prop · G003150 · 1976-12-31 00:00:00 — perioden19771980, Order på beräknas kunna bit placerade redan1977 och regeringen strävar efter att effekterna på konjunktur ochsysselsättning skall komma . Programmets genomförande ärdock avhängigt av ett slutgiltigt godkännande från några av delstaterna. Sedanvår preliminära nationalbudget lades fram har således den västtyska politikenlagts om i en något mer expansiv riktning. Effekterna avinvesteringsprogrammet blir förmodligen rätt begränsade 1977 men torde ändå förstärka uppgången . Dessutom har några löneavtal gettnågot högre lönepåslag än vad man tidigare räknade med, vilket torde stärka denprivata konsumtionen. ger emellertid de framåtblickandekonjunkturindikatorerna i vissa avseenden en motstridig bild. Orderingångentill tillverkningsindustrin ökade betydhgt . Detta gälldespeciellt för investeringsvaror där hemmaefterfrågan stigit osedvanligtstarkt. har emellertid efterfrågan på investeringsvaror frånhemmamarknaden varit svagare. Barometerundersökningar avspeglar en kvardröjandepessimism bland företagen. Den förbättrade vinstutvecklingen och orderingångenpekar mot en ökning av investeringarna i maskiner och utrustning iår. Det är samma tillväxttakt som , men man bör ha i minnet attinvesteringsbidrag utgick för denna typ av investeringar under första hälftenav 1976, Fr, o, m, juh 1977 kommer investeringsbidraget på för avslutandebyggnads- och anläggningsinvesteringar (som utgör av de totalafasta investeringarna) inte längre att gälla. För att företagen skall kunnakomma i åtnjutande av bidragen torde de flesta byggen redan vara påbörjade.Byggnads- och anläggningsinvesteringarna beräknas därför endast öka med någonprocent från . Det är främst byggandet inom industrin som svarar förökningen. Därmedskulle de totala fasta investeringarna öka med 1977 vilket är ungefärsamma ökningstakt som . De senaste årens investeringar har i mycketliten utsträckning lett till kapacitetsutvidgningar. De synes i stället hagjorts med syfte att rationalisera produktionen och hålla nerepersonalkostnaderna. Utan en god tillväxt i efterfrågan och väsentligakapacitetsutvidgningar torde man knappast få bukt med densvåra arbetslösheten. Enökning av hushållens reala disponibla inkomst med kanske kommer att gedrivkraft åt den privata konsumtionen. Därtill torde man för första gångensedan 1973 kunna notera en viss ökning av sysselsättningen. Eftersomsparkvoten kommit ned till en förhållandevis låg nivå väntas den ligga kvaroförändrad 1977, kommer den största utbetalningen att göras avarbetstagarnas fonderade andel av förmögenhetstillväxten i företagen. Vidmitten av året utbetalas merparten av fondfrisläppen på 2025 miljarderD-mark, Detta förväntas 4 1976/77. 1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 50 geextra skjuts åt den privata konsumtionen och den kan för 1977därför beräknas öka , Med en offentlig konsum-tionsökning på 2,53 %kommer den slutliga inhemska efterfrågan att stiga med ca4 %, Importenkommer sannoUkt inte att stiga lika kraftigt som 1976 då omsvängningen avlagerinvesteringarna hade så stor betydelse. Mot bakgmnd av den högaimportelasticiteten kommer emellertid tillväxten av den inhemska efterfråganatt bidra till en ökning av importen (av varor och tjänster) i år.Exporten, vars starka tillväxt saktade av mot slutet av , beräknasstiga . Importtillväxten är inte tillräckligt stor för att elimineradet ansenliga överskottet i bytesbalansen. Cnligt väntasöverskottet gå ned någon miljard till , ,som förutser en svagare uppgång i den västtyska konjunkturen 1977, beräknardock att överskottet i bytesbalansen skall bli . Jämförtmed 1976 beräknas bruttonationalprodukten stiga med inemot 1977 enavsaktning . Arbetslösheten torde komma att minskanågot, men knappast att understiga , Den ekonomiska tillväxten ochkostnadsstegringarna beräknas inte medföra en ökning av inflationstakten, utandenna väntas ligga kvar på , Därmed skulle väsentligt avvika från de flesta andra när det gällerbytesbalans och