prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — perioden.Antalet beställda jetflygplan, som sista år översteg 500 planper år, uppgick till 183 plan. Flygtrafikutvecklingen vid svenska statligaflygplatser under /76 ansluter nära till den genomsnittiigaårliga ökningen och är gynnsammare än utvecklingeninom världsluftfarten. Antaletpassagerare i utrikes linjefart ökade under budgetåret jämfört med 4 %i genomsnittUg årlig ökning . Antalet avresandepassagerare i inrikes linjefart var oförändrat under /76 jämförtmed föregående budgetår. Detta förklaras av en lång arbetskonfliktvid , Det beräknade bortfallet av passagerare underkonfliktperioden uppgick tiU ca 180 000. Antalet passagerare i utrikeschartertrafik ökade under budgetåret jämfört med en genomsnittlig årligökning den senaste femårsperioden . Antalet passagerare i bruksflyg uppgickunder budgetåret till ca 15 000 i utrikes trafik och ca 60 000 i inrikestrafik. Landningsfrekvensen i utrikes linjefart ökade / 76 medan antalet landningar i inrikes linjefartminskade . Minskningen i antal landningar i inrikes linjefart förklarasav den förut nämnda arbetskonflikten vid . Antalet landningar iutrikes chartertrafik ökade under budgetåret. För perioden1970/711975/76 var motsvarande genomsnittUga årliga ökning , Som framgår av tabeUen på sid. 270 uppgickankommande och avgående passagerare i utrikes trafik och avgående i inrikestrafik vid statliga flygplatser tUl nära 6 milj, under /76,vilket innebär en ökning jämfört med föregående budgetår (1974/75 ),Ökningen faller på utrikes linjefart och chartertrafik. Godstransportema uppgick /, vilket innebär en minskning jämfört med föregående budgetår.Den flygbefordrade postmängden uppgick under /76 till 16 000ton, vilket innebär en ökning jämfört med föregående budgetår (1974/), Det totala antalet landningar på statiigaflygplatser uppgick under /76 till 294 000, vilket innebär enökning jämfört med föregående budgetår (1974/75 ). Av totalaantalet landningar utgör aUmänflygets andel . 1976/77:100 Bilaga 9 270 En sammanfattande redogörelse för flygtrafiken påde svenska statliga flygplatserna lämnas i följande tabell. Passagerare» Linjefart utrikes 1975/76' 1974/75- 1973/74-1975/76 1974/75 Genomsnitt 1970/71 -1975/76 Fraktgods» (ton) utrikes linjefart inrikes Unjefart - 6 -19 -11 - 6 Post' (ton) , Landningsfrekvens Linjefart utrikes inrikes Övrig trafik (huvudsakligen privat- och skolflyg) 'TrafikutfaUet för är preliminärt för månaderna »Ankommande och avgående i utrikes trafik samt avgående i inrikes trafik. Fördelningen av antalet landningar och passagerareunder /76 på landets fyra största flygplatser framgår avnedanstående tabell. (ank-l-avr) 1 OOO-tal Prop.1976/77:100 Bilaga 9 271 är fortfarande landets mesttrafikerade flygplats med avseende på antalet genomförda landningar. Antaletlandningar uppgick till 54 000 under /76, dvs, samma antal somföregående budgetår. av landningarna hänför sig till allmänflyget,vilket förklarar flygplatsens relativt låga passagerarandel. är landets mest trafikerade flygplats, vadavser linjefart och chartertrafik. Antalet ankommande och avresande passagerarei linjefart uppgick under /76 till drygt 2,6 milj., varav 1,7milj, i utrikes och 0,9 milj, i inrikes trafik, vilket innebär ökningar med 6resp. , Från bedrivs inrikes linjefart endast på Unjerna till ,och /, Antalet passagerare i utrikes chartertrafik uppgicktill 1,1 milj, under budgetåret. Av