prop · G003107 · 1976-12-31 00:00:00 — omhushållning med energi i byggnader m. m. Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen läggs fram förslag som syftar till all förbättra hushållningenmed energi i byggnader m. m. Det är angelägel att kraftfulla åtgärder vidtasför att ytteriigare höja ambitionsnivån i energisparandel. De förslag som läggsfram utgör på olika sätt åtgärder för att öka energisparandet. Förbättringaroch förstärkningar av det statliga energisparstödet avseende bostäder, allmännasamlingslokaler m. m., kommunala, landstingskommunala och civila statligabyggnader föreslås. Närdet gäller bosläder föreslås maximibeloppet för bidrag bli höjt från 2 000 till3 . Räntebidrag föreslås kunna utgå för lån enligt energisparkungörelsen.Amorteringstiden för energispariån föriängs. När lån utgår för enbart energibesparandeåtgärder förlängs tiden från nuvarande 10 till normalt . När energispariånutgår i kombination med bostadslån för ombyggnad skall amorteringstiden varadensamma som för bostadslånet. Vidare ändras reglerna för återbetalning av energispariånså att lånen återbetalas med en årliga annuitet. Behovetav att fortlöpande pröva såväl vilka åtgärder som bör stödjas med hänsyn tillny teknik m. m. som storieken av de kostnader som får ingå i bidrags- och låneunderiagetför energibesparande åtgärder stryks under. Möjligheternaatt få energisparstöd enligt energisparkungörelsen föreslås utvidgat till altomfatta även vissa lokaler i bostadsområden. Bidrag föreslås under vissaförutsättningar kunna utgå med högst . per m våningsyta. Medelsbehovet förstöd till bostäder och nämnda lokaler beräknas lill 429 milj. kr. 1 1976/77. 1976/77:107 2 Maximibeloppetför bidrag till energisparåtgärder i allmänna samlingslokaler, kommunala ochlandstingskommunala byggnader föreslås höjt från nuvarande . För energisparstöd till allmänna samlingslokaler m. m., kommunala ochlandstingskommunala byggnader samt civila statliga byggnader föreslåssammanlagt 45 milj. kr. för /78. Förfortsatt prototyp- och demonstrationsverksamhel inom energiområdet föreslås 6milj. för /78. Isyfte att stimulera kommunernas intresse för att bedriva informations-ochrådgivningsverksamhet inom energisparomrädet föreslås 15 milj. kr. att användasför bidrag till kommunerna. Föratt effekten av och möjligheterna till energibesparingar i befintliga byggnaderskall kunna bedömas och för att kunskap om hur bebyggelsen är beskaffad frånenergihushållningssynpunkt skall kunna erhållas föreslås att en undersökningav byggnadsbeståndet påbörjas. föreslåsdärför 11 i uppdrag att i samarbete med utföra ensådan undersökning. För /78 föreslås att drygt 2 milj. kr.anvisas för ändamålet. I propositionen föresläsatt den forskningsinriktade experimenlverksam-heten utökas. Verksamheten syftartill att ge kunskap om på vilket sätt en god energihushållning i byggnader bästuppnås. Detta avses ske genom att i full skala pröva exempelvis nyainstallationssystem för uppvärmning och varmvattenförsörjning m. m., nyahustyper och ny byggnadsteknik liksom nya energikällor. Denna forskningsinriktadeexperimentverksamhel, som får ses som en komplettering tillenergiforskningsprogrammet under industridepartementets huvudtitel, bör enligtpropositionen anförtros statens råd för byggnadsforskning. För detta ändamålföreslås förstärkningar av resurserna med 25 milj. kr. för /78.Dessuom förutskickas ytterligare insatser. Ipropositionen behandlas även behovet av att informera och utbilda bl. a. deenskilda medborgarna, de anställda i kommunerna och de yrkesverksamma i olikaled av byggprocessen. För sådana insatser beräknas ca 5 milj. kr. Ipropositionen redovisas slutligen vissa förbättringar av möjligheterna attfinansiera utbyggnad av fjärrvärme med stöd av lån från kreditmarknaden. Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , Åsling, Söder, , Mundebo,Krönmark, , , , Propositionom hushållning med energi i byggnader m. m. Energiförbrukningeni utgör f. n. (preliminära värden ) omkring ' om året.Härav går till industrin (inkl. uppvärmning av industrins byggnader)och till samfärdsel och transporter. Resterande går tillhushåll, handel, förvaltning, jordbruk och övriga ändamål. Den heltdominerande delen av dessa , avser uppvärmning och ventilation m. m. ibyggnader. beslut (prop.1975:30 bil. 1, NU 1975:30, rskr 1975:202 och bil. 2, CU 1975:28, rskr1975:203) om energihushållningen innebar bl. a. att ökningen avenergiförbrukningen skulle begränsas. För tiden t. o. m. skulle dentotala energiförbrukningen tillåtas öka med i genomsnitt . Den totalaårsförbrukningen 1985 skulle därmed komma att uppgå till ca . Det uppsattaenergisparmålet baserades bl. a. på beräkningen att ökningen av industrinsenergiförbrukning skulle begränsas till i genomsnitt . För att dettaskulle kunna uppnås anvisades medel för stöd till energibesparande åtgärder inäringslivet. Stödet omfattar dels besparingsåtgärder i byggnader, delsåtgärder för förbättrad energihushållning i industriella processer, delsprototyp- och demonstrationsanläggningar. Genom ändring i byggnadslagen(1947:385, omtryckt 1972:775, ändrad senast 1976:667) infördes krav påregeringsprövning 'Terrawatiimme = 1 miljard kilowattimmar 1976/77:107 4 avvissa energikrävande industribyggnader. Vidare beslutades om åtgärder för altmöjliggöra intensifierade utbildningsinsatser inom bl. a. de uppvärmnings- och veniilationstekniskaområdena. Vadgäller den andra stora förbrukningssektorn, byggnadsuppvärmning, angavs intenärmare hur konsumtionen skulle tillåtas öka. Del samlade 2-procentsmåletutgick emellertid bl. a. från beräkningar enligt vilka t. ex.energiförbrukningen för uppvärmning av bostäder skulle minska med i genomsnitt0,. Detekonomiska stöd som infördes i syfte att stimulera lill energibesparandeåtgärder i bostäder, kommunala, landstingskommunala och statliga byggnaderförstärktes. Vidare infördes energisparstöd för allmänna samlingslokaler.Samtidigt genomfördes ändringar i byggnadsstadgan (1959:612, omtryckt1972:776, ändrad senast 1977:22) som innebar skärpta krav på energihushållningvid ny- och ombyggnad. Tillämpningsbestämmelsertill byggnadsstadgan i dessa hänseenden fastställdes av regeringen ochaugusti 1976. Bestämmelserna reglerar energihushållning i byggnader och avser allanya hus och hus som byggs om. 1 de byggnader som kommer all omfattas av dessabestämmelser väntas energiförbrukningen komma alt minska med jämfört medbyggnader uppförda i enlighet med de tidigare tillämpningsbestämmelserna.Tillämpningsbestämmelserna gäller från den och är i huvudsakbindande från . Iriksdagens energipolitiska beslut ingick också ett treårigt programför forskning och utveckling inom energiområdet omfattande en medelsram på 366milj. Härav beräknades 53 milj. kr. för programmet Energianvändning förlokalkomfort. Avden totala energiförbrukningen på ca uppskattades elförbrukningentill ca och den direkta bränsleförbrukningen till ca , vilketmotsvarar en genomsnittlig årlig ökningstakt om resp. ca0,. Resterande energiförbrukning utgör beräknade omvandlingsföriustervid produktion av elektrisk energi i fossila kraftverk. Vadbeträffar tillförseln av elektrisk energi beräknades att vattenkraften skullebyggas ut med en årsproduktion om . Totalt skulle därmedvattenkraften svara för ca . Dessa uppskattningar gjordes iavvaktan på resultatet av utredningen rörande vattenkraftutbyggnader i norra har därefter avgett betänkandet (SOU 1976:28) Vattenkraft och miljö3, som har remissbehandlats och som f n. bereds inom bostadsdepartementet.Förslag beträffande vattenkraftutbyggnaderna kommer all föreläggas riksdagensenare i vår. Genom1975 års beslut godkände vidare att en ytterligare utbyggnad avkärnkraften skulle få ske med två aggregat. Prop.1976/77:107 5 byggnadberäknades ge ell kapaciietstillskoit motsvarande en årsproduktion om