prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Skattedebiterade arbetsgivaressocialförsäkringsavgifter tUl tiUäggspensioneringen och skattedebiteradeegenavgifter utbetalas från titeln till allmänna pensionsfonden. Den alhnänna arbetsgivaravgift som debiterasskattedebiterad arbetsgivare och fysisk person som haft inkomst av annatförvärvsarbete (inkomst av i rUiet bedriven rörelse eUer inkomst av härbelägen jordbruksfastighet, som brukas av den skattskyldige) omförs fr. o. /71 från inkomstskattetiteln till inkomsttiteln allmänarbetsgivaravgift. Utskiftningsskattoch ersättningsskatt, skogsvårdsavgifter och annuiteter på avdikningslån De debiterade beloppen av dessa skatter ochavgifter omförs tiU andra inkomsttitlar. Avgifter från direktdebiterade arbetsgivare tillsjukförsäkring, folkpensionering, yrkesskadeförsäkring, arbetarskydd,byggnadsforskning, arbetslöshetsförsäkring (inkl, kontant arbetsmarknadsstöd),arbetsmarknadsutbildning, vuxenutbildning, lönegarantifond,delpensionsförsäkring och barnomsorg uppbärs av ochredovisas på inkomstskattetiteln. Avgifterna som inflyter är preliminäraavgifter, fyllnadsinbetalningar av preliminära avgifter och kvarståendeavgifter. De preliminära avgifterna fastställs genom uppräkning avavgiftsunderlaget . Avgiften för beräknades som omavgiftsunderlaget för höjts . På samma sätt haruppräkningsfaktorn faststäUts till 24 respektive 19 %beräknat på 1974 respektive avgiftsunderlag. Fram t. o. m. 1975 haravgiftsunderlaget beräknats på den del av arbetstagares lön eller ersättning underåret som understiger 7,5 basbelopp. För att finansiera en del av sänkningen avden statliga skatten 1976 beräknas fr. o. m. 1976 avgiftsunderlaget till allasocialförsäkringar exklusive ATP på hela den del av lönesumman som överstiger500 kronor. Den kvarstående avgiften, som debiteras med en eftersläpning , fastställs i och med att ett definitivt avgiftsunderlag föreligger. m. har en särskild avgift införts på den kvarståendeavgiften. Denna avgift utgår om den kvarstående avgiften uppgår tillhögst . i annat fall (SFS 1974: 938). För att slippa dennaavgift kan arbetsgivama göra fyllnadsinbetalningar året efter avgiftsåret. Ar1975 slopades försäkringstagarnas egna avgifter till sjukförsäkringen.Avgifterna ersattes av ökade socialförsäkringsavgifter tUI sjukförsäkringen.Dessa eriäggs av arbetsgivarna. För att finansiera en del av sänkningen av denstatliga skatten 1976 höjdes sjukförsäkringsavgiften . Samtidigtreducerades statsbidraget tUI sjulcförsäkringen, som belastar driftbudgetensutgiftssida, från att ha utgjort av 1976/77:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 36 Med anledning av att nya ersättningsregler försjukförsäkringen infördes fr. o. m. 1976 samt att sjukfrekvensen ökat höjdesavgiften med; ytteriigare . Den sammanlagda sjukförsäkringsavgiftenuppgår därmed för tiU . För att finansiera slopandet avfolkpensionsavgiften infördes en socialförsäkringsavgift tUlfolkpensioneringen. har folkpensionsförmånema väsentligtförbättrats. Bland reformerna 1975 kan nänmas höjningen av grundbeloppet från90 tUl av basbeloppet för ensam pensionär och från avbasbeloppet för pensionärspar. Den lagstadgade aUmänna pensionsåldern sänktesfrån 67 tiU fr. o. m. den 1 juU 1976. Dessa reformer har finansieratsmed höjda socialförsäkringsavgifter. uppgår socialförsäkringsavgiftenför folkpensioneringen tUl . Yrkesskadeförsäkringen administreras avförsäkringskassorna. Arbetsgivaravgiften