prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Grunden för regeringensnäringspolitik är tron på de enskilda människornas vilja och möjligheter tillengagemang och insatser i produktionsli- \-1976177. 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 2 vet.Genom reformeringen av arbetslivel med rätt till insyn och ökat medbestämmandeför de anställda tillvaratas stora fonder av kunnande och erfarenhet på ettbättre sätt. Näringspolitiken uiformas därför så att den inom ramen för ensociall anpassad marknadshushållning befordrar uppkomsten och utvecklingen avett mångskiftande och dynamiskt näringsliv. Den aktiva näringspolitiken ärinriktad på att uppnå målen god ekonomisk tillväxt, full sysselsättning ochregional balans med hänsyn tagen till hus-håUningen med våra energi- ochnaturtillgångar. En nära samordning behövs mellan industripolitikenoch regionalpoUli-ken för atl åstadkomma ett mer decentraliserat näringsliv.Genom atl lokaliseringsfrågor och regionalpolitiska frågor överförs till industridepartementetförstärks möjlighetema till en sådan samordning. Regionalpolitiken syftar tillatt ge människor i olika landsdelar allsidig sysselsättning och service samlen god miljö. Den regionalpoliliska stödverksamheten fortgår med ytterligare förstärktainsaiser nästa budgelår. a. föreslås ytterligare medel bli anvisade förstödåtgärder i vissa glesbygder. Härigenom möjliggörs bl. a. bidrag tillbyggandet av kommunala industrihus i mindre tätorter i glesbygden och stöd tillsärskilda åtgärder i utsatta glesbygder. Samrådet i etableringsfrågor pågmndval av överenskomirielsen mellan regeringen och industriförbundhar inletts. Inom har inrättats en särskild delegation fördessa frågor. Stor uppmärksamhet ägnas också möjlighetema atl stärkanäringslivet i så att en tillfredsstäUande sysselsättningsnivåkan uppnås i länet. Regeringen har tillkaUat en särskild delegation(Nortbotlensdelegationen) med uppgift att lämna förslag om konkreta ålgärderför all öka sysselsättningen i länet. De mindre och medelstora förelagen utgör ettviktigt inslag i vårt näringsliv. Näringspolitiken uiformas därför så altdessa förelag får goda utvecklingsmöjligheter. Inom harinletts en översyn av oUka frågor som berör denna företagsgrupp med sikte päatl redovisa en samlad småförelagspolitik. I della arbeie integrerasockså resultaten av olika pågående utredningar bl.a.företagareföreningsutredningen. Insatsema från företagareföreningarnas sidahar stor betydelse för de mindre och medelstora företagen, samtidigi somföreningama fungerar som regionala replipunkter för den statiiganäringspolitiken gentemot småföretagen. Föreningamas framlida verksamhet ochorganisation kommer att övervägas. En kraftig förstärkning föreslås av hantverks- ochinduslrilånefondens resurser som den statliga garantiramen ökasväsentligt för alt stödja de mindre och medelstora företagen i den nuvarandestrama kredit-situationen. Även förstärkningar av medlen till företagsservice,regional utbildningsservice och föreningarnas administration föreslås för nästabudgetår. Sammanlagt tas upp 40 milj. kr. för dessa ändamål. På myndighetsplanethar statens industriverk det samlade ansvaret för dessa typer av Prop.1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 3 Verket föreslås även näsla budgetår få förstärktapersonalresurser. Vidare föreslås 10,7 milj. kr. bli anvisade som slatliglbidrag lill industriverkets kursverksamhet m. m. som i hög grad är inriktad påde mindre och medelstora företagens behov. Det är i första hand företagens uppgift att enligtbl.a. trygghetslagstiftningen la ansvar för sina anställda ochsysselsättningen. Inom en socialt anpassad marknadsekonomi måste emellertidstalsmaktema underlätta näringslivels anpassning till konjunktur- ochslmkturförändringar genom att ange ramar och riktlinjer för näringspolitiken.Den ökade koncentration av ägande och sysselsättning som ofta följer istrakturomvandlingens spår måste motverkas med en poUlik som främjar uppkomstenoch utvecklingen av nya förelag