inflation, Underandra hälften av 1975 och några månader in på 1976 steg den inhemskaefterfrågan starkt, påverkad bl, a, av en ekonomisk politik som under loppet av1975 gavs en alltmer expansiv inriktning. Ett omfattande stimulanspaketgenomfördes vilket i förening med ett kraftigt omslag ilagerinvesteringarna bidrog till en mycket stark produktionsutveckling underförsta , Bruttonationalprodukten visade då en tillväxt på omkring7 % i årstakt. Redansommaren 1976 inträdde emellertid en tydlig avmattning. Effekterna avstimulansåtgärderna ebbade gradvis ut och lageruppbyggnaden avtog.Produktionstillväxten sjönk till mindre än hälften avtakten . i sin helhet noterades en BNP-tillväxtpå . Den starka tillväxten under årets första månader medförde ingennämnvärd förbättring av arbetsmarknadsläget. Arbetslösheten låg genomsnittligtunder året på , Konsumentprisernafortsatte att öka i snabb takt till följd av det högaefterfrågetrycket liksom till följd av en under åreteffektiv depreciering av francen med , Detta drev självfallet uppimportpriseraa. Konsumentprisstegringarna uppgick till jämförtmed 1975, Denkraftiga lageruppbyggnaden och en under åretstarkt ökad olje- och råvaruimport bidrog till en betydande Bytesbalansunderskottet uppgick till . Motbakgrund av utrikesbalansens försämring och den fortsatta högaprisstegringstakten presenterades ett omfattande åtstramningsprogram,den s. k. Barre-planen. Programmet, vars primära syfte är att bromsa pris- ochkostnadsökningarna, omfattande bl, a. prisstopp års slut, enfrysning av offentliga taxor och avgifler fram till samt ensänkning av mervärdeskatten vid ingång. Programmet innehåller ävenvissa åtgärder för att stimulera industrins investeringar. Barre-planenhar varit framgångsrik i så måtto att konsumentprisökningarnabromsats upp väsentligt . låginflationstakten vilket emellertid främst måste tillskrivasprisstoppets och momssänkningens tillfälliga effekter. höjdabränslepriser, stigande livsmedelspriser och under prisstoppet uppdämdaprisökningar torde åter komma att pressa upp inflationstakten. EnligtBarre-planens målsättning skall konsumentprisökningen mellan 1976 och 1977hållas till , Iutbyte mot den genom prisstopp och momssänkning åstadkomna uppbromsningen avinflation emotser regeringen återhållsamma lönekrav , Man räknar medatt lönestegringen skall kunna hållas på samma nivå som inflationen.Finanspolitiken har en fortsatt restriktiv inriktning med ett reduceratstatsbudgetunderskott som främsta mål. De ursprungliga planerna att vända förraårets mycket stora underskott på (1,avbruttonationalprodukten) till ett mindre överskott har emellertid måstöverges. Man räknar med ett budgetunderskott 1977 på ca . Penningpolitikenblev gradvis stramare och förväntas förbli restriktiv ,Målet för penningmängdens ökning har satts till , Denekonomiska politikens restriktiva inriktning kommer att få en dämpande effektpå produktions- och efterfrågeutvecklingen , De selektiva åtgärdersom satts in torde inte ändra politikens restriktiva karaktär.Däremot torde dessa få effekter på sysselsättningen. Den privata konsumtionensom tillfälligt stimulerades av prisstoppet och momssänkningenkan väntas få en förhållandevis svag utveckling och kommer knappastöka med mer än , Företagensdjupa pessimism har enligt de senastebarometemndersökningarna gett vika något men industriproduktionen väntas intevisa någon nämnvärd ökning . Företagens investeringartorde knappast heller visa någon markerad ökning , Fortsatt storoutnyttjad kapacitet och en svag inhemsk och extern efterfrågan är deviktigaste skälen till detta. Osäkerheten inför nästa års parlamentsval tordeockså verka tillbakahållande på investe- 1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 52 ringsutvecklingen.En förbättrad finansiell ställning i takt med uppbromsningen av löneutvecklingenskulle å andra sidan kunna ge ett visst investeringsincitament. De totala fastainvesteringarna torde knappast komma att öka med mer än någon dryg procentenhet1977, Densvagare