uppgår tUl avavgiftsunderlaget. Lagen om arbetslöshetsförsäkring och lagen omkontant stöd vid arbetslöshet infördes med verkan . För attfinansiera arbetslöshetsersättningen enligt dessa lagar skaU arbetsgivareerlägga en avgift motsvarande av avgiftsunderlaget tUl sjukförsäkringen. Arbetslöshetsersättningenutbetalas äv de erkända arbetslöshetskassorna och de allmäimaförsäkringskassorna. Vidare erlägger arbetsgivama en arbetarskyddsavgiftför att täcka arbetarskyddsstyrelsens, yrkesinspektionens och arbetsmedicinskainstitutets verksamhet. Avgiften bidrar dessutom tUl att finansiera forskning,UtbUdning och upplysning beträffande arbetarskydd. En fond för arbetsmUjöförbättriiigar inrättas underåren 1976 och 1977. Medlen ur fonden skall användas för att bekostaräntelättnader och till att täcka vissa andra kostnader i samband med statUgtkredit-stöd tUl arbetsmiljöförbättringar. Medlen till fonden erhåUs genom attarbetarskyddsavgiften höjs för åren 1976 öch 1977. Av giften uppgårdärmed tUl . Den förhöjda avgiften skäll dock inte erläggas av kommunereUer landstingskommun (SFS 1975: 353).' För att finansiera den statUga lönegarantin vidkonlcurser erlägger arbetsgivare lönegarantiavgifter motsvarande avavgiftsundei*-. laget tUl sjukförsäkringen. För arbetsgivare i byggbranschen utgår en särskUdbyggnadsforsk- ningsavglft. Den uppgår för till , För redare utgåräven en avgift för sjöfolkspensioneringen på för , Fr. o. m. 1976 utvidgades vuxenutbUdningen.Förändriiigen innebar dels en utvidgning av timstudiestödet som en ersättningför in-komstbortfaU när en studerande behöver ta ledigt för att kunna deltaga ikurser etc, dels infördes ett dagstudiestöd bestående av ett mkomst-bidrag ochett internatbidrag avsett för deltagare i kortare ämneskurser vidfolkhögskolor. För längre studier på gmndskole- och gymnasieskolé- Bilaga 1 inkomstberäkning 37 nivåinfördes ett särskilt vuxenstudiestöd. Stödet skall vara en ersättning förinkomstbortfall. Vuxenstudiestödet utgörs av beskattade bidrag och.återbetalningspliktiga studiemedel. Den utvidgade vuxenutbUdningen fmansieras med en nysocialförsäkringsavgift benämnd vuxenutbildningsavgift. Fr. o. m. år 1976uppgår avgiften tiU på samma avgiftsunderlag som övriga socialförsäkringsavgifter(SFS 1975: 358). Fr. o. m. infördes ett nytt system förarbetsmarknadsutbildnings-bidrag. Systemet är knutet tUlarbetslöshetsförsäkringen. Arbetslöshets-försäkrade deltagare erhåller endagpenning av högst . Utöverdagpenningen erhåUer alla arbetslöshetsförsäkrade ett stimulansbidrag på 10 kr.om dagen. För icke medlemmar i erkända arbetslöshetskassor är det kontantaarbetsmarknadsstödet . Reformen finansieras med en socialförsäkringsavgiftbenämnd arbetsmarknadsutbildniogsavgift. Fr. o. ni. uppgår avgiftentill av samma avgiftsunderlag som övriga socialförsäkringsavgifter (SFS1975: 335). En reform för deltidspensionering trädde i kraftden . Personer som är i åldern kan minska sittarbete till minst . Delpensionen fastställs tUl ett beloppmotsvarande av skUlnaden mellan den inkomst som den försäkrade erhöllföre övergång till deltidsarbete och den inkomst som kan antagas komma attgälla vid deltidsarbete. Reformen finansieras med en socialförsäkringsavgiftbenämnd delpensionsavgift. uppgår avgiften till av sammaavgiftsunderlag som övriga social-försäkrmgsavgiffer (SFS .1975: 380). Som tidigare nämnts sänktes den aUmännapensionsåldern från 67 tiU . För att täckakostnadsökningarna höjs socialförsäkringsavgiften tUlfolkpensioneringen fr. o. m. . Föratt finansiera en del av den i prop, 1976/77: 42 föreslagna sänkningen av denstatliga skatten 1977 föreslås en ytterligare höjning med 1,5 procentenheter.Socialförsäkringsavgiften till folkpensioneringen skulle därmed uppgå tUl 8,fr. o. m. Delpensionsavgiften utgjorde avavgiftsunderlaget. Avgiften avsåg att täcka kostnaderna . Fr. o. m. 1977 uppgår avgiften tUl för heltkalenderår. Lönegarantiavgiften föreslås i prop. 1976/77:15uppgå till fr. o. m. Regeringen och kommunförbundet har träffatöverenskommelse om åtgärder för att möjliggöra en kraftig utbyggnad avbarnomsorgen. Ett nytt statsbidragssystem införs . Det nyadriftbidraget för daghem omfattar ett årligt bidrag på 14 000 krper plats som tillkommer i nytUlskott efter . 1976/77:100 Bilaga2 Budgetförslaget 38 platserhöjs bidraget successivt tiU . fr. o. m. . Driftbidraget för fritidshem höjs till . perplats som tillkommer efter . För befintliga platser höjsbidraget successivt och kommer att uppgå till . Det nyastatsbidragssystemet skall finansieras med en socialavgift från arbetsgivare.Avgiften skall beräknas på samma avgiftsunderlag som gäller för den allmännasjukförsäkringsavgiften. Utgår socialavgiften för barnomsorgen och beräknas därefter successivt öka tiU för . Statensavgifter till sjukförsäkringen tn. StatUga myndigheter och affärsverk betalar sammasocialförsäkrings-avgifter som direktdebiterade arbetsgivare, med undantag föryrkesskadeförsäkringsavgiften. Avgifterna omföres från inkomsttiteln . m. till inkomstskattetiteln. bestämmer avgiftsunderlagetför avgifter, som staten med undantag av affärsverken skall erlägga enligtlagen om allmän försäkring och lagen om allmän arbetsgivaravgift. Avgifternafastställs av före viss bestämd tidpunkt. Beträffandeavgifterna till den allmänna tilläggspensioneringen tillämpas dessutomprelirainärdebitering av avgifter. Vissersättning från allmänna pensionsfonden Allmänna pensionsfonden ersätter de allmännaförsäkringskassorna för deras kostnader för administration av den allmännatUläggspensioneringen. Ersättnmgen görs till somredovisar på inkomstskattetiteln. Återföringav medel från eller avsättning av medel till allmänna sjukförsäkringsfonden AUmänna sjukförsäkringsfonden har tiU syfte attutgöra en reserv vid tillfälliga påfrestningar på försäkringens finanser.Riksförsäkrmgsverket beräknar, enligt särskUda regler, om återföring elleravsättning bör komma ifråga. beslutar för varje särskilt år omfondmedlen skall tas i anspråk eller avsättning skaU göras till fonden. Förskottoch slutavräkningsbelopp till de allmänna försäkringskassorna Från titeln utbetalas förskott ochslutavräkningsbelopp på sjukförsäkringsavgifter från såväl försäkrade somarbetsgivare. Vidare utbetalas tUl apotekare utgående ersättningar förkostnadsfria eUer prisnedsatta läkemedel. Förskottet är beräknat med hänsyntill att viss del av sjukförsäkringen finansieras med statsbidrag och avgifterför frivillig försäkring och tilläggsförsäkring. Yrkesskadeförsäkringsavgifter,byggnadsforskningsavgifter, lönegarantiavgifter, arbetarskyddsavgifter,arbetsmarknadsutbildningsavgifter, vuxemitbildningsavgifter,arbeislöshetsförsäkringsavgifter och delpensionsavgifter Från titeln utbetalas de ovannämnda avgifterna sominflutit från direktdebiterade arbetsgivare. Skattedebiterade arbetsgivaresavgifter förskotteras av statsverket och utbetalas över