ca 10 TWh.Tillsammans med de redan tidigare beslutade elva aggregaten beräknadeskärnkraften därigenom kunna täcka ett behov om ca . Detresterande behovet av elektrisk energi ca i årsproduktion, skulle enligtriksdagsbeslutet genom en utbyggnad av den konventionella värmekraften. S,k. motlrycksan-läggningar (kraftvärme och industriellt mottryck) skulle svaraför ca medan ca skulle produceras i kondenskraftverk. a. all följa upp att dessa energipoliliska mål uppnås har energistatistikenförbättrats. Vidare har energisparkommittén (1 1974:05) fått i uppdrag attfortlöpande redovisa utvecklingen av landets energiförbrukning. I sin senasterapport, som avlämnades , redovisar kommittén dels den faktiskautvecklingen av energiförbrukningen 1973-76, dels en prognos för somhar gjorts av statens industriverk. Prognosenpekar mot en total energiförbrukning som understiger den nivå somskulle ha varit tillåten enligt de genomsnittstal som angavs av . Om prognosen är korrekt skulle förbrukningen detta år komma att liggaca lägre än vid en åriig ökningstakt på . Vid enuppdelning på sektorer framgår att denna dämpning i energikonsumtionensökningstakt i sin helhet kan återföras på industrin. Energiförbrukningen inomövrigsektorn tycks utvecklas ungefär i den takt som beräknades i underlaget förriksdagens beslut. Inom samfärdseln däremot förefaller energiförbrukningen attöka relativt snabbt. Prognosen tyder vidare på en ökning av elförbrukningen somär större än den genomsnittliga ökningen av energiförbrukningen. I1975 års riksdagsbeslut förutsattes att nästa tidpunkt för större energipolitiskabeslut skulle bli är 1978. En särskild (I 1976:05) hartillkallats för all ta fram underlag för detta beslut. Kommissionen skall bl.a. behandla frågor om förbättrad energihushållning samt föreslå åtgärder idetta syfte. Kommissionen har att redovisa un-deriaget i form av alternativaenergiprogram för tiden . Synpunkter och förslag avseende elllängre tidsperspektiv kan också komma att redovisas. Av de redovisadealternativen bör minst ett innebära att kärnkraften successivt avvecklas fram till1980-talets mitt. De olika alternativen bör utvärderas med avseende på sinasamhällsekonomiska m. fl. Arbetet skall i sin helhet varaslutfört till . Ikommissionens uppdrag ingår att granska och utvärdera säkerhets-ochmiljöpåverkan av kärnkraft och andra energislag, att bedöma lill-förselalternaiivnu och under den närmaste framtiden, och att utarbeta förslag till åtgärder sommedför en effektiv energianvändning. Vidare skall kommissionen undersöka demedel som slår till buds för alt påverka energikonsumtionen, bl. a. effekteroch principiell inriktning av eko- 1976/77:107 6 nomisklstöd till investeringar med förbättrad energihushållning som syfte. När delgäller energikonsumtionens utveckling skall kommissionen göra en analys ochange sektor för sektor vilka ytterligare hushållningsåtgärder som kan vidtas. Imöjligaste mån skall redovisningen härav vara sådan att en avvägning kan görasmellan insatser inom olika konsumtionssektorer i syfte att nå den totalt settmest effektiva sammansättningen av åtgärder i relation till insatta medel ochresurser. Avsiktenär emellertid inte att förslag och åtgärder som del redan nu finns underlagför, skall avvakta kommissionens överväganden. Regeringenhar budgetproposition (prop. 1976/77:100 bil. 17) föreslagit vissaåtgärder i energibesparande syfte, bl. a. att slödel till energibesparandeåtgärder inom näringslivet skall mer än fördubblas. Närdet gäller byggnader står det klart att enbart den redan vidtagna förändringeni byggnadsstadgan inte räcker för att inom rimlig tid åstadkomma väsentligaförbättringar av energihushållningen i byggnadsbeståndet totalt sett. Genombeslut uppdrog regeringen åt statens planverk att utredamöjligheterna till energibesparing i befintliga byggnader. Uppdraget omfattade allatyper av energibesparande åtgärder i byggnader, således