det totala antalet charterpassagerare frånsvenska statliga flygplatser befordrades under /76 ca tvåtredjedelar från . är landets andra flygplats itrafikhänseende beträffande såväl landnings- som passagerarfrekvens. /76 utfördes 52 000 landningar och befordrades 1,2 milj,passagerare. Dessutom transiterades 100 000 passagerare. Totalt ökade antaletlandningar , medan passagerarantalet ökade jämfört medföregående budgetår. Antalet landningar och passagerare på Stumpsflygplats har ökat kraftigt under /76. Antalet landningaruppgick till 29 000 en ökning medan passagerarantalet uppgick till523 000 en ökning . Antalet passagerare i utrikes chartertrafik ökademed . Ökningarna kan till stor del förklaras med de marknadsföringsåtgärderluftfartsverket vidtagit i syfte att stimulera trafiken på . Vid slutet av uppgick antalet motordrivnasvenskregistrera-de flygplan till 1 184, vilket innebär en ökning under åretmed 58. Flygplanens fördelning på viktklasser framgår av nedanstående tabell. startvikt(kg) 1974-1975 2 001- 10 000 10 001- 25 000 Den kontrollerade civila trafiken som trafikerarlandets luftieder och informationssträckor består till av linje- ochchartertrafik. Resterande utgörs av allmänflyg. Kontrolleradeöverflygningar, dvs. trafik som varken startar eller landar inom landet, mensom trafikerar luftlederna i svenskt luftrum, beräknas uppgå tUl av dentotala kontrollerade trafiken. Prop.1976/77:100 Bilaga 9 272 Antalet anställda vid svenska flygföretag framgårav nedanstående tabell. SAS (inom ) Övriga ca 70 företag Den tekniska utvecklingen av transportflygplan harhittills i allt väsentligt styrts av flygföretagens krav på anpassning avflygmaterielen tUl de olika trafikområdenas struktur och behov samt förbättraddrift-och underhållsekonomi, allt inom ramen för en tillfredsställande flygsäkerhetsnivå,UtveckUngen har framför aUt inriktats på att ta fram större flygplanstyper samtutmstning för förbättrad regularitet. Denna utveckling bedöms i stort komma attfortsätta. De moderna jetflygplanen blir mindre väderberoendegenom utrustning för s. k. kategori Il-operationer, innebärande operativaförhållanden under vilka inflygning för landning får ske ner tiU enbeslutshöjd av lägst 30 m och en bansynvidd av minst 400 m. De moderna jetflygplanen är utrustade medtransponders automatisk svarsstation för identifiejing som i allt störreutsträckning även kommer att installeras i övriga flygplan. Allmänflygplanenutvecklas mot bättre prestanda och förbättrad utrustning. Antalet tvåmotorigaflygplan fömtses komma att utgöra en utökad andel av den totalaflygplansflottan, särskilt inom taxiflyget. Inom taxi- och affärsflyget introducerasi ökad utsträckning jetflygplan. Den tekniska utvecklingen på luftfartens områdeväntas sammantaget medföra att metodema för luftrumsövervakning samtinformationsutbyte mellan kontrollområdena successivt kan förbättras. Dettamedför i sin tur ökad säkerhet och effektivitet i trafikawecklingen. Det ökadeinformationsutbytet mellan olika flygoperativa organ väntas också medföraförbättrade möjligheter tUl planering av flygtrafiken inkl. åtgärder på markensom rör passagerare, bagage, förnödenheter och markservice. Ökad integrationmellan datorsystem för trafik-, väder- och färdplandata kan förväntas. Deninterna kommunikationen på flygplatserna kommer att förbättras somautomatiska bagagehanteringssystem kommer att införas. Genom samarbete med bl. a. flygvapnet