titeln. Inkomstskattetitelns utveckling budgetåren 1971/721 975/76 De beräknade och redovisade inkomsterna på titelnunder framgår av följande sammanställning (milj. 19 500,0 19 772,2 20 600,0 18 265,8 21 300,0 20 957,5 29 800,0 28 091,4 33 800,0 40 631,4 Efterföljande uppställning är avsedd att belysautvecklingen av de inkomster och utgifter på inkomstskattetiteln som tillsammansresulterat i de behållna inkomsterna på titeln. Vissa av beloppen ärapproximativa. Uppbörd på titelnskatt pä inkomst och förmögenhet samt socialförsäkringsavgif-ter m. m. Utfallför budgetåren 1971/721975/76 (milj, kr.) 1971/72 1972/73 1973/74 1974/75 1975/76 37 367 5 719 43 361 6 361 5 935 2 486 Socialforsäkringsavgifter från di rektdebiterade arbetsgivare m.m. 3 448 3 543 5 815 11339 20 474 Tillkommande skatt, sjömansskatt, restantier m. m. Utbetalningar till allmänna försäkringskassorna, m,m. Utbetalningar tiU allmänna pensionsfonden 1Inkl, förskotterat skattebortfallsbidrag fr. o. ra. /73 och ersättningför bostadstillägg fr. o. m. /75. = Inkl. ränta på överskjutandeskatt. 1976/77:100 Bilaga2 Budgetförslaget 40 Beräkningav skatt på inkomst och förmögenhet samt socialförsäkringsavgifter m.m.budgetåren 1976/77 och 1977/78 Skattpå inkomst och förmögenhet nu m. I beräkningarna av utfaUet på titeln särskiljs åena sidan beräkning- arna av inkomstskatten och å andra sidan beräkningarna avsocialförsäk-lingsavgifterna och deras motsvarigheter på titelns utgiftssida.Kalkylerna för inkomstskatterna görs i princip i tre etapper med sinsemellanolika utgångspunkter. Dessa utgångspunkter bestäms av institutioneUa faktorersom t, ex. beskattningsregler och uppbördssysteraets utformning. Vidarepåverkas de av konjimktumtvecklingen och därmed sammanhängande faktorer somlöner, sysselsättnings- och prisutveckling. Dessutom ingår i beräkningarnaerfarenhetsmässiga bedömningar av vissa företeelser som t. ex. av inflytandeandel av debiterad kvarskatt. Resultaten av de etappvisa beräkningarna jämförsoch analyseras. I den mån resultaten inte överensstämmer med varandra visardetta med den beräkningsmodeU som används att de ursprungliga antagandena ärin-konsistenta. Dessa omprövas successivt och ger genom en iterativ processupphov till nya beräkningar som upprepas till dess resultaten överensstämmer. I den första etappen beräknas preliminära skatternamed hjälp av antaganden om inkomstutveckling och förändrmgar i den totalamakro-ekonomiska marginalskattekvoten. Dessa antaganden är avhängiga av löne-och sysselsättningsutvecklingen samt av den alhnänna konjunkturutvecklingen.För bedömningen av preliminärskatteuppbörden under innevarande budgetår lämnaruppbördsstatistiken väglednmg. Denna statistik omfattar uppgifter om influtnabelopp av preliminär A- och B-skatt. Med hjälp av denna statistik har uppbördenkunnat följas t, o. m. uppbördsterminen . För deframförliggande åren beräknas prelimlnärskattema med utgångspunkt från denantagna inkomstökningen och makromarginalskattekvoten, I den andra etappen beräknas den slutligt påfördaskatten med utgångspunkt från antaganden om inkomstutveckling och förändringenav avdrag och underskott. Som hjälpmedel för dessa beräkningar används detidigare nämnda taxeringsstatistiska uppgifterna avseende taxeringsåret 1976som RRV insamlat. På dessa uppgifter tiUämpas en prognos-modeU som innebär attför varje enskUd individ i urvalet beräknas inkomsten, underskott och avdragenligt gjorda antaganden för prognos-perioden. Påförda skatter och avgifterberäknas därefter enligt gäUande beskattningsregler. Dessa skatter och avgiftersummeras och uppräknas till totalnivå. Under förutsättning attinkomstfördelningen varit oförändrad meUan basåret och proghosåret dvs. att inkomstförändringärnafördelat sig likformigt mellan inkomstgmpperna ger beräkningsmodellen Bilaga 1 inkomstberäkning 41 förhåUandevisgoda estimat för prognosåren. över en längre tidsperiod förändrasinkomstfördelningen och därmed följer även att estima-ten blir osäkrare. Dentidigare nämnda enkäten tUl svenska aktiebolag används för att beräknajuridiska personers slutUgt påförda skatt. I den tredje etappen av beräknmgama görs vissaöverväganden om förändringar i skatteuttaget dvs. förändringar av skillnadenmellan preliminär och slutlig skatt. De senaste årens omläggningar avskattesystemet har tillsammans med drastiska förändringar av inkomsternabidragit till kraftiga omslag i skatteuttaget. Beräkningarna av storleken pådessa förändringar är mycket svåra att göra och har därför närmast karaktär avallmänna överväganden i anslutning till kalkylerna. Preliminärskatteinkomsterna utgör de dominerandeposterna bland inkomsttitelns bruttoinkomster. De har visat en oavbruten stegringunder bugetåren 1970/711975/76. Uppbördenav preliminär A-skatt för är t. o. m. september dvs. denfjärde uppbördsterminen högre än under motsvarande uppbördsterminer för1975. För de återstående två terminerna visar RRVs prognos på en ökning meddrygt jämfört med motsvarande terminer 1975. SkiUnaderna i ökningstaktunder årets olika delar sammanhänger med fördelningen av löneutbetalningarnaunder . Stora retroaktiva löneutbetalningar gjordes under sommaren och hösten1975 till följd ay att de centrala och lokala avtalsförhandlingarna slutfördeshuvudsakligen under andra och tredje kvartalet. Mellan inkomståren 1975 och1976 beräknas ökningen av preliminärskatterna uppgå tiU ungefär 16 %.Skatteomläggningen 1976 (justering av de statliga skatteskalorna) har verkatneddragande på ökningstakten för den preliminära skatten. Effekten avskatteomläggningen beräknas motsvara ca 9. procentenheter av ökningen mellan1975 och 1976. Höjningen av den kommunala medelutdebiteringen med , kanuppskattas ha ökat skatteinbetalningarna med räknat årsnivå. korrigeras för den inverkan somskatteomläggningen och kommunalskattehöjningen har haft, erhålles enuppskattning av hur stora skatterna skulle ha varit vid oförändradeskattesatser. Enligt dessa grova överslagskalkyler skulle den justeradeökningen åren 19751976 uppgå tUl . Vidberäkningen av uppbörden av preliminär A-skatt under kommande uppbördsår harRRV utgått från den antagna stegringen av lönesumman (jfr sid. 15). I höjande riktning påverkas uppbörden även av en höjning av denkommande utdebiteringen enligt preliminära uppgifter med perinkomstskattekrona från den gäUande medelutdebiteringen 26:15.kr. Uppbördenår påverkas i sänkande riktning av den föreslagna justeringen av denstatliga skatteskalan (prop. 1976/77: 42). Somvisas i tabellen nedan beräknas justeringen medföra ett prelimi- 1976/77:100 Bilaga 2 Budgetförslaget Sänkning av statlig skatt för fysiska personer är 1977fördelad efter beskattningsbar inkomst för A- resp. B-sVattare närskattebortfallpå 6 450 milj. kr. har några avtal ännu inte slutits.Avtalsförhandlingarna kan komma att pågå en bit in på 1977. Det finns därförskäl att räkna med att uppbörden av preliminärskatt kan väntas