prop · G00377 · 1976-12-31 00:00:00 — 1976/77: 77 Regeringens proposition 1976/77: 77 omkontrollen av plantskoleväxter; Regeringen föreslår alt antaga de förslagsom har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokolL I propositionen föreslås att en obligatoriskkontroll av plantskoleväxter införs. Kontrollen föreslås gälla sundhet,sortäkthet och kvalitet. Lantbruksstyrelsen föreslås sköta kontrollen. Denföreslås bli avgifts-finansierad. 1 1976/77. Prop.1976/77: 77 Lag om ändring i lagen (1975: 74) med bemyndigande attmeddela vissa föreskrifter för trädgårdsnäringen Härigenom föreskrives i fråga omlagen (1975: 74) med bemyndigande att meddela vissa föreskrifter förträdgårdsnäringen dels att 1 § skall ha nedan angivna lydelse, dels att i lagen skall införas tvånya paragrafer, 3 och 4 §§, av nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 § Regeringen får meddela före- Regeringen får meddela före skrifter för trädgårdsnäringen som skrifter för trädgårdsnäringen som är påkallade för att främja kvali- är påkallade för att främja eller teten på trädgårdsprodukter eller möjliggöra kontroll av trädgårds- för att möjliggöra kontroll av pro- produkters sundhet, sortäkthet el- dukternas sundhet. Avgift får fö- ler kvalitet. Avgift får föreskrivas reskrivas för sundhetskontrollen. för sådan kontroll. Regeringen får överlåta åtförvaltningsmyndighet att meddela föreskrifter som avses i första stycket. Om trädgårdsprodukt ej har densundhet eller kvalitet som krä-ves, får myndighet som regeringen bestämmerförelägga produktens ägare eller innehavare att förstöra produkten, om det ejär uppenbart obilligt. I beslut om föreläggande kan myndigheten sätta utvite. För tillsyn och kontroll enligtdenna lag äger myndighet som regeringen bestämmer tillträde till område, lokaleller annat utrymme. Myndigheten får där göra undersökning eller taga prov.Myndigheten har rätt att efter anford-ran erhålla de upplysningar ochhandlingar som behövs för tillsynen. Det åligger polismyndighet attlämna den handräckning som behövs för tillsyn och kontroll enligt denna lag. Denna lag träder i kraft . Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , Äsling, Söder,, Mundebo, Krönmark, , , , Propositionom kontrollen av plantskoleväxter Är 1971 tUlkallade chefen förjordbruksdepartementet särskilda sak-kunnigai med uppdrag att utreda frågorrörande kontroUanstalterna på jordbrukets område (Jo 1971: 06). De sakkunnigaantog benämningen utredningen om kontroUanstalterna på jordbrukets område.Kungl. Maj:t överlämnade till utredningen två skrivelsermed förslag till utvidgning av den obligatoriska kontrollen av plantskoleväxter.Utredningen har avgett delbetänkandet (Ds Jo 1976: 4)Kontrollen av plantskoleväxter. Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetts av statskontoret,(), lantbruksstyrelsen, styrelsen för jordbruketshögskolor och statens veterinärrnedidnska anstalt (SVA), statens plantskolenämnd,, trädgårdsnäringsutredning (Jo 1974: 09), (), , samtTrädgårdsnäringens riksförbund. Är infördes en frivillig kontroll avplantskoleväxter, vUken avsåg sundhet, sortäkthet och kvalitet. Ar 1966ändrades kontrollen till att bli obligatorisk i fråga om sundhet för vissaplantskoleväxter (prop. 1966: 1 bil. 11, JoU 1966: 1, rskr 1966: 9). Sedan dessgäller följande. 1Generaldirektören , ordförande, generaldirektören ,rektorn , riksdagsledamoten , direktören ochf. ti /77.1 saml. Prop.1976/77: 77 4 Enligt kungörelsen (1966: 339) om obligatorisksundhetskontroll av vissa plantskolealster (ändrad : 1000) fårinnehavare av plantskola eUer återförsäljare av plantskoleväxter inte saluhållaeller sälja fruktträd, fruktträdsgrundstammar, vinbärsbuskar eller hallonbuskarutan att sundheten hos varan kontrollerats och godkänts enligt föreskrifter avlantbruksstyrelsen. I kungörelsen (1966: 340) om kvalitetsbenämning påplantskolealster (ändrad 1975: 78) stadgas att dessa ej får saluhållas ellersäljas under benämning som anger eller antyder att varan är av särskilt