efterfråge- och lagerökningen väntas leda till en mindre snabbimporttillväxt 1977 än 1976, Exporten borde kunna öka åtminstone itakt med världshandelns expansion. Bytesbalansunderskottet borde därför kunnanerbringas med ca i jämförelse med underskott.Bruttonationalprodukten kan väntas visa en tillväxt på 1977. Under1975 och början av 1976 fördes i en starkt expansiv ekonomisk politiksom syftade till att i avvaktan på den internationella konjunkturuppgångenhålla den interna efterfrågan uppe och undvika en akut sysselsättningskris. Meden fem månaders momssänkning och investeringsstimulanser som främsta instrumentlyckades man hålla tillbaka en drastisk uppgång i arbetslösheten. Samtidigtgav stimulansåtgärderna utslag i en utomordentligt kraftig efterfrågeexpansionunder 1976, Den totala inhemska efterfrågan steg 1975 till 1976 med ca 9 %.Momssänkningen i förening med ett lägre sparande resulterade i en mycket starkölcning av den privata konsumtionen som steg med . Tillsammans med enbetydande lageruppbyggnad med inriktning på importerade råvaror gav dettautslag i en drastisk importökning. När exporten steg betydligtlångsammare än förutsett växte bytesbalansunderskottet utomordentligt snabbtoch kom vid slutet av året att uppgå till , eller av bruttonationalprodukten. Bruttonationalprodukten visade en starkaretillväxt än väntat medan arbetslösheten trots den starka efterfrågangenomsnittligt för året låg kvar på en hög nivå. Inflationen nedbringadesendast obetydligt till strax , Denunder året drastiska försämringen av bytesbalansen och hänsynen till den redanmycket stora utländska skuldsättningen framkallade beslut av enfolketingsmajoritet om ett omfattande åtstramningspaket. Programmets syfte äratt genom finanspolitisk restriktivitet och inkomstpolitiska ramangivelserbegränsa tillväxten av den privata konsumtionen och importen för att frigöraresurser till exportsektorn och därigenom nedbringa bytesbalansunderskottet. Debedömningar som gjordes i vår preliminära nationalbudget beträffandeåtstramningspaketets effekter på den ekonomiska aktiviteten är iallt väsentligt fortfarande gihiga. Den privata konsumtionens utveckling harsedan hösten varit dämpad och beräknas inte öka med mer än någonprocentenhet, en ökning som nästan helt är att tillskriva en förutseddsjunkande sparbenägenhet. Reviderad nationalbudget 1977 53 disponiblainkomster beräknas nämligen inte öka med mer än vad som motsvarar denförväntade inflationstakten. Avgörandeför efterfrågeutvecklingen och för pris- och kostnadsutvecklingen är utgångenav vårens avtalsförhandlingar. Genom att medlarbudet upphöjdes till lagslutade uppgörelsen på 2 procents löneökning utöver kompensation förlevnadskostnadsstegring. Med en beräknad löneglidning på torde densamlade löneökningen 1977 jämfört med uppgå till , dock med enunder året avtagande ökningstakt. Prisstegringarna väntas till följd av ökadelönekostnader, ökade indirekta skatter och det temporära prisstoppetsupphörande bli relativt kraftiga under årets första hälft men däreftersuccessivt bromsas upp. i sin helhet förutses en inflationstakt påomkring , Denförutsedda dämpade efterfrågeutvecklingen och den restriktiva kreditpolitikentalar för en svag investeringsutveckling , Företagens fastainvesteringar blir till stor del beroende av exportefterfrågans utveckling. Detorde komma att visa en viss ökning . Bostadsbyggandet väntas däremotsjunka ganska väsentligt. Tillväxten i de totala fasta investeringarna kommerdärmed sannolikt att bli obetydlig. Deninhemska efterfrågan utvecklas svagt och arbetslösheten kan under årets förstahälft förväntas stiga betydligt. Tillväxten i bruttonationalprodukten kommerknappast att uppgå till , Den svaga konsumtionstillväxten iförening med en förutsedd negativ lager-investering beräknas leda till attimporten blir oförändrad i volym. Med en beräknad exporttillväxt på56 % torde bytesbalansunderskottet komma att reduceras med omkring 3miljarder danska kr, Enjämfört med andra rekordartad försämring av bytesbalansen 