bliförskjuten mot andra hälften av kalenderåret. RRV har beräknat fördelningen avuppbörden av preliminär A-skatt 1977 med ledning av . MeUan väntas den kommunalautdebiteringen öka med i genomsnitt . Det motsvarar ca 450 milj. kr. Inkomsterna av preliminär B-skatt under de fyraförsta uppbörds-terminerna av innevarande uppbördsår är högre änmotsvarande terminer 1975. PreUminär B-skatt debiteras normalt med det beloppsom senast påförts som total slutlig skalt. Detta betyder, att de kändaresultaten av taxering legat till grundför den debiterade B-skatfen för uppbördsåret 197677. På samma sätt kommerdet nu kända resultatet av 1976 ärs taxering att ligga tillgrund för den debiterade B-skatten för det kommande uppbördsåret ochtaxeringsresultatet vid taxering för den debiterade B-skatten föruppbördsåret 197879. De skattskyldiga, som erlägger preUminär B-skatt, haremellertid möjlighet att begära jämkningar i den preliminära B-skatten. Avdenna anledning har den debiterade B-skatten brukat avvika från senast kändaslutliga skatt. Jämsides med beräkningarna av preliminärskatteuppbördenhar RRV uppskattat vad som kommer att påföras de skattskyldiga i slutUg skattvid 1977 och taxeringar. Som underlag för kalkylerna har använts dentaxeringsstaUstiska undersökning som oinnämnts ovan. Basårets (1975) inkomsteroch avdrag har framskrivits med de tidigare nämnda inkomstantagandena. MedtUlämpning av respektive års beskattningsregler har motsvarande slutligaskatter och avgifter för fysiska Bilaga 1 inkomstberäkning 43 personer kimnat beräknas för inkomståren 1976 och 1977. Deförmåner vid sjukdom och arbetslöshet m. m. som fr. o. m. är 1974 beskattas,tUlförs inte det kommunala beskattningsunderlaget. Motsvarande kommunalaskalt tillförs i stället staten. I de kalkyler som ligger till grund för RRVsberäkningar har den påförda statliga skatten, kommunalskatten ochförmögenhetsskatten för fysiska personer beräknats till följande belopp förtaxeringsåren 1977 och 1978. Som jämförelse har även motsvarande skatterenligt taxering medtagits. Statligskatt 24 759 26 695 26 003 Kommunalskatt 35 268 42 413 48 244 Förmögenhetsskatt 636 697 767 Skatt på beskattade förmåner 2 247 2 925 3 290 Den påförda skatten reduceras förvissa skattskyldiga, som framgått tidigare, av skattereduktion samt fr. o. m.1976 års taxering av en särskild skattereduktion för låginkomsttagare. Deberäknade värdena för dessa båda skatteavdrag uppgår till följande belopp. Särskildskattereduktion 1 590 1 470 1 420 Vid beräkningen har, förutom medpåförda inkomst- och förmögenhetsskatter, räknats med skattedebiteradesocialförsäkringsavgifter tUl folkpensioneringen, sjukförsäkringen ochtUläggspensioneringen samt allmän arbetsgivaravgift till följande belopp. Somjämförelse har även de påförda avgifterna enligt ta.xering medtagits. Folkpensioneringen 360 535 797 Sjukförsäkringsavgifter 510 594 665 Tilläggspensionsavgifter 680 557 641 Allmän arbetsgivaravgift 275 186 115 Den allmänna arbetsgivaravgiftenförutses minska . Detta sammanhänger med att avgiften härslopats för de första och att denna gräns successivt kommer atthöjas. Effekterna av dessa höjningar har beräknats med hjälp av RRVstaxéringsståtis-tiska undersökning. Fr. o. m. höjdes denavgiftsfria inkomsten från . Förslag föreligger om enhöjning av gränsen från 18.000 kr.-tiU 30 OOÖ kr. (prop.1976/77:41). Prop,1976/77:100 BUaga 2 Budgetförslaget 44 Allmänarbetsgivaravgift för egna företagare fördelade efter inkomstklass inkomståret1975 Av tabellen framgår att höjningen av gränsen år1976 . beräknas medföra minskade egenavgifter med 72mUj. Genom att de avgiftsfria inkomstema höjs tiU . beräknas egenavgifternaminska med ytterUgare 79 milj. kr. De svenska aktiebolagens statUgt taxerade inkomsterförutses, som redovisats ovan, minska , Minskningenförklaras av att det särskUda investeringsavdraget för maslun-investeringaråterinförs för perioden fram t. o. m. Därefter medges inte någotinvesteringsavdrag, vilket medför att de statligt taxerade inkomsterna väntasöka . Aktiebolagensstatliga och kommimala skatter beräknas taxeringsåren 1977och 1978 uppgå till följande belopp. Statligskatt 2 453 2 240 2 950 Kommunalskatt 2 310 2 860 3 245 En jämförelse meUan preliminärskatteuppbörden(exklusive fyllnadsbetalningar) och den slutliga skatten avseende ett visstinkomstår belyser preliminärskatteinbetalningarnas anpassning eller brist påanpassning till de slutligt debiterade skatterna, SkUlnaden mellan dessa bådabelopp benämns uttag. Om preUminärskatteuppbörden överstiger den slutligaskatten har det varit ett övemttag av skatt. Om förhåUandena är de omvända hardet varit ett underuttag av skatt. I nedanstående tablå redovisas uttaget förden senaste sexårsperioden. Av tablån framgår att överuttaget harförändrats till ett underuttag för de efterföljande åren. Underuttaget uppgickår tUl 1 340 milj. kr. och ökade till det dubbla, vilketsammanhänger med beskattningen av vissa förmåner vid sjukdom och arbetslöshet.Tidigare när dessa förmåner inte beskattades var preliminärskatteavdraget pålön för stort om man var sjuk och uppbar sjukpenning någon del av året. I ochmed att detta övemttag minskat har totala uttaget således sjunkit. Underuttagetförutses ligga på en hög nivå de närmast följande åren. Detta sammanhängerfrämst med eftersläpningen i debiteringen av preliminär B-skatt i förhåUandetiU den sludiga B-skatten (inklusive aktiebolag m. ), men även med attavdraget för de anställdas sjukförsäkringsavgifter successivt har försvunnit:Effekterna av detta är olika på den preliminära skatten och den slutligtpåförda skatten. Preliminärskattemflödet påverkades infe av att avdraget försjukförsäkringsavgiften försvaim. Detta avdrag beaktades aldrig ipreliminärskattetabellerna, varför det inte heller påverkade preliminärskattennär det upphörde. Den slutUgt påförda skatten däremot påverkades av att avdragetförsvaim. Avdraget för sjukförsäkringsavgiften vid taxering fick uppgåtUI högst . Avdraget försvinner fr. o. m. taxering tUl följd avatt sjukförsäkringsavgiften slopades fr.o.m. , Detta gjorde ättden beskattningsbara inkomsten steg och därmed också den slutliga skatten. Slutregleringen av skatten sker, efter frivilligafyllnadsinbetalningar av skatt, via utbetalningar av överskjutande skatt samtdebitering av kvarstående skatt. Fyllnadsbetalningarna och den inflytandekvarstående skatten ingår bland inkomstskattetitebis inkomster, medanutbetalningarna av överskjutande skatt upptas bland titelns utgifter. Omfattningen av fyUnädsbetalningarna, denkvarstående och den överskjutande skatten framgår av följande sammanställning. A-längd B, C- A-längd B, C- Som framgår av tablån var den kvarstående skattenungefär äv samma storleksordning som överskjutande skatten 1970. Därefter haröverskjutande skatten varit betydligt större än kvarskatten. 1976/77:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 46