godbeskaffenhet, utan att varan i fråga om sundhet, sortäkthet och kvalitetgodkänts enligt lantbruksstyrelsens föreskrifter. Kontrollen omfattarsortäkthet och kvalitet för de tidigare nämnda växterna med obligatorisksundhetskontroll, samt sundhet, sortäkthet och kvalitet för krusbär, björnbär,nötbuskar, jordgubbar och vedartade prydnadsväxter. Med stöd av kungörelsen(1950: 84) med vissa bestämmelser angående införsel av fruktträd och bärbuskar(ändrad : 996) har vidare lantbruksstyrelsen utfärdat bestämmelsersom innebär att statens plantskolenämnd skall kontrollera att de villkoruppfylls som styrelsen uppställer vid beviljandet av införseltillstånd förnämnda växter. Dessa villkor rör sortäkthet och kvalitet samt i viss månsundhet utöver vad som generellt gäller enligt förordningen (1975: 994) om införselav växter m. m. De till den friviUiga kontrollen anslutnaplantskolorna och återförsäljarna har rätt att på kontroUerat material sättadet s. k. plantskolemärket. Det får användas på såväl vara som dragits uppinom landet, som importerad vara, om fordringarna uppfyllts. Importerad varaskall dock förses med beteckningen "Import". Föreskrifterna medgerdock undantag därvid. Praxis är f. n. att "Import" sätts ut på deimporterade växter som faller under obligatorisk sundhetskontroll medanplantskolenämnden medger undantag för övriga växtslag. Det bör framhållas; attimportmärkningen emellertid ej omfattar allt importerat material av deobligatoriskt sundhetskontrollerade växterna utan endast det som- dessutom armed i den frivUliga sortäkthets- och kvalitetskontrollen. Sundhetskontrollen är sålunda obligatorisk förfruktträd, fruktträds grundstammar, vinbärsbuskar och hallonbuskar samtfriviUig för övriga vedartade växter samt jordgubbar. Syftet är att åstadkommaett utplan-teringsmaterial av dessa växtslag som är fritt från skadedjur ochsjukdomar. I plantskolorna och vid andra försäljningsstäUen kontrolleras,att de berörda växtslagen ej är angripna av vissasjukdomar. ger anvisningar om bekämpningen avskadegörare i plantskola. Den kontinuerliga köntrollen medför att angreppupptäcks på ett tidigt stadium. Fortsatt spridning kan' då hindras. Särskilduppmärksamhet ägnas åt moderplantor och annat förökningsmaterial.Plantskolenärhndens tjänstemän har möjlighet att föreskrivabekämpningsåtgärder. Prop.1976/77: 77 5 raresom ej kan bekämpas, t. ex. virus och bakteriesjukdomar, åläggs plantskolornaatt oskadliggöra de angripna växterna. Beträffande de importerade plantskoleväxterna fårman lita till exportlandets kontroll vilken kan vara av varierandebeskaffenhet. Importerat salufärdigt material stickprovsinspekteras vidinförseltillfället samt vid deltagande i frivillig kontroll också vidåterförsäljningsstället. Importerat material som planteras för försäljningunder en senare försäljningsperiod omfattas dock av kontrollen. Vidimportkontrollen kan vissa sjukdomar och skadedjursangrepp inte upptäckas. Dithör flertalet virussjukdomar samt vissa bakterie- och svampsjukdomar, nematoderoch kvalster. Sortäkthetskontrollen är som tidigare nämntsfrivillig. Syftet är att tillförsäkra köparna av plantskoleväxter ett sortäktaväxtmaterial. Den skall förhindra att de till kontrollen anslutna plantskolornauppförökar olämpliga sorter samt plantmaterial under felaktig sortbeteckning.Även återförsäljare av importerat material kan delta i kontrollen. Sortäkthetenkontrolleras då vid lager eller försäljningsstäUen. Kontrollen i plantskolornaäger rum med sundhets- och kvalitetskontrollen. Några särskildaföreskrifter om hur kontrollen skall utföras finns inte. Bestämmelserna förkvalitetskontrollen berör dock i vissa fall även sortäkthet. Kvalitetskontrollen är också friviUig. Syftet äratt tillförsäkra köparna av plantskoleväxter ett fullgott planteringsmaterial,dvs. att tillse att de till kontrollen anslutna plantskolorna ochåterförsäljarna endast saluför växter av tillfredsstäUande uppdragning ochsortering, dvs. växter som har goda möjligheter att etablera sig