1975fick som konsekvens att såväl finans- som penningpolitiken lades om irestriktiv riktning. Målet med denna strama politik har varit att minskaunderskottet i utrikesbalansen, begränsa den utländska skuldsättningen ochnedbringa pris- och kostnadsstegringarna till konkurrentländernas nivå.Förbättringen av bytesbalansen blev remarkabel främst tack varesamverkan mellan en mycket svag inhemsk efterfrågan, omsvängningen avlagerinvesteringarna och en hävdad ex-portutvecklmg. Obalansen gentemotuflandet är emellertid fortfarande stor och inflationen anses ännu inte hakommit ned på önskad nivå. För att nå målet om ett bytesbalansunderskott på ca2 % av bruttonationalprodukten måste tillväxten av den inhemskaefterfrågan hållas nere ännu . Denfinska exporten, som börjat öka , kunde främst tackvare ett starkt första halvår öka med i volym 1976,Efterfrågesituationen på avsättningsmarknaderna medgav emeller- 1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 54 tidinga större prisökningar på exportvarorna, varför lönsamheten inte kundeförbättras tillräckligt i företagen. Om den utländska efterfrågan såledeshämtade sig en hel del jämfört med så var förhållandet det motsatta förhemmaefterfrågan. Förändringen från en tillväxt i den slutliga inhemskaefterfrågan på 1975 till en minskning med 1976 var denstörsta som noterades för något OECD-land. En inkomstpolitisk helhetsuppgörelseunder början av begränsade löneökningarna kraftigt, vilket ocksåbidragit till en dämpning av konsumentprisökningen till 1976,Dessutom senarelades skatteåterbäringen till 1977, varför hushållens realadisponibla inkomster minskade med 3 ä , En kraftig minskning av sparkvotenmedförde dock att den lägre inkomstnivån inte slog igenom fullt ut på denprivata konsumtionen. Denna blev dock ca 1/mindre än 1975. Investeringarnahar i en högre importbenägenhet än konsumtionen, varför det urbytesbalanssynpunkt var viktigt att minska den under första hälften av1970-talet osedvanhgt höga investeringskvoten. Den strama penningpolitiken, ettdåligt självfinansieringsläge och svag produktionstillväxt inverkade negativtpå investeringsviljan. De privata investeringarna minskade därför med , vilket också innebar att de totala fasta investeringarna minskade med1314%, Trots att regeringen ingrep för att begränsa ökningen av denoffentliga konsumtionen har derma fortsatt att växa mer än vad som ansettsvara önskvärt. En treprocentig tillväxt hade satts som mål , men denoffentliga konsumtionen blev drygt en procentenhet högre. En del avutgiftsökningen kan hänföras till åtgärder för att hjälpa upp det dåligasysselsättningsläget. Företagen,främst inom exportindustrin, sålde 1976 ut från färdigvarulagren och dn högreefterfrågan från utlandet slog därför inte helt igenom på produktionen.Lagerneddragningen beräknas därmed ha dämpat BNP-tillväxten med ca 1,5procentenheter. Den svaga inhemska efterfrågan höll tillbaka importen och dennareducerades t, o, m, med ett par procent. Därmed kunde man i stort sett halverabytesbalansunderskottet och denna anmärknin"svärda förbättring gav ocksåett bidrag till produktionstillväxten med . Efteren långt utdragen avtalsrörelse ser det ut som en samlad lösning påförbundsnivå skall kunna uppnås. Förhandlingarna rör sig om ett två-årsavtal(1/3 197728/2 1979) som bl, a, syftar till att förbättra det finska relativakostnadsläget. Regeringen kommer att korrigera skatteskalorna förinflationen. Detta väntas ge ett väsenfligt tillskott till hushållensdisponibla inkomster, som kan väntas öka med 3 å mer äninflationen. Med tanke på att konsumtionen reagerar med viss eftersläpning påinkomstförändringar och att arbetslöshetssituationen förvärrats drastisktkommer sannolikt en del av inkomstökningen att sparas. därmedöka med , Den successiva åtstramningen av den offenUiga konsumtionenväntas innebära att den eftersträvade ökningen om högst uppnås. Enklar försämring av investeringsbenägenheten har noterats . En dåliglönsamhet och ett lågt kapacitetsutnyttjande samt ett fortsatt