ochluftfartsverket har svensk industri skaffat sig kompetens och kapacitet förutveckling av elektro- Prop.1976/77:100 Bilaga 9 273 niskasystem för flygtrafikledning. Stansaab har sålunda levererat avanceradetrafikledningssimulatorer till flygtrafikledarskolan i och tillFörbundsrepubliken . Stansaab har vidare tecknat kontrakt om leveranstill av en liknande simulator samt ett större automatiseratflygtrafikledningssystem uppbyggt enligt samma principer som luftfartsverketsATCAS-system (). Luftfartens starka expansion har i allt högre gradaktualiserat miljöfrågorna kring flygplatserna. InternationeUacertifieringskrav som antagits av föreskriver att jetdrivnatransportflygplan inte får alstra buller utöver vissa normtal. Flygplan somuppfyller dessa krav väntas sättas i trafik i ökad omfattning under de närmasteåren. Även för lätta propellerdrivna flygplan finns motsvarande intemationeUacertifieringskrav vad avser buller. räknar med en genomsnittUg årligtillväxt av antalet ankommande och avresande passagerare såväl i utrikeslinjefart som i utrikes chartertrafik . Antaletavresande passagerare i inrikes linjefart bedöms även öka med i genomsnitt fram , Antalet avresande passagerare i inrikeschartertrafik bedöms komma att öka från 19 000 tUl 25 000 fram ,Antalet med taxiflyg befordrade passagerare väntas öka med i genomsnitt perår . Flygfrakteni utrikes trafik på statliga flygplatser beräknas öka med i genomsnitt perår , väntas den avgående postmängdeni inrikes trafik öka . Landningsfrekvensen i linjefart på statligaflygplatser beräknas öka med i genomsnitt under perioden 19751990.Under samma period väntas landningsfrekvensen i utrikes chartertrafik öka med igenomsnitt . Medelsförbrukningenunder budgetåren 1975/761977/78 För budgetåret 197 5/7 6 fastställdesinvesteringsramen tUl 280 milj. kr. Genom regeringens beslut ochden höjdes investeringsramen till 287,8 milj, kr, förtidigareläggning av vissa investeringar, I föregående års budgetproposition beräknadesbetalningsutfaUet till preliminärt 298,6 milj, kr, inklusive tidigarelagdainvesteringar. På gmnd av vissa smärte förseningar uppgick medelsförbrukningenunder budgetåret till 286,1 milj. kr. För budgetåret 197 6/7 7 fastställdesinvesteringsramen tiU 254,9 milj, kr. räknar f, n, med bl. a,som följd av inträffade prisökningar att medelsförbrukningen skall uppgåtill 292,9 milj, kr. beslut (prop. 1976/77: 25 bU. 5 sid. 16, TU1976/77: 13, rskr 1976/77: 85) angående utbyggnad av inne- 18 1976/77. Prop.1976/77:100 Bilaga 9 274 bäratt medelsförbrukningen ökar med 4,1 milj. kr. till 297 milj. kr. För budgetåret 197 7/7 8 föreslår luftfartsverketen investeringsram av 237,2 milj. kr, efter avdrag av de kommunala bidrag somenligt beslut skall utgå till investeringarna. Investeringar på samt den nyaflygplatsen i flygplats dominerar investeringsverksamhetenunder /78, Dessa flygplatser svarar tUlsammans för drygt hälftenav hela investeringsvolymen under budgetåret. Av sammanställningen på sid, 275framgår faktisk resp, beräknad total medelsförbrukning budgetåren 1975/761977/78, Densnabba utvecklingen av flygmaterielen samt ökningen av passagerarantalet påflygplatsema har medfört att markorganisationen bUvit hårt ansträngd.Terminalbyggnaderna och landningsbanorna på flera av de mindre flygplatsemabehöver således anpassas till de krav som följer av trafik- ochflygmaterielutvecklingen. Detta gäller såväl verkets egna flygplatser som demilitära