och växavidare på sin slutgiltiga plats. Kvaliteten ses i detta sammanhang frärrist somen sorteringsfråga när vegetationssäsongen är slut och växterna skallförsäljas. Kontrollen innebär också en tillsyn av växternas skötsel iplantskolorna. I plantskolorna kontrolleras att odlingen sker på ett sådantsätt att det färdiga materialet kan uppfyUa de fordringar som stäUs: Dessa kanavse bl. a. rotsystem, underlag vid ympning eller okulering, stamhöjd ochålder. handhar kontrollen avsundhet, sortäkthet och kvalitet hos plantskoleväxter samt bedriverupplysningsverksamhet i anslutning därtUl. Vidare mottar nämnden och överlämnarmed eget yttrande till lantbmksstyrelsen ansökningar öm införseltillståndenligt kungörelsen med vissa bestämmelser angående införsel av fruktträd ochbärbuskar. består av högst tio ledamöter.Ordförande och övriga ledamöter utses av lantbruksstyrelsen. Nämnden står underlantbruksstyrelsens överinseende. har två anställda, enplantskoleinspektör och en assistent. finns också extra personal. Detär'främst tjänstemän från lantbruksstyrelsens växtinspektionsenhet somtillfälligt tjänstgör Prop.1976/77: 77 6 Lantbruksstyrelsen svarar också på nämndens uppdrag förkvalitetskontroll av importerat material. Detta.arbete utförs av styrelsenutan ersättning. har sina lokaler i . Inom landet har nämnden kontakt och samverkar medfrämst lantbruksstyrelsen, och . med kontrollorganen på plantskoleområdet. Totalt finns i landet ca 175 producerandeplantskolor av nämnvärd betydelse. Av dessa kontrolleras ca 160 plantskolor.100 företag är med i såväl den obligatoriska som den frivUUga kontrollen. Avutplanterade grundstammar för fruktträd har planterats i plantskolorsom deltar i den frivilliga kontrollen. Motsvarande andel för rosor är . Verksamheten finansieras till övervägande delen avkontrollavgifter från plantskolorna. Av staten för /76 somomsluter ca . är ,, dvs. Det utgår sombidrag till kostnader för administration av den obligatoriskasundhetskontrollen samt till kostnader för upplysning om kontrollverksamheten.Staten fastställs av lantbruksstyrelsen. Kontrollavgifterna för den obligatoriskasundhetskontrollen utgår med en fast avgift som varierar med odlingsarealen avde växter som är underkastade obligatorisk kontroll. Kontrollavgifter för denfrivUliga kontrollen består av dels en fast del på . beroende påkontroUens omfattning, dels en rörlig del som varierar med försäljningen. Densistnämnda delen fungerar så att plantskolenämnden förmedlar kontrolletikettertill plantskoloma. På antalet beställda etiketter debiterar nämnden enkontrollavgift som f. n. är . per 1 000 etiketter utom vad gällerjordgubbar där taxan är . Är 1972 fanns 716 plantskoleföretag med ensammanlagd areal för plantskoleväxter på 1 109 ha. Av företagen hade högst1,0 ha. Deras areal motsvarade av den totala. Landets 8 största plantskolorutgjorde av antalet företag men förfogade av arealen. 83 %av arealen fanns i , därav mer än hälften i . Det mest odladeväxtslaget var prydnadsbuskar, som upptog av totala arealen. Därefterföljde barrväxter samt rosor och fruktträd med vardera. Värdet av den inhemska produktionen kan f. n.uppskattas tUl 75 milj. kr. Av trädgårdsnäringens totala omsättning utgör värdetav plantskoleproduktionen . Antalet anställda inom plantskolesektorn varierarmed årstiden. Under försäljnings- och pdlingsperioderna sker det mer än enfördubbling av arbetskraften. Med extrapersonalen omräknad till helårsanställdavar totala antalet anställda ca 1 400, av vilka hälften kunde betraktassom yrkeskunniga. Handeln med plantskoleväxter har ökat kraftigt det senastedecemiiet, vilket bl. a. framgår av att importen nu är åtta gånger så stor somi slutet av . Värdet av den kan f.n. be- 1976/77: 77 :. räknastill 75 milj. kr. Av exportländerna intar HoUand, och enhelt dominerande ställning med av den samlade exporten avplantskoleväxter tUl . Plantskolorna svarade för avimporten, medan återstoden fördelades mellan affärskedjor , kommuner 5 %och övriga importörer . Försäljningens' fördelning på olika köpargruppervar till villaägare m. fl., till andra plantskolor ochåterförsäljare, till kommuner och till anläggningsföretag. Den totala omsättningen baserad på konsumentpriskan f. n. uppskattas tUl 225 milj. kr. Enligt utredningen är sundhetskontroUen liksomannan växtskydds-inspektion välmotiverad från både enskild och samhälleligsynpunkt. Kontrollen förhindrar spridning av skadegörare och medverkar därmedtill bättre ekonomiskt resultat för i första hand yrkesodlarna. Kontrollen ärockså genom sin preventiva natur mycket miljövänlig på grund av attanvändningen av kemiska bekämpningsmedel minskas. Vissa växter som f. n. ärundantagna från kontroll angrips av samma skadegörare som de obligatorisktkontrollerade. Okontrollerat material kan därför lätt överföra skadegörare tillde sundhetskontrollerade växterna vid samplantering i trädgårdar och odlingar.Vidare omfattas vissa från ekonomisk synpunkt betydelsefuUa växtslag främstjordgubbar inte av den obligatoriska kontrollen. Utredningen föreslår därföratt sundhetskontrollen i princip skall omfatta alla vedartade plantskoleväxtersamt jordgubbar. I övrigt bör nuvarande mål gälla även . Föreskrifterom vilka växter kontrollen skaU omfatta föreslås kunna utfärdas av lantbruksstyrelseni stället för av regeringen. Föreskrifter om kontrollens genomförande börutfärdas av lantbruksstyrelsen. Kontrollen föreslås även omfatta produktion ochförsäljning av virusfria plantskoleväxter. Utredningen framhåller att allamöjligheter till samordning med annan växtskyddskontroll bör tas till vara. Vad gäller sortäkthets- och kvalitetskontrollenredovisar utredningen inledningsvis vissa allmänna synpunkter. Utredningen indelar konsumenterna i två grupper medolika behov av konsumentskydd i fråga om sortäkthet och kvalitet. Den ena gruppen,som svarar för något mer än en tredjedel av konsumtionen av plantskoleväxter,består av yrkesodlarc, parkförvaltningar m. m. som har stor sakkunskap och somoftast genom avtal eller på annat sätt försäkrar sig om sortäkta ochkvalitetsmässigt fullgoda varor. Sådana leveransavtal grundar sig ofta pågällande kvalitetsbestämmelser. Den andra gruppen är övriga konsumenter somvanligen har bristande kunskaper 1976/77: 77 8 ochför vilka kan förflyta mellan inköpstillfällena. Den sistnämndagruppen har störst behov av konsumentskydd i fråga om sortäkthet och kvalitetoch det är främst denna grupps intressen som enligt utredningen behöver tastill vara i detta sammanhang. Plantskolekontrollen växte fram under det andravärldskriget då trädgårdsodlingen stimulerades av försörjningsskäl.FörhåUandena i producent-, distributions- och konsumentleden var då väsentligtolika dem som f. n. gäller. Distributionen skedde i form av direktförsäljningfrån plantskolorna, torghandel och kringföringshandel. Distributionen hardärefter kraftigt förändrats. Importen har mångdubblats och dominerar f. n.helt på prydnadsväxtsidan. Försäljning sker också i ökad utsträckning ihandelsträdgårdar, blomsterbutiker, s. k. gardencenters med självbetjäning ochi varuhus. En mängd nya återförsäljare har också tillkommit, av vUka flertaletsaknar yrkesutbildning. Förändringen i distributionsledet har ändratförutsättningarna för kvalitetskontrollen såsom den en gång utformades ochsedan har fortlevt. Enligt uppgift från plantskolenämnden införs ochsaluförs undermåliga varor i ökande omfattning för direktförsäljning. F. n.kan plantskoleväxter som importerats för direktförsäljning ingå i denfrivilliga sortäkthets- och kvalitetskontrollen. Sortäktheten är vanligenmycket svår att kontrollera än vegetationsperioden. Kontrollenav att dessa växter är sortäkta och uppfyller gällande kvalitetsbestämmelserär emellertid i praktiken till övervägande del delegerad till importören.Sannolikt ligger kommersiella skäl bakom denna utformning av kontrollen,eftersom de flesta plantskolorna säljer såväl egna som importerade produkter.Konsumenten vet inte heller vUket material som är importerat