stramtfinansieringsläge talar för att de privata investeringarna fortsätter attminska 1977, Den senaste investeringsenkäten från pekade mot enminskning på , Därmed skulle den inhemska efterfrågan exkl, lager öka medungefär . Den finska exporten, som till består av skogsprodukter,väntas öka med . Devalveringen på kommeratt förstärka konkurrenskraften något. Importökningen kommer sannolikt att blimåttlig med tanke på den svaga investeringsutvecklingen. Tillsammans med enviss lageruppbyggnad och en förbättrad utrikesbalans beräknasbruttonationalprodukten efter att ha varit i stort sett oförändrad under tvåår öka jämfört med , Från finskt officiellt håll har manberäknat att bytesbalansens underskott skall kunna förbättras med inemot 2miljarder mark. Med tanke på devalveringens priseffekt torde förbättringen knappastbli så stor som man tidigare räknat med. Finlandhar lyckats upprätthålla ett förhållandevis gott sysselsättningsläge.Den svaga produktionstillväxten har dock successivt inneburiten allt högre arbetslöshet. i dess helhet kan arbetslösheten igenomsnitt väntas ligga på , eller ca 110 000 personer, vilket är enklar försämring från , Denekonomiska politiken i har liksom i inriktats påatt överbrygga den internationella lågkonjunkturen genom att upprätthålla enhög inhemsk efterfrågan och därmed undvika utbredd arbetslöshet. En expansivefterfrågepolitik i förening med breda inkomstpolitiska uppgörelser harmöjliggjort en hög och stabil tillväxt. Försämringen av utrikesbalansen har ikraft av förväntade framtida oljeintäkter ej nämnvärt beskurit utrymmet för endylik politik. Genomen aktiv produktions- och sysselsättningsstödjande politik, delvis av selektivkaraktär, lyckades man bibehålla en relativt hög aktivitet , då dennorska bruttonationalprodukten uppvisade högsta tillväxten i hela OECD-området,3,, Genom ökad offentlig konsumtion och investeringar, lagerstöd ochsärskilda arbetsmarknadspolitiska åtgärder lyckades man även hållasysselsättningen på en hög nivå. Arbetslösheten, som nådde en topp / 1976 sjönk successivt och uppgick vid slutet avåret till , 1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 56 Deninhemska efterfrågan utvecklades starkt till följd av den expansivapolitiken. Stimulansåtgärderna i förening med en fallande sparbenägenhetbidrog till en kraftig ökning med av den privata konsumtionen.De totala fasta investeringarna visade större expansionskraft än väntat ochökade med trots en svag utveckling av bostadsbyggandet. Det var istället de offentliga investeringarna och investeringarna inom oljesektorn ochtillverkningsindustrin som fortsatte att stiga uppdrivna nivå.En viss lagerreduktion svarade för ett mindre efterfrågebortfall.Bruttonationalproduktens tillväxt 1976 blev . Kombinationenav en snabbt stigande inhemsk efterfrågan, en svagare extern efterfrågan änförutsett och en kraftig försämring av bytesförhållandet resulterade i ettrekordstort underskott i bytesbalansen. Det uppgick till 20 miljarder norskakr. eller av bruttonationalprodukten. Endämpning av pris- och kostnadsutvecklingen har varit ett andra viktigt mål förden ekonomiska politiken. träffades en inkomstpolitisk uppgörelsemellan regeringen, jordbmkarna och arbetsmarknadens parter. Enligt denna åtogsig regeringen att i utbyte mot begränsade nominella löneökningar garanteralöntagarna en tillväxt av den reala disponibla inkomsten på ,Avtalet, i förening med en mindre stark löneglidning än tidigare, reduceradeden genomsnittliga ökningen av timförtjänsten till ijämförelse 1975. En betydande produktivhetsökning ledde till attökningen av arbetskostnaden per producerad enhet gick ned från 1976, Inflationennedbringades till en årlig takt av , vilketdock främst återspeglar ett då infört partiellt prisstopp, GenomsnitUigt förhelåret uppgick inflationen till strax , För1977 har finans- och penningpolitiken getts en mindre expansiv inriktning isyfte att åstadkomma en viss dämpning av den interna efterfrågan, I syfte attstödja sysselsättningen /1977 