flygplatser som är upplåtna för linjefart. Dessutom erfordras enfortsatt utbyggnad av landningshjälpmedlen för att jetflygplanens krav skallkunna uppfyllas. Bland investeringarna på de mindre flygplatsema kannämnas arbetena med förlängning av landningsbanorna på och Skellefteåflygplatser. I planeras en utbyggnad av stationsbyggnaden för att mötaden snabbt växande trafiken. På planeras ett nyttkontrolltom. En personalrestaurang föreslås på . Vid flygplatser med jettrafik i linjefart är s. k.svarta banor, dvs. landningsbanor som hålls helt fria från snö,slask och is, numera ett operativt krav. Detta medför omfattandenyinvesteringar i framför aUt fordon, maskiner, utrustning och garage, Arlanda-och Landvetterprojekten föranleder även nyanskaffningar av fordon och annanutmstning. 1973års vårriksdag beslöt (prop. 1973: 27, : 12, rskr 1973: 160) att på siktett yttäckande integrerat civil/miUtärt flygkontroUsystem skall införas ilandet. Vidare skall landet indelas i två flyginformations-regioner.Kontrollcentralen för den södra regionen skall lokaliseras till ochkontrollcentralen för den norra till . Åtgärder som bl. a. syftar till enyttäckande kontroll har påbörjats och projekten härför har fåttbenämningen ATCAS (), Projekten syftartill en långtgående automatisering av trafikledningssystemet. Automatiseringenökar systemets säkerhet och effektivitet som personaltillväxten kanbegränsas. För /78 erfordras inom ramen för ATCAS-projekten bl.a, investeringar i utrustning för trafikövervakning, radar m, m. förslag till investeringsprogram för budgetåret Prop.1976/77:100 Bilaga 9 275 1 OOO-tal kr. Radio och tele, en-route Fordon, maskiner, utmstning 'Inventarier till den nya förvaltningsbyggnaden i . » Varav 20.3 milj.kr, för det s, k, /, = Varav 6,6 milj, kr, för utbyggnad avKarislads flygplats. ' Varav 16 milj. kr. för det s. k, /, 1977/78upptar arbeten och anskaffningar till ett sammanlagt belopp av 314,7 milj. kr.Härav hänför sig 273,5 milj, kr. till påbörjade eUer beslutade objekt ochresten, 41,2 milj, kr,, tUl nya objekt, vilket utgör av verkets totalaberäknade investeringsvolym. Investeringsprogrammet domineras avinvesteringarna i och GöteborgLandvetter flygplatser (172,4 milj,kr. ), Investeringama i övriga flygplatser, radio och tele en-route, fordon,maskiner m, m, uppgår totalt tUl 142,3 milj, kr,, varav i icke påbörjade objekt39,8 milj. kr. togs den nya stationsbyggnadenför utrikes trafik på planenligt i drift. För budgetåret1977/78 erfordras för stationsområdet 9,2 milj. kr. för vissa avslutandearbeten. Totalkostnaden för det nya stationsområdet kommer därmed att uppgåtill ca 440 milj. kr. Den av beslutade investeringsramen förprojektet 256 milj, kr. prisläge har efter prisindexupp-räkningdärigenom kunnat hållas. Prop.1976/77:100 Bilaga 9 276 Den nya stationsbyggnaden, som är dimensionerad fören årsvolym av 4,5 milj, passagerare i utrikes trafik, består av encentralbyggnad med två pirer. Gatufasadens längd är 180 m och pirerna är 150 m.Tio flygplan kan anslutas till vardera piren med nosbryggor. Ytterligare fyraplan kan parkera på den stora plattformen. Stationsbyggnadens totalyta är 68000 m-. Expediering av ankommande och avgående trafik sker på skilda plan,Embarkering sker direkt från väntrum i pirerna via passa-gerarbryggor. Vidutformningen av byggnaden har särskild hänsyn tagits till de handikappadesbehov, I direkt anslutning till terminalen finns för