eftersom generelldispens lämnas för importmärkning med undantag av det som är obligatorisktsundhetskoritrollerat. Utredningen finner det otillfredsställande attsortäktheten kontrolleras på nämnda sätt. KvaUteten, som i huvudsak är ensorteringsfråga, kan däremot lättare bestämmas av importören. En för konsumenten likaledes väsenthg fråga isammanhanget är varans behandling i distributionsledet. Vid direktförsäljningi plantskolor är problemet vanligen litet. Däremot varierar varornas behandlingfrån producent till konsument vid andra distributionsformer. I vissa fall kandet hända att distributionen sker under förhållanden, som om de inte leder tillatt plantorna dör, väsentligt nedsätter livskraften och kvaliteten. Sortäkthets-och kvalitetskontrollen som den f. n. utförs blir i sådana fall av underordnatintresse. Mot bakgrund av nämnda förhållanden,frivilligsystemet och bristande resurser konstaterar utredningen att målet förverksamheten, nämUgen att tillförsäkra köparna av plantskoleväxter ett fullgottplanteringsmaterial, f. n. inte uppfylls. Utredningenanser att målet för kontrollen bör vara att konsumen- Prop.1976/77: 77 9 ternaskall erbjudas ett sortäkta och kvahtetsmässigt gott material. För att uppnådetta behöver kontrollen effektiviseras och ökade resurser tillföras.Samhällets insatser för att stödja konsumenterna av plantskoleväxter kan göraspå olika sätt. I fråga om åtgärder direkt inriktade på plantskoleväxterna redovisarutredningen två olika vägar. Den ena är att staten genom särskUda organ aktivtengagerar sig i kontrollen. Den andra är att kontrollen i huvudsak utförs avhandeln i enlighet med av statliga organ utfärdade bestämmelser ochrekommendationer. Utredningenhar övervägt två alternativ till utformning av kontrollen. Det ena innebär atten obligatorisk kontroll införs av vedartade plantskoleväxter samt jordgubbar.Mot detta har ställts ett alternativ där den nuvarande frivilliga kontrollenslopas och ersätts av rekommendationer om kvalitet m. m. Utredningenhar funnit att det första alternativet ger ett mycket gott konsumentskydd.Vidare får producenter och saluhåUare ett fint stöd i sin verksamhet genom attspecialister kontrollerar och ger råd för produktionen. Eftersomsundhetskontrollen är densamma i båda alternativen och det är möjligt attutföra sortäkthets- och kvalitetskontroll med den, kan sistnämndakontroller för den inhemska produktionens del erhållas tiU en marginellkostnad. Det andra alternativet medför ett mindre behov avresurser än det första. Jämfört med det första alternativet erhålls emellertiden lägre grad av konsumentskydd eftersom åtgärder inte kan vidtas mot producenteroch försäljare som inte följer rekommendationerna. Utredningen förordar det första alternativet medhänsyn till dess större effektivitet från konsumentskyddssynpunkt. a. att uppgiflsskyldighet skall föreligga om sort och kvalitet isamtliga handelsled. Kontrollen skall samordnas med sundhetskontrollen. Denbör i första hand ske vid införseltillfället och i plantskolorna. En icke obetydligkontroll måste emellertid även ske i detaljistledet eftersom införselkontrollenär förenad med vissa problem. I den utsträckning det är möjligt bör ävenväxternas behandling i distributionsledet innefattas i kontrollen. Utredningenredovisar vissa praktiska svårigheter som kan väntas i samband med att det nyasystemet införs. Utredningen bedömer därför att erfordras förgenomförandet. Enligt utredningen bör lantbruksstyrelsen bestämma hurkontrollen efter hand skall byggas ut. Härvid bör de ekonomiskt mestbetydelsefulla växtslagen prioriteras. Utredningen framhåUer att enkelhet bör eftersträvasvid utformningen av kontroUen. Som exempel nämner utredningen att endast tvåkvalitetsklasser bör finnas, nämligen och . För klass Sekunda böringa minimikrav finnas, utan aUt material som inte uppfyller kraven för klassPrima bör räknas dit. Det är nämligen enligt utredningens mening inte befogatatt straffbelägga försäljning av dåligt material, förutsatt att