har dock selektivastimulansåtgärder satts in. Regeringen eftersträvar även en samlad inkomstpolitiskuppgörelse för att hålla tillbaka pris- och kostnadsstegringarna och samtidigtgarantera löntagarna en real standardökning. I utbyte mot en sänkning av den direktaskatten med över en miljard Nkr lyckades regeringen ro i hamn enuppgörelse med blygsamma nominella löneökningar. Man räknar med enökning på av den reala disponibla inkomsten. Under förutsättning attdetta realiseras kan den privata konsumtionen förväntas öka med inemot . Denoffenfliga sektorn kommer i enlighet med den mer restriktiva politiken attbidra mindre till produktionstillväxten än , De BiL Reviderad nationalbudget 1977 57 offentligainvesteringarna, som ökade med , väntas stiga meddrygt hälften. Barometerdata pekar på att tillverkningsindustrinsinvesteringar kommer att öka relativt kraftigt . Flera storainvesteringsprojekt på det petrokemiska området kommer däremot att avslutasunder året, vilket kommer att påverka tillväxttalen för industriinvesteringarnarätt mycket. Bostadsbyggandet kommer sannolikt att visa ringa eller ingenökning , De totala fasta investeringarna torde därmed komma att ökamed ett par procent. Den inhemska efterfrågankan väntas stiga med , vilket är åtskilligt lägre än förra årets ökning.Bruttonationalprodukten kommer detta till trots visa en starkare tillväxttakt iår till följd av en förväntad markant förbättring av den realautrikesbalansen föranledd framför allt av en starkt ökad export av olja ochgas och en fömtsedd förbättring av sjöfartsintäkterna. Till följd av storaräntebetalningar till utlandet torde bytesbalansens underskott endast kunnanedbringas med någon miljard. 1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 58 Världshandelntillväxte mycket starkt . Man kan uppskatta att volymökningen19751976 blev dvs. i stort sett lika stor som 19721973,Världshandeln har därmed i betydande mån återhämtats efter nedgången 1975 ochligger nu klart nivå. Den mest expansiva fasen i uppgångeninträdde , varefter tillväxten dämpades i sambandmed att effekten från lagerinvesteringarna ebbade ut. Likafullt tordevärldshandeln ha stigit med i årstakt mellan första och andra halvåret1976, Densvenska exportens utveckling var långt ifrån lika expansiv.Exportvolymen blev bara 3 V2 % högre än 1975, Beräkningen i den preliminäranationalbudgeten 1977 kom därigenom att utgöra en viss överskattning,! Mer änhalva volymtillväxten var hänförbar till en synnerligen stark ökning avfartygsleveranserna. Dettorde stå utom allt tvivel att exporten fick vidkännas enbetydande minskning av dess volymmässiga andelar i den internationella handeln.Denna bedömning kvarstår i stort sett oförändrad även efter det att eventuellaeffekter av den svenska exportens strukturella länder- och varusammansättningvis-a-vis världshandeln i möjligaste mån beaktats. Dessa frågor berörsytterligare i det följande. Förlusterna av marknadsandelar får därmedväsentligen ses som effekter av förändringar i relativa exportpriser, relativtefterfrågetryck, m. m. Därmed inte sagt att ofullkomligheter i beskrivningenav utvecklingen, liksom även rent statistiska brister i fråga omprismätningen, inte existerar eller att de inte skulle vara principiellt settallvarliga; endast att ifrågavarande faktorer rimligen inte synes kunnaerbjuda någon huvudförklaring till den andelsutveckling som karakteriserattvåårsperioden 1976. 1löpande priser ter sig andelsutvecklingen 1976 inte pålångt när lika ogynnsam och detta beror på den kraftiga ökningen av de svenskaexportpriserna i förhållande till världshandelspriserna. Dennarelativprishöjning inträffade till största delen 1974 1975 och medförde attmarknadsandelarna i löpande priser steg något. Relativprishöjningen uppvägde alltså mer än väl .volymminskningenhos marknadsandelarna. Detta blev emellertid inte fallet 1Beräkningen har gjorts med enhetsvärdeindex som deflator. Denna typ av deflatoranvänds genomgående i de beräkningar av världshandelsvolymen som ovanrelaterats.