närparkering enparkeringsplats med bl. a, ett parkeringshus för ca 1 000 bilar. Förlångtidsparkering disponeras ett område som rymmer ca 2 000 bilar. Totalt uppgårantalet parkeringsplatser till drygt 5 000, Investeringsprogrammet för Arlandaflygplats omfattar i övrigt vissa investeringarsom hänger samman med idrifttagandet av den nya utrikesterminalen och däravföljande behov av omdisponering av nuvarande lokaler. Således behöver bl, a,internvägnätet delvis läggas om. Under /78 planeras dessutom enmarkrörelseradar och en ILS-anläggning (instrumentlandningssystem) attanskaffas till . För övriga investeringar på utöverdet nya stationsområdet erfordras enligt luftfartsverket 33,6 milj, kr. /78, Härav avser 16 milj, kr, investeringar för att möjliggöraen eventuell överföring av Linjeflygs verksamhet från till Arlandaflygplats det s, k. /, I årets anslagsframställninganmälde luftfartsverket dessutom att ca 20 milj, kr. erfordras förLIN/under innevarande budgetår om Linjeflygs verksamhetskall kunna överföras från till den 1 juli 1977.Luftfartsverket har senare anmält att en eventuell överföring inte kan ske viddenna tidpunkt. Investeringsutgiftema för den nya flygplatsen iGöteborgsregionen beräknas för budgetåret1977/78 till 129,6 milj, kr. Anläggningsarbetena följer tidsprogrammet varförflygplatsen beräknas kunna tas i drift , För beräknar verketinvesteringsutgifterna under /78 tUl 2,1 milj, kr, varav 1,8milj, kr. avser nya objekt. Utgifterna avser huvudsakUgen utbyggnad avreservkraft för flygplatsen och uppförande av en personalrestaurang.Totalkostnaden för restaurangen beräknas tUl 3,3 milj. kr. Eftersom flygplats kommer attersätta planeras inte några nya investeringarpå . För erfordras 3,3 milj, kr, förinvesteringar under /78, Huvuddelen härav avser redan påbörjadeobjekt bl, a, anläggande av brandövningsplats och sandsilo. En ILS-anläggningplaneras för installation , För beräknar verket investeringsutgifterna Prop.1976/77:100 Bilaga 9 277 /78 till 7,5 milj, kr. varav 5,2 milj. kr, avser nya objekt. Pågrund av den kraftiga trafikutvecklingen en ökning från 163 000 passagerareår 1969 tiU 340 1975 är det enligt luftfartsverket nödvändigt attsnarast påbörja en utbyggnad av stationsbyggnaden och parkeringsanläggningarnapå . Kostnaderna härför har preliminärt beräknats till 5,6milj. För att säkerhetskraven skall uppfyllas måste dessutom en nybrandstation anläggas på flygplatsen. Totalkostnaden för brandstationenberäknas tUl 2,3 milj, kr. faller på /78, På beräknasinvesteringsutgiftema under /78 uppgå tiU 4,5 milj, kr,Kostnadema avser förlängning av landningsbanan, flyttning av inflygningsljus,tröskelljus och banändljus samt installation av en AVASIS-anläggning (systemför visuell gUdbaneindikering), På pågår arbeten sombelastar /78 med 4,6 milj. kr. Bland arbetena kan nämnas förlängningav landningsbanan, breddning av taxibanan och utökning av stationsplattan. På beräknas investeringsutgifternaunder /78 uppgå till 1,6 milj, kr, varav , avser nyaobjekt. På /planeras /78 investeringar för 1,5 milj, kr. Investeringarna avserhuvudsakligen arbeten i anslutning till den allmänna uppmstningen avflygplatsen som genomförts . Under /78 planeras ingainvesteringar på . anser att ettställningstagande tiU frågan om ny länsflygplats i måste föreUggainnan ytterligare investeringar görs på nuvarande flygplats. Luftfartsverketavser senare återkomma med förslag till lösning av flygplatsfrågan iÖstergötland. För erfordras 2,6 milj. kr. förinvesteringar under /78. Investeringama avser bl. a. anläggandeav brandövningsplats, ombyggnad av tröskelljusen samt en AVASIS-anläggning.Vidare kommer arbetet med att ansluta flygplatsens avlopp till det kommunalaavloppsnätet att avslutas. För beräknar verketinvesteringsutgifterna under /78 till 2,3 milj. kr. avser nya objekt. De nya objekten omfattar bl. a. utbyte avsignalsändare för ILS-anläggningen och anskaffning av en ny molnhöjdsmätare. På beräknasinvesteringsutgiftema under /78 uppgå till 900 000 kr.Investeringama avser bl. a, ombyggnad av tröskelljusen och utbyte avinflygningsfyren. För planeras under budgetåret1977/78 investeringar om 2,6 mUj. varav 1,4 mUj. avser nya objekt. 1976/77:100 Bilaga9 278 fikutvecklingenunder har enligt luftfartsverket lett till attstationsbyggnaden på numera har för låg kapacitet. Verketanser därför att stationsbyggnaden bör byggas ut. På såväl , Karislads som Östersundsflygplatser uppgår investeringsutgifterna under /78 till ca . På påbörjas arbetena med att installera enILS-anläggning. Under /78 planeras investeringar påHalmstads flygplats för 1,8 milj, kr,, varav 1,7 milj, kr, avser nya objekt. Avsäkerhetsskäl måste enligt luftfartsverket ett nytt kontroUtorn snarastuppföras på . Dessutom bör enligt verket bl, a, tröskelljusoch AVASIS-anläggning installeras samt inflygningsfyren bytas ut. För radioanläggningar och teleutrustning en-routeerfordras under /78 66,6 milj. kr, varav 59,1 milj. kr. förredan påbörjade och konlrakterade arbeten och leveranser. Bland dessa objektingår huvudsakligen i syfte att uppnå högre grad av automatisering avtrafikledningsprocessen samt för övergång till yttäckande kontroU utrustningför ATCAS 1 och ATCAS 2, Inom ramen för ATCAS 1 pågår arbeten med atttUlföra ACC (områdeskontrollcentral) ny utrustning,Områdeskontrollcentralen skall betjäna flyginformationsregion ochStockholms terminalområde. Anläggningarna beräknas kunna tas i drift 1978, Ny anläggning och utrustning för ACC på tas fram inomramen för ATCAS 2, Systemen ATCAS 1 och 2 är dimensionerade så att de isamverkan möjliggör övergång till yttäckande flygkontroll söder om latitud 61°N (i höjd med ), Den yttäckande flygkontrollen avses först införas i detövre luftrummet. När fler radarinformationskällor knutits till systemen ochandra kompletteringar gjorts kommer den yttäckande kontrollen att kunna omfattalägre delar av luftrummet. Den yttäckande kontrollen medför kortare flygsträckorän f, n, vilket innebär att bränsle och flygtid kan sparas. Utöver de pågående ATCAS-projekten behöver visskomplettering och förnyelse av navigeringshjälpmedel ochradarpresentationssystem genomföras. För radiokommunikation, trafikövervakningoch meteorologisk tjänst behöver också viss utrustning anskaffas. För anskaffning av fordon, maskiner och utrustningberäknas 21,5 milj. kr. Härav erfordras 16,1 milj, kr, för nyanskaffning och5,4 milj. kr. Utgifterna för brand- och räddningsmateriel avserbl. a, nyanskaffning av två lätta haveribrandbilar för Stump och Umeåflygplatser. Dessutom planeras anskaffning av en räddningsledarjeep till Sturupoch en haveriambulans till , Utgifterna 7 milj, kr, för snöröjnings- ochfälthåUningsmateriel avser ny- och ersättningsanskaffning av plogbilar,plogutrustning och Prop.1976/77:100 Bilaga 9 279 fläktsopmaskiner.Huvuddelen av materielen kommer att tUlföras flygplats. TillArlanda och flygplatser