även åtgärder som f n.inte är byggnadslovspliktiga. redovisade statens planverken preliminär rapport avseende energisparmöjligheter i befintlig bebyggelse. Vidutarbetandet av planverkets preliminära rapport har samordning med andramyndigheter och organ skett inom det råd för energihushållning som genomregeringens beslut har knutits till planverket. Motbakgrund av en översiktlig redovisning av byggnadsbeståndets omfattning ochegenskaper har i rapporten förtecknats och bedömts vilka åtgärder som kanvidtas i energibesparande syfte. framhåller dock alt dennaredovisning av åtgärder och beräkningar av effekten av dem är av preliminärkaraktär. Rapporteninleds med en redovisning av de utgångspunkter som har legat till grund förplanverkets beräkningar. I denna redovisning ingår bl. a. en beskrivning avbostads- och lokalbeståndet, av energiförbrukningen under perioden 1973-1976samt planverkets tolkning av energipolitiska beslut. Irapporten lämnas därefter en beskrivning av olika byggnads- och installationstekniskasamt övriga åtgärder som kan vidtas i befintlig bebyggelse. Dessa åtgärderinordnas efter angelägenhet i tre grupper: injusterings- ochunderhållsåtgärder, enkla förbättringsåtgärder samt mer omfattandeförbättringsåtgärder. Besparingsmöjligheter och kostnader beträffande olikaåtgärder uppskattas för en typlägenhet i småhus och en i flerfamiljshus. Försökatt belysa effekten av och kostnaden för olika åtgärder redovisas i treräkneexempel. Utifrån dessa preliminära bedömningar har energibesparingen och Prop.1976/77:107 7 kostnadernaför besparingsåtgärderna i en begränsad del av byggnadsbeståndet uppskattals.Exemplen utgår från förutsättningen att underhålls-och enklareförbättringsåtgärder skall utföras och att de meringripande åtgärderna sker i samband med övrig ombyggnadsverksamhet under enlängre period. Omvissa injusteringar och enkla förbättringsåtgärder vidtas i närmare hälften av bostadshusbeståndeluppskattar planverket att nettoenergibesparingen uppgår till ca per årvid periodens slut. Investe-ringskoslnaden uppgår då till ca 10 miljarder kr.Mera omfattande ombyggnadsåtgärder i ungefär en fjärdedel av bostäderna ger enytteriigare energibesparing på till en investeringskostnad om 12miljarder kr. Verkethar inte gjort motsvarande beräkningsexempel för det övriga byggnadsbeståndetmen antar alt såväl energibesparingen som kostnaden är av samma storleksordningsom för bostadshusen. Irapporten anger planverket att om vissa ytterligare enkla förbättringsåtgärdervidtas beträffande den bostadsbebyggelse som ingår i exemplen samt motsvarandeåtgärder för lokalbeståndet skulle detta enligt planverket sammanlagt ge en nettoenergibesparingpå och kostnaderna för besparingen uppgå till . Ianslutning till förslagen i rapporten konstateras att byggnadsbeståndet är avmycket olika kvalitet från energisynpunkl. Någon möjlighet att centralt preciserabehovet av insatser i skilda bebyggelsetyper finns därför inte enligtplanverkets bedömning. Del måste vara kommunerna som skall bedöma vilkaåtgärder som erfordras och kostnaderna för dessa. Därför måste möjligheterskapas till obligatorisk besiktning av byggnadsbeståndet. Uppgiften böranförtros kommunerna, och torde i många fall vara det lämpligaorganet. framhåller vidare att en viktig förutsättning för dennabesiktning är att det finns utbildad personal. Irapporten föreslås alt kommunerna mot bakgrund dels av en bedömning avåtgärdernas genomförbarhet, dels olika former för energidistribution ikommunen som helhet, skall upprätta handlingsprogram för energisparandeåtgärder i den befintliga bebyggelsen. Detta bör enligt planverket ske inomramen för den i betänkandet (SOU 1976:55) energiplanering föreslagnakommunala energiplaneringen. Planverketredogör slutligen för de styrmedel som kan komma att behövas för att genomföraförslagen. Förutom information och utbildning samt stöd i form av lån ochbidrag föreslår planverket ändringar i byggnadsstadgan. Ändringarna syftar tillatt förbättra möjligheterna alt komma lill rätta med brister i fråga omenergihushållningen i byggnader. Planverketsrapport har remitterats. Remisstiden går ui . 1976/77:107 8 2Lån och bidrag till energibesparande åtgärder i bostäder m. m. Detstatliga stödet lill energibesparande åtgärder i bostadshus infördes (prop.1974:69, CU 1974:21, rskr 1974:180). infördes statligt stöd till energibesparandeåtgärder i kommunala och landstingskommunala byggnader, näringslivetsbyggnader m. m. samt trädgårdsnäringens byggnader. Stödets syfte var attsnabbt bringa ned energiförbrukningen vid uppvärmning av byggnader. Mol dennabakgrund inriktades stödet på åtgärder avseende förbäuring eller utbyte av värme-ochventilationssystem, inbegripet anslutning till fjärrvärmeanläggning, samtförbättrad isolering i väggar, fönster och bjälklag. Medel avsattes också för energibesparandeåtgärder i civila statliga byggnader. Slödel skulle utgå till åtgärder sompåbörjades . För stöd till energibesparande åtgärderanvisades ursprungligen sammanlagt 248 milj. kr. Beloppet höjdes sedermeraförst lill 368 milj. kr. 1974:170, CU 1974:37, rskr 1974:373) och senarelill 418 milj. kr. 1975:85, CU 1975:19, rskr 1975:105). År1975 beslöts (prop. 1975:30, CU 1975:28, rskr 1975:203) dels om en utvidgningav slödel till att avse även energibesparande åtgärder i allmännasamlingslokaler, dels om vissa andra ändringar i fråga om stödet till energibesparandeåtgärder i byggnader. Bland ändringarna kan nämnas att det öppnades möjligheteratt bevilja stöd även för bosläder som ulan att vara årsbosläder används ochuppvärms . I samband därmed slopades möjligheten att fåstöd för pannbyte och byte av oljebrännare i bostadshus. I fråga om kommunalaoch landstingskommunala byggnader höjdes maximibeloppet för bidrag från . Stödverksamheten gavs en permanent karaktärgenom att begränsningen lill åtgärder som påbörjades före utgången av år 1975upphörde. Det dillillsvarande anslaget ersattes fr. o. m. /76 avtvå anslag, ett för bidragsgivningen lill näringslivet och trädgårdsnäringensbyggnader och ett för de övriga ändamål som omfattades av stödet. Under sistnämndaanslag, kallat Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m.,anvisades för /76 sammanlagt 326 milj. kr. Beloppet höjdessedermera till 476 milj. kr. 1975/76:25, CU 1975/76:7, rskr 1975/76:98).Under anslaget beräknades medel även till statens råd för byggnadsforskningför viss energiinriktad prototyp- och demonstrationsverksamhet. Detstatliga stödet till energibesparande åtgärder såvitt gäller det befintligabostadsbeståndet utgår i form av dels särskilda lån och bidrag enligt kungörelsen(1974:252) om statligt stöd lill energibesparande åtgärder i bostadshus Prop.1976/77:107 9 (omtryckt1976:791), energisparkungörelsen, dels bostadslån lill ombyggnad enligt bosiadsfinansieringsförordningen1974:946, omtryckt 1976:788) och förbättringslån enligt kungörelsen (1962:538)om förbältringslån (omtryckt 1976:789). Stödettill energibesparande åtgärder i bostadshus utgår som lån och/eller bidrag förförbättring av värme- och ventilationssystem dock inte för utbyte av värmepannaeller oljebrännare, för anordning för individuell mätning av varmvatten, el ochgas eller för naitackumulering av varmvallen, för anslutning lill Ijärrvärmeanläggningoch för förbäuring av värmeisolering i väggar, fönster och bjälklag. Bidragetutgår av den godkända kostnaden, dock högst med . Om lån beviljas enligt energisparkungörelsen utgår lånet med65 % av den godkända kostnaden, dock högst med . Lån ochbidrag utgår dock endast om den godkända kostnaden för åtgärden uppgår lillminst I . Om kostnaderna för åtgärderna är högre än . perlägenhet kan i stället bostadslån beviljas och förenas med bidrag enligt energisparkungörelsen.Personer med låga inkomster samt vissa andra grupper kan beviljas ränlefriiