utgår i form av produktionsbidrag, etablerings-stöd,utvecklingsbidrag, samverkansbidrag, samdistributionsrabatt samt som lån urpressens lånefond. Med dagstidning avses allmän nyhetstidning avdagspresskaraktär som normalt utkommer med minst ett nummer , varstext i huvudsak är skriven på svenska och som har sin huvudsakliga spridninginom landet. Allmänna villkor för pro-dukiionsbidrag är att tidningenstotalupplaga i huvudsak är abonnerad, att den abonnerade upplagan uppgår tillminst 2 000 exemplar, att andelen annonser är och atttidningens abonnemangspris inte står i uppenbart missförhåUande till gängsepriser på liknande tidningar. Bidraget beräknas efter den genomsnittligaårliga pappersför-brukningen minskad medannonsandelen. Bidrag utgår med . per ton papper förflerdagars-tidning (47 nr/vecka) som på utgivningsorten har en täckning blandhushållen på högst . För tidningar som har en täckning på meUan 40 och 50 %utgår reducerat bidrag. Tidningar som har en upplaga på mindre än 10 000exemplar får fullt produktionsbidrag upp till en hushållstäckning på ochreducerat bidrag vid en täckning på . Det maximala bidragetför storstadstidning är 19,5 milj. kr. och för annan tidning 5 250 000 kr.Lägsta bidrag för storstadstidning och rikstidning är 2 milj. kr., för annantidning . För tidning som utkommer med fyra nummer är dockdet lägsta bidraget 1,2 milj. kr. för rikstidning eller storstadstidning och650 , för annan tidning. 1976/77:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet 136 För storstadstidning höjs bidraget , Detta bidragfår dock inte överstiga 19,5 mUj, kr. får besluta att bidrag inte skallutgå om det är uppenbart att täckningstalet ger en missvisande bild avtidningens konkurrensförmåga på annonsmarknaden. får vidare besluta attproduktionsbidrag skall utgå till tidning som inte är berättigad tiUproduktionsbidrag med hänsyn till sin hushållstäckning om tidningen har sammautgivningsort som en annan flerdagarstidning som uppbär produktionsbidrag ochom det raed hänsyn till de båda tidningarnas förhållanden är uppenbart atttidningen är i behov av bidrag för att dess konkurrensförutsättningar inteallvarligt skall försämras. får också besluta attproduktionsbidrag skaU utgå till tidning på sora inte är bidragsberätiigadora det är uppenbart att tidningen behöver bidrag för att dess utgivning skallkunna upprätthållas. För fådagarstidningar (13 nr/vecka) utgår bidragmed ett fast belopp om hushållsläckningen på utgivningsorten är högst 20 %.Bidraget reduceras vid hushållstäckning . För rikstidning ärbidraget ,, för annan tidning . För rikstidningar medupplagor mellan 5 000 och 10 000 exemplar gäller vissa avtrapp-ningsregler förbidragets storlek , Etableringsstöd kan beviljas för nyetablering avdagstidning sora bedöms ha raöjligheter att utgivning uppfyllade allmänna villkoren för produktionsbidrag, Etableringsstöd beviljas i form avett ränte- och amorteringsfritt lån, som efterskänks om för stödetangivna villkor har uppfyllts. Stödet utgör , för tidning som bedöraskunna uppfylla villkoren för rikstidning och . för annan tidning. Utvecklingsbidrag kan efter ansökan beviljastidningsföretag som är i tillfälligt behov av stöd för åtgärder som syftar tillatt stärka företagets konkurrensförmåga på . Utvecklingsbidrag kanutgå under högst av en fyraårsperiod och utgör för flerdagarstidninghögst 1,2 milj. kr. och för fådagarstidning högst . per år.Utvecklingsbidrag kan också utgå för övergång från få- tillfler-dagarsutgivning och utgår då med högst . Samverkansbidrag kan bevUjas för saraverkan inomproduktion, annonsförsäljning eller större branschprojekt. Som villkor gälleratt bidrag endast utgår om minst en eller för samverkan inom större branschprojektminst en tredjedel av de samverkande tidningarna uppbär produktions- ellerutvecklingsbidrag. Bidrag för samverkan inom produktion och annonsförsäljningbeviljas inte för tidningar med samma ägare. Bidrag för produktionssamverkanutgör lägst . per tidning och år . 1976/77:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet annonssamverkanutgår om saraverkan omfattar samförsäljning av lokalannonser och utgår med 6 %av bruttointäkterna från de annonser tidningarna samverkar om. Bidrag tillstörre branschprojekt kan utgå för projekt vars totala kostnader är minst 300 000kr, och utgår med högst en tredjedel av kostnaderna, Samdistributionsrabatt utgår med för varjeabonnerat exemplar av dagstidning som distribueras av distributionsföretageller av postverkets lantbrevbäringsturer eller särskilda tidningsutdelningsturerunder förutsättning att minst två tidningsföretag deltar i samdistributionen.Rabatt utgår endast om tidningsföretaget förbinder sig dels att avstå från egendistribution inom alla de oraråden där det finns rabatterad samdistribution,dels att överlämna hela sin distribution till postverket ellerdistributionsföretaget inom dessa områden. dring till 1977/78 + 6 000 000 + 3 000 000 + 3 000 000 Stöd till samverkan inom pro- + 9 000 000 + 9 000 000 Bidrag enligt de nya reglerna för presstödetbeviljas , hardärför inte möjlighet att beräkna medelsbehovet för nästa budgetår raedsäkerhet. Genom att nämndens kansli har påbörjat sin verksarahet harnämnden heller inte möjlighet att i detta samraanhang redovisa någon analys avden ekonomiska utvecklingen för olika tidningsgrupper, 1, Eftersom utvecklingsbidrag