uppgift lämnatsom rätt klasstillhörighet. Dessutom skulle en sådan 1976/77: 77 10 ordningkräva betydande administrativa resurser. En förutsättning är emellertid attklassbeteckningen är sådan att konsumenterna i grova drag får klart för sigkvaHteten. Med hänsyn till kontrollens utformning anser utredningen något behovinte föreligga av särskild märkning av importerade växter med ordet"Import". Ifråga om organisationen av kontrollen framhåUer utredningen att kontrollen avplantskoleväxter är närbesläktad med den kontrollverk- ' samhet som utförs avlantbmksstyrelsens växtinspektionsenhet. Styrelsen utfärdar ocksåtillämpningsbestämmelsema för sundhetskontrollen. Vidare utför styrelsenkvalitets- och sortäkthetskontroll vid införsel av fruktträd och bärbuskar. Om nuvarande organisation bibehålls innebär det attalla bestämmelser för kontrollen utfärdas av lantbruksstyrelsen medan självakontrollarbetet i huvudsak utförs av en administrativt fristående myndighet,bestående av två eller tre tjänstemän. Viss del av kontrollarbetet kommer attutföras av tjänstemän på lantbruksstyrelsens växtinspektionsenhet som lånas uttiU plantskolenämnden under vissa tider. Alternativet är att kontrollen helt omhänderhas avlantbruksstyrelsen. Verksamheten inordnas i växtodlingsavdelningens enhet förväxtinspek-tion. Härigenom uppnås enligt utredningen en effektivare kontrollgenom att personalen vid inspektionsenheten kan disponeras också för kontrollenav plantskoleväxter. Det remissförfarande i olika frågor som blir nödvändigt omnuvarande organisation bibehålls undviks vidare. Eftersom det sistnämnda alternativet medför etteffektivare resursutnyttjande förordar utredningen den organisationen.Lantbruksstyrelsen bör således svara för kontrollen av plantskoleväxter. Principiella eller andra större frågor rörandesortäkthets- och kvalitetskontrollen av plantskoleväxter bör enhgt utredningenbehandlas i lantbruksstyrelsens trädgårdsnämnd. I denna nämnd finnsföreträdare för plantskolenäringen. Vid styrelsen finns också en rådgivandegrupp för växtskyddsfrågor. Frågor rörande sundhetskontrollen föreslås behandlasi denna grupp. Härutöver står det aUtid styrelsen fritt att då speciella frågoruppkommer tillsätta arbetsgmpper med företrädare för olika intressen. Utredningen beräknar behovet av personal förverksamheten tiU två handläggare och fem övrig personal, varav fyra assistenterför inspektion. Lönekostnaderna beräknas vid lönenivå till ca 550 000kr. Omkostnaderna uppskattas till . De sammanlagda kostnadernauppgår således till . eller av försäljningsvärdet.Utredningen anser att kontrollen skall finansieras med avgifter. En särskildtaxa föreslås böra utarbetas av lantbruksstyrelsen i samråd medriksrevisionsverket. Avgiften för den inhemska produktionen bör knytas tUlarealen av de växtslag som omfattas av kontroll. För importerade växterföreslås avgiften utgå efter vikt. Prop.1976/77: 77 11 Det är enligt utredningens mening mycket väsentligtätt allmänheten hålls informerad om kontrollen av plantskoleväxtér. Det ärockså motiverat att samhället i viss utsträckning stöder insatser som främjarallmänna konsumentintressen. Utredningen anser därför att ett statligt bidragbör utgå till kontrollen. Det nuvarande stödet på ca . är enligtutredningens uppfattning lämplig storlek. Med hänsyn till säsongvariationen i kontrollarbetetbör nya bestämmelser träda i kraft och omorganisationen genomföras den 1januari 1978. Förslagen innebär att lagen (1975: 74) med bemyndigande attmeddela vissa föreskrifter för trädgårdsnäringen behöver ändras. Samtliga remissinstanser tillstyrker utredningensförslag till utvidgning av den obligatoriska sundhetskontrollen.Lant-bruksstyrelsen förutsätter att utvidgningen får ske successivt och att detuppdras åt kontroUmyndigheten att närmare reglera detta. AUa remissinstanser utom grossistförbundtillstyrker utredningens förslag att göra nuvarande friviUiga sortäkthets- ochkvalitetskontroll av vedartade plantskoleväxter samt jordgubbar obligatorisk.