behöver stationstjänstmaterielanskaffas bl, a. två s, k. mobil lounges till tUI en kostnad av7,9 milj, kr. Under posten vissa byggnader erfordras 15,2 milj.kr. under /78. Härav behövs ca 14 milj. kr, för byggnader förATCAS 1 och 2, Desammanlagda utgiftema för här redovisade arbeten uppgår till 314,7 mUj. kr.Härav avser 206,7 milj, kr, sådana objekt för vilka kommunala bidrag skallutgå. De kommunala bidragen beräknas uppgå till 77,5 milj. kr. utgörande 37,5 %av angivet belopp. Återstoden (314,7 77,5) 237,2 milj, kr, faller på staten. har avgett det yttrandeöver bl. a, luftfartsverkets förslag till investeringar som redovisas , 62), anser att stations- ochramptjänstbyggnaderna på vissa flygplatser bör byggas ut tidigare än vadluftfartsverket planerar. En utbyggnad av stationsbyggnaden på flygplatsbör enligt bolaget prioriteras före utbyggnaden av stationsbyggnaden påRonneby flygplats. Linjeflyg pekar även på behovet av installation och utbyteav vissa ILS-anläggningar. Vad gäller luftfartsverkets investeringar harScandinavian () inte framfört några synpunkter. investeringar syftar till att medtillämpning av modern teknik skapa förutsättningar för att flygtrafiken skallkunna bedrivas med säkerhet, regularitet och effektivitet som en godarbetsmiljö skapas för verkets personal. har investeringarnai , och flygplatser samt flygledarskolan iStump dominerat verkets investeringar mycket kraftigt. Som följd av en starktrafiktillväxt och övergång till ny flyg-materiel jetflygplan måsteflygplatserna successivt rustas upp. Jetflygplanen ställer således högre kravpå landningsbanoma deras längd och kondition (bärighet, frihet från snö, isoch slask, s. k, svarta banor m, m,) samt på hjälpmedlen för landning än vadpropellerplanen gör. Investeringarna i flygtrafikledningssystemet grundas påriksdagens beslut (prop. 1973: 27, : 12, rskr 1973: 160) att ettyttäckande flygkontrollsystem skall införas i landet samt att de civila ochmilitära trafikledningsorganisationema skall sammanföras i en gemensamorganisation. Enligt beslut (prop, 1967: 57, 1976/77:100 Bilaga 9 280 SU1967: 107, rskr 1967: 267) skall kommunerna i fråga om investeringar i primärflygplatsersvara för markkostnaderna och av kostnadema för anläggningar ochbyggnader. Det kapital som kommunerna efter investerat iprimärflygplatser skall amorteras och förräntas av luftfartsverket enligt sammavillkor som gäller för statens investeringar. I prop, 1975/76: 100 (bil. 8 sid, 295) angavsinvesteringsramen för luftfartsverket för /77 till 254,9 milj,kr. Genom beslut (prop. 1976/77: 25 bil, 5 sid, 16, /77: 13,rskr 1976/77: 85) höjdes ramen tiU 259 milj. kr, för att möjliggöra utbyggnadav . Som följd av bl, a, inträffade prisökningar beräknas numedelsförbrukningen komma att uppgå till 297 milj, kr. För /78 räknar luftfartsverket i sinanslagsframställning med en total investeringsomslutning om 314,7 mUj, kr.Efter avdrag för kommunernas andel av kostnaderna uppgår statens del av dettotala investeringsbeloppet till 237,2 milj, kr. Som framgår av investeringsplanenför kommunikations verken har jag ansett mig böra förorda en investeringsram av222,6 milj, kr. Detta motsvarar den statliga andelen av en totalinvesteringsvolym av 293,9 milj, kr. Innan avtal träffats om bidrag tUl de objekt somkan rymmas inom den angivna ramen kan någon'exakt fördelrung mellan flygplatseroch andra objektsgrupper av det tillgängliga medelsutrymmet inte göras.