kan bevUjas av fyra kan detta innebära att näranden ej kan bevilja nya bidrag för om anslaget /78 blir oförändrat 6 milj. kr. Antalet ansökningar tyder på att behovet av bidrag är stort. Nämnden anser att anslaget bör höjas men att det bör fastläggas att högst 6 milj. kr. skall få disponeras för nya tvååriga projekt ( + 6 milj. kr,). samdistributionsrabatt behöverhöjas till följd av en ökning av det antal tidningar som deltar i rabatterad samdistribution (+3 milj. Presstödet har byggts ut och flera nya stödformerhar införts fr. o. m. . a, har produktionsbidragen höjts med igenomsnitt . Jag vill också erinra om att tidigare inte stödberättigadetidningar nu- 1976/77:100 Bilagall Budgetdepartementet 138 merakan få stöd i form av utvecklingsbidrag. Vidare ges bidrag för etableringar ochsamverkan mellan dagstidningar. har fått väsentligt utökadearbetsuppgifter och har fr. o. m, innevarande budgetår ett kansli till sittförfogande. Dagspressen har drabbats avstora kostnadsstegringar. har annonsprisema under den senaste tidenhöjts kraftigt. Erfarenhetsmässigt innebär tider av snabba kostnads- ochannonsprishöjningar svåra påfrestningar på särskilt de dagstidningar som haren låg hushållstäckning. Kostnadsbesparingar kan svårligen göras av dessatidningar utan att detta får negativa effekter på den redaktionellaomfattningen och kvaliteten. Stora rationaliseringsvinster finns dock på litetlängre sikt att hämta genom produktionssamverkan. 1975/76: 131 ora statligt stöd tilldagspressen uttalade chefen för att den föreslagnahöjningen av produktionsbidragen måste ses mot bakgrund av den exceptioneUakostnadsutvecklingen inom tidningsbranschen och att deföreslagna bidragsnivåerna borde innebära att någon ytterUgare höjning avbidragen inte blir aktuell . Jag är medveten om debetydande kostnadsökningarna inom pressen, men anser att ökade kostnader iförsta hand måste mötas med kraftfulla insatser i kostnads-besparande syfte ochraed ökade intäkter av tidningsrörelsen. Ur låg-täckningstidningarnas synvinkelinger dock de stora annonsprishöjningarna farhågor. Det är angeläget atttidningarnas prispolitik utformas så att den ger ett minskat annonsberoende ochatt prishöjningarna begränsas till att täcka kostnadsökningar. Jag delar presstödsnämndens bedömning attanslagsramen för utvecklingsbidragen bör höjas. Dock bör i likhet med f. n.högst 6 milj. kr. få beviljas för första året av nya tvååriga projekt. Jagdelar också press-stödsnämndens bedömning av anslagsbehovet försaradistributionsrabat-ten. Jag förordar att anslaget förs upp med sammanlagt189 milj, kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Stöd till dagspressen för budgetåret1977/78 anvisa ett förslagsanslag av . 1975/76Utgift 6 583 920 Reservation 13 473 500 1976/77Anslag 11200 000 1977/78 Förslag 9 300 000 Anslaget tillkom /72 för att snabbtfå tUl stånd en vidgad samhällsinformation (prop. 1971: 56, FiU 1971: 23, rskr1971: 182). inrättades (). 1976/77:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet 139 Efterfrågan på bidrag tUl angelägna informations-och undersökningsåtgärder beräknas öka, trots en fortgående integrering avinformationen i myndigheternas ordinarie verksamhet. För bidrag tUlinformationsprojekt begärs en ökning med , vilket motsvarar enrealistisk prisomräkning. Under innevarande budgetår har 1,4 milj. kr.anslagits för ett utvecklingsarbete rörande formema för samhällsinforraationeni framtiden. Arbetet påbörjades under /75, Vissa förstudier harnu redovisats för regeringen. Nämnden har inom ramen för sinutvecklingsverksamhet formulerat vissa styrande principer församhällsinformationen och nämndens verksamhet. För innevarande budgetår harnäranden begärt medel för att utarbeta övergripande, praktiska och vägledanderiktiinjer i enlighet med dessa principer. Vidare begär nämnden medel för en flerårig praktisklokal försöksverksamhet för att finna förbättringar i informationsutbytetmellan medborgarna och samarbetsorganen. Näranden begär vidare medel för studier avalternativa tekniker, bl. a, datateknik för att lagra de erfarenheter som finnspå samhällsinformationens område. Nämnden framhåller det angelägna i attnoggrant överväga vilken typ av information som bör lagras. Syftet med dettaprojekt är i första hand att ge underlag för nämndens arbete som rådgivareoch samordnare, men nämnden avser också att pröva möjligheterna att användadenna lagrade information inom den lokala försöksverksamheten. Inom ramen för utvecklingsverksamheten har nämndengenomfört undersökningar som i första hand rör olika informationskanalers effektivitetoch begriplighet. Inom ramen för utvecklingsverksamheten begärnämnden medel för en större undersökning av språkliga svårigheter och studierav s. k. svårkontaktade grupper. Sammanlagt begär nämnden för /. De totala kostnaderna förutvecklingsverksamheten för budgetåren 1977/781978/79 beräknar nämnden till . Beträffandeden stora medelsreservationen under anslaget, vilken uppgår till närmare 13,5mUj, kr,, anför nämnden att huvuddelen av dessa medel har fördelats som bidragtill informationsprojekt men inte hunnit utbetalas . Det är angeläget att myndigheternasinformationsinsatser integreras i deras verksamhet. Samhällsinformationen ärett av flera medel för att Prop.1976/77:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet 140 uppnåmålen för en viss verksamhet.