och produkler. De olika branschinriktade ålgärder, somadministreras av industriverket, förstärks och förlängs lill all gällaytterligare ell år. Sammanlagt föreslås nu för branschålgärder närmare 60milj. Textil- och konfektions(te-kojindustriernas läge är fortsattbekymmersamt. Regeringen har förklarat sig beredd till särskildastödåtgärder för att upprätthålla sysselsättningen vid vissa teko-förelag iNorrland. Teko-frågorna bereds f. n. inom en särskild arbetsgrupp iregeringskansliet. Förslag från gruppen väntas bli framlagda under våren 1977.Regeringen kommer all föreslå fortsatta och förstärkta åtgärder förden glasindustrin. Former för löpande samråd mellan företagen, deanslällda och berörda samhällsorgan har skapats för vissa industribranschergenom inrättandet av branschråd. Arbetet med atl ta fram underlag förnäringspolitiska åtgärder för skogsindustrin och byggbranschen beräknas kunnaavslutas . Berörda branschråd är referensorgan. Den svenska stålindustrin har blivit särskillutsatt för den pressade världskonjunkturen. Ett omfattande utredningsarbetepågår för att skaffa underlag för överväganden om industrins framlida struktur.Sålunda studeras f.n. både handelsstälet och specialstålet. Utredningsarbetetberäknas vara avslutat . Stålbranschrådel fungerar somrefe-rensgmpp. Varvsindustrins framlid är problemfylld. Genom enkombination av strukturpåverkande åtgärder och finansiella åtaganden frånstatens sida bedöms varvsindustrin få möjlighel tiU en fortsalt verksamhet påen betydligt lägre produktionsnivå än lidigare. En statlig kreditgaranliram på12900 milj. kr. tiU utgången av har ställts tUl varvens förfogande.Genom det tidigare beslutade övertagandet av Mekaniska Verkstads ABoch aktiemajoriteten i AB är nu huvuddelen av varvsindustrin istatlig ägo. Del kan inle undvikas atl därav föranledda finansiella åtagandenblir av stor omfattning. En särskild analysgmpp arbetar nu med den framtidaulvecklingen av svensk varvsindustri. Förslag kommer att föreläggas riksdagenunder . I har uppkommit belydandeförluster bl. a. på grund av lågkonjunkturen för stålindustrin och ulvecklingeni varvsindu- 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 4 strin.Regeringen har föreslagit att I 800 milj. kr. skall anvisas förfinansiell rekonstruktion av företaget. På mineralområdet föreslås geologiskaundersökning och få sammanlagt 111 milj. kr. Som elt led i regeringens allmänna politik dras nu uranprospekteringenned. De frigjorda resurserna sätts i stället in på ökad prospektering eftermalmer och industrimineral. kommer mineralpoliliskautredningen att redovisa långsiktiga prognoser för försörjning medmineralråvaror. Regeringens energipolitik syftar till att tryggavår energiförsörjning och sysselsättning med bevarad handlingsfrihet förframtiden. Ställning till energipolitiken för tiden till omkring skalltas . För att ta fram underlaget härför har en särskild energikommissionnyligen tillsatts. Kommissionen skall bl. a. redovisa olika alternativ för denframtida energihushållningen. Energikonsumtionen har kommit upp tillungefär samma nivå som före oljekrisen . Ökade insatser görs för altstimulera till energisparande. Stödet till energibesparande åtgärder inomnäringslivet föreslås bli mer än fördubblat. För nästa budgetår tas upp 170milj. för detta ändamål. 1 beloppet ingår medel bl. a. för stöd tillåtgärder som syflar lill all la till vara spillvärme från industriellaprocesser och till att bygga ut produktionen av mottryckskraft inom industrin. Kärnkraften är förenad med stora problem ochrisker. Regeringen har denna dag lagt fram förslag tiU lag om särskilttillstånd att tillföra kärareaktor kärnbränsle, m. m. Lagen innebär attkämreaktor får tas i drift endast om innehavaren har företett avtal som på eltbetryggande sätt tillgodoser behovet av upparbetning av använt kärnbränsle ochhar visal hur och var en helt säker förvaring kan ske av det högaktiva avfaUetsom har erhållits vid upparbetningen. I det faU att upparbetning inte äger mmställs samma krav på förvaring av det inte upparbetade bränslet. Statens vallenfallsverks investeringsanslagföreslås bli ökal med 279 milj. kr. lill 2265 milj. kr. I vilken utsträckningmedel som tas upp för kärnkraftanläggningar kommer all utnyttjas blir beroendebl. a. av verkets bedömning av möjlighetema att uppfylla villkoren inyssnämnda förslag till lag. Dessutom kommer regeringen att tainitiativ till överläggningar med berörda kraftföretag, inkl. vattenf allsverket, med anledning av lagförslaget. En förulsällning för att vårt framtida energibehovskall kunna tillgodoses på ett tillfredsstäUande sätt är atl energiforskningeni ökad utsträckning inriktas på atl utveckla teknik för användning avförnyelsebara energikällor, såsom solenergi, vindkraft och jordvärme. Medeltas nu upp för del i det treåriga programmet för energiforskning.Sammanlagt har därmed under denna huvudtitel anvisats 383 milj. kr. inkl. medeltill gmndläggande forskning för energiområdet. 1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 5 Ett väsentligt inslag i näringspolitiken är stödettill teknisk forskning och industriellt utvecklingsarbete. Av särskildbetydelse är härvid atl stärka in-novationskraflen i näringslivet. För dessaändamål föreslås även budgelårel 1977/78 ökade insatser. Styrelsen för tekniskutveckling (STU) och statens utvecklingsfond, som gör betydande insatser för demindre och medelstora företagen, förslås för nästa budgelår disponera totalt323 milj. kr. Inom industridepartementets område arbetar f. n. har fem nya utredningar tillkaUats, . Bland de utredningar som beräknas avsluta sitl arbete underår 1977 kan nämnas , , organisationskommitténför havsresursfrågor, byggkoncenlralionsutredningen, utredningen om samordningav de statsägda varven och . Utgifterna inom industridepartementetsverksamhetsområde beräknas för /78 minska med 1100 milj. kr.till sammanlagt 4558 milj. kr. Anslagsminskningen är av teknisk nalur och berorpå de stora engångsanslag som har anvisats under innevarande budgelår på bådedrift-och kapitalbudgelarna. Liksom lidigare budgelår ligger tyngdpunkten ibudgeten beloppsmässigl på kapitalbudgeten, där stårför den dominerande delen. Driftbudgeten ökar, om nyssnämnda engångsanvisningarräknas bort, med 203 milj. kr. till I 369 milj. kr. , som är centralförvaltningsmyndighet för industri-, energi- och mineralfrågor, ansvarar förbetydelsefulla uppgifler gentemot de mindre och medelstora företagen bl. a. ifråga om samordning och adminislralion av industripolitiska stöd- ochutvecklingsinsatser. a. industriområdet svarar verket också för enkontinuerlig planerings- och utredningsverksamhet. Industriverkels ulredningsverksamhel avser delsförhållanden och utvecklingstendenser i olika industribranscher, dels merövergripande analyser och prognoser avseende branschstmktur, regional stmkturm. m., dels utredningar i olika frågor som inte har direkl anknytning liU någonbestämd industribransch, t. ex. ulredningar rörande mindre och medelstoraföretag eller de multinationella företagen. Inom ramen för den sistnijmndautredningsverksamheten har verket redovisai utredningar rörandebl. a. olika associationsformer för mindre företag och de mindre och medelstoraföretagens kreditförsörjning. Vidare har verket startat ell flertal utredningarrörande olika strukturpåverkande faktorer i industrin. planerarindusiriverkei alt börja redovisa branschstudier med avseende på denlångsiktiga branschutvecklingen för de industrier som behandlar den fysiskariksplaneringens ram. Verket föreslås näsla budgetår få förstärkta resurser försin ulredningsverksamhel. 1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 6 stöd- och utvecklingsinsatser inomdet industripolitiska området omfattar bl.a. företagsservice,utbildningsfrämjande åtgärder, bran sch program och finansiellt företagsstöd.Huvuddelen av dessa insatser siktar mot de mindre och medelstora företagen.För betydande delar av denna verksamhet utnyttjar industriverketföretagareföreningarna som regionala replipunkter. Utöver kraftigt ökadeuppgifter på i första hand företagsserviceområdet har företagareföreningarnaunder senare år tillförts också andra uppgifter inom näringspolitikens ram,bl.a. i anslutning till statsbidragsgivningen lill vissa energibesparandeåtgärder och kreditgaran-tigivningen för lån till arbetsmiljöförbätlrandeinvesteringar. (A 1975:03), som har i uppgiftatt se över föreningarnas ställning och roll inom samhällets näringspolitiskaorganisation, beräknas slutföra sitl arbete . Inomregeringskansliet har en särskild grupp bildats i syfte att med utgångspunkt iregeringens näringspolitiska syn gå igenom olika frågor rörande småförelagensom inle faller på sittande utredningar. Avsikten är atl resultatet av gruppensarbete skall redovisas under näsla år. Regeringen avser då att lägga framförslag också rörande företagareföreningarnas framtida verksamhet ochorganisation. Resurserna för företagareföreningarnaskreditstödjande och servicein-riktade verksamhet föreslås bli ytterligareförstärkt under /78. I första hand ökas stödel lill de mindreoch medelstora företagen på marknadsförings- och produktutvecklingsområdenasamt till åtgärder i exportfrämjande syfte av branschövergripande karaktär ochmed speciell inriktning på de mindre och medelstora företagen. Ienlighet med beslut har lånegränsen för företagareföreningarnasdirektlån höjts från . Kreditstödet till hemslöjd,hantverk- och småindustri har vidgats till att omfatta även marknadsförings-och produktutvecklingsåtgärder. Särskilda regler har införts för direktlån ochlånegarantier till förelag inom textil-, konfektions- och skoindustrierna.Riksdagen har beslutat alt även tjänsteproducerande företagskall komma i åtnjutande av företagareföreningarnas kreditstödjandeverksamhel. har i till-läggsdirektiv fått iuppdrag atl skyndsamt lämna förslag till lämplig avgränsning av en sådanutvidgning av kreditslödel. Utredningen väntas slutföra sitt arbete . Enkraftig försiärkning föreslås av statens hantverks- och induslrilåne-fond,vilkel innebär atl företagareföreningarna kan öka sin utlåning till mindre ochmedelstora företag. Samtidigi höjs också ramen för kreditgaranti tillhantverks- och industriförelag väsentligt. Industriverketsvarar även, genom verkets enhet för förelagsutveckling (SIFU), förutbildningsinsatser, främst fortbildningskurser i tekniska och ekonomiskaämnen, med inriklning mot de mindre och medelstora företagen. SIFU föreslåsför det kommande budgetåret få ökade resurser på utbildningsområdet, i försiahand inriktade på företagsanknulen kursverksamhet. 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 7 upprättades i Skellefteå StiftelsenIndustriellt utvecklingscentrum i övre (lUC) med uppgift att stödjade mindre och medelstora företagen i deras produktutvecklingsarbete. Påregeringens uppdrag har statens industriverk översiktligt utvärderaterfarenheterna av lUC i , vilkel redovisais i en rapport (SIND PM1975: 5). Denna har remissbehandlats. har fått iuppdrag att pröva behovet av och förutsättningarna för atl upprätta en utbyggdoch intensifierad regional produktutvecklingsservice. Därvid avses bl. a.frågan prövas om all inrätta industriella ulvecklingscentra i ytteriigare ettpar regioner i landet. En särskild uiredning, (11976: 03), har tillsatts för att redovisa och analysera olika alternativ förden ekonomiska utvecklingen i områdei kring södra . Utredningenberäknas avsluta sitt arbete . Ett system för organiserat informationsutbytemellan företag och sam-häUe har byggts upp under en treårig försöksperiod.Riksdagen har antagit lagen (1976:349) om uppgiftsskyldighet iplaneringsfrågor. Det utvecklingsarbete som bedrivs med tillämpning av lagenoch leds av en särskild delegation () skall fortsätta till utgången /78. antog lagen (1976:351) omslyrelserepresentation för de anslällda i aktiebolag och ekonomiska föreningar.Lagen, som trädde i kraft , omfattar alla aktiebolag och ekonomiskaföreningar med merän 25 anställda. Försöksverksamheten med ökallöntagarinflytande inom den statliga företagsgmppen fortsätter.Förelagsdemokratirådet (I 1975:01), som leds av chefen förindustridepartementet, har bl. a. medverkat i olika projekt viddet partsammansalla för demokralifrågor (URDEM). Den interdepartementala arbetsgrupp som har tilluppgift att följa och samordna frågor rörande multinationella förelag har underåret ägnat främst informationsfrågorna fortsatt stor uppmärksamhet. Arbetet meden förbättrad informationsinsamling kring de multinationella företagens verksamhetfortsätter. Regeringen har givit statensindustriverk i uppdrag att utreda de multinationella företagens betydelse för svenskindustriell leknisk ulveckling. Frågan om utländska förelags etableringar ochverksamhel i undersöks av uiredningen (Ju 1973:17) om utländskaövertaganden av svenska företag. Utredningens uppgift är i första hand allföreslå ett syslem som gör del möjligl för samhället alt ulöva kontroU överdels utländska förvärv av svenska företag och etableringar av nya företag, delsutlandsägda förelags verksamhet i . Utredningen beräknas avsluta sitlarbete . Frågan om en utökad samhällskontroll av företagsförvärvoch fö-relagssamgåenden behandlas också av konkurrensutredningn (H 1974:05). Prop.1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 8 På det nordiska planet har under år1976 del omfattande arbeie som bedrivs inom de av Nordiska ministerrådetupprättade ämbetsmannakom-mittéerna för industri- och energipolitik och förregionalpolitik fortsatt. har framlagts en utredning angåendesamarbete på naturgasom-rådel som innehåller dels en principskiss lill nordisktgasledningsnät, dels en diskussion om utnyttjandet av naturgas på Nordkalotten.Inom ramen för del program för energisamarbele som redovisades 1975 har den nordiska industrifonden på uppdrag av ministerrådet utarbetaten rapport med förslag till utvidgat nordiskt samarbele belräffande forskningoch utveckling på energiområdet. Industrifonden har fåll medelfrån minislertådets budget för förstudier rörande projekt av betydelse förenergihushållningen. En rapport om utvidgat nordiskt samarbete inomkärnsäkerhelsområdet har lagts fram. En svensk-norsk kommitté hartiUsatts för att utreda möjligheterna till ett närmare samarbete rörandeenergi- och industrifrågor meUan de båda ländema. Kommittén beräknas redovisasitt arbete . På det regionalpoliliska planelinleds en utvärdering av det nordiska samarbele som har pågåttsedan år 1973. Avsikten är att ell nytt nordiskl regionalpolitiskthandlingsprogram skall kunna läggas fram . Verksamheten inom ramen för deblandade kommissioner som har upprättats genom regeringsavtalen om ekonomiskl,industriellt, tekniskt och vetenskapligt samarbete mellan och ell antalländer i har vidareutvecklats och väntas under år 1977äga rum i delvis nya och mer rationella former. Ett avtal med Tyska DemokratiskaRepubliken om ekonomiskt, industriellt och tekniskt samarbele ingicks år 1976.Överenskommelser väntas bli träffade om tioåriga program förutvecklingen av samarbetet med och . Företrädare förindustridepartementet har medverkat i tillämpningen av överenskommelserna omekonomiskt, industrieUt och tekniskt samarbele med , , ,och . har dessutom de informella kontaktemafördjupats på industri- och energiområdena med bl. a. , , Nigeriaoch . Vidare har relationerna med och ifråga omindustrieUa och lekniskt-velen-skapliga projekt intensifierats. Dennautveckling vänlas fortsätta . På det multilaterala planet leddearbetet inom rörande intemationella investeringar och multinationellaförelag till antagande av en ministerrådsdeklaration som innefattadebl.a. en kod för multinationella förelags verksamhet. Deklarationen, som bl.a.ger vissa riktiinjer för de multinationella företagens verksamhet inomOECD-området, är den försia samordnade ansatsen att på internationellregeringsnivå angripa de komplexa problem som förknippas med intemationellainvesteringar och multi- 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 9 spelade en aktiv roll såväl vid tillkomsten av dennadeklaration som i arbetet i FN:s kommission för transnationella företag. Delfortsatta arbetet inom denna kommission kommer att kräva storaarbetsinsatser, varvid förhandlingsarbetet rörande formuleringen av envärldsomfattande kod beträffande transnationeUa företag är av särskildbetydelse. Också för det närbesläktade arbetet inom rörande enintemationell kod för teknologiöverföring har industridepartementethuvudansvaret för den svenska representationen. kommerdepartementet atl i nära kontakt med industriverket ta del i UNI-DO:s s.k.industrikonsullalioner beträffande bl.a. gödselmedels- saml jäm- ochstålindustrin. Industridepartementet har aktivtmedverkat i FN:s, : s och konferensens om intemationellt ekonomisktsamarbele (CIEC) diskussioner rörande relationema mellan i- och motbakgrund av strävandena att genomföra en ny ekonomisk världsordning.Diskussionerna rörande överföring av industriell och teknologisk kapacitet liUu-länderna, stmkturella anpassningsålgärder i i-ländema, råvaror m. m. kommerall fortsätta . Inom industrikommitlé har utarbetandet aven internationell överenskommelse som länkar samman nationell lagstiflningrörande dalaflöde över gränsema tilldragit sig särskilt intresse från svensksida. Inom induslrikommittén har man vidare från sida strukit underbetydelsen av en aktiv regionalpolitik av konjunkturdämpningar. Arbetet inom del s. k. COST-samarbetet, i vilketEG-slaterna och tio utanförstående stater deltar, har lett till utarbetande avtre nya samarbetsavial rörande elektroniska vägtrafikhjälpmedel,bildtelefonleknik och oceanografiska mätstationer. Avtalen väntas bliundertecknade . Inom del branschpolitiska områdei har arbetet underår 1976 i hög grad inriktats på analyser och bedömningar av industribranschermed stmkturella problem. Under loppet av har dessa problem underintryck av en hårdnande intemationell konkurrens vuxit inom flera branscher,såsom varvs-, stål- och tekoindustrierna. Regeringen följer f. n. nogautveckUngen inom dessa branscher. För varvs- och tekoindustriema kommerförslag om åtgärder atl föreläggas . Inom skogsindustrin och byggsektorn ärstrukturproblemen delvis av annan karaktär än i övriga branscher såtiUvida attde i högre grad är betingade av inhemska faktorer. För skogsindustrin är detråvamsituationen och för byggsektom den inhemska efterfrågan saml förändringeni denna som i första hand har fått ålerverkningar . Beträffande skogsindustrin pågår ett omfatlandeutredningsarbete i industridepartementets regi. I arbelel ingår bl. a. enstudie rörande den svenska massa- och pappersindustrins konkurrenssituation idagsläget och på läng- 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 10 resikt samt studier av sågverks- och skivindustrins stmktur och utveckling.Utredningsarbetet beräknas bli slutfört . ärregeringens referensorgan i arbetet. Resultaten av detta utredningsarbeteavses, tillsammans med förslagen års skogsutredning, ligga lUl grundför regeringens slällningslagande om den framtida inriktningen av skogs- ochskogsinduslripolitiken. Regeringen avser att lägga fram elt näringspolitisktprogram för skogsnäringen . För byggsektorn har den utrednings- ochkartläggningsverksamhet som inleddes fortgått planenligt.Rapporter angående byggnads-och byggmaterialinduslrins stmktur, verksamhet ochutveckling vänlas bli lämnade av statens industriverk . Dessarapporter skall lillsammans med bl. a. byggkoncenlrationsutredningens (1 1975:07) förslag bilda underlag för regeringens ställningstagande lill den framtidapolitiken på byggområdet. Regeringens referensorgan i detta arbete ärbyggbranschrådet. För all närmare kartlägga stålindustrins situationoch analysera behovet av och möjligheterna till strukturrationaliserandeåtgärder har inletts ett omfattande utredningsarbete. Inomhandelsstålområdet är en särskild utredning - handelsstålutredningen - verksam.I detta arbete, som skaU avrapporteras , ingår studier av bl.a.marknadsutveckling, tillgången på metaUurgiskt kapacitet i landet,stordriftens betydelse för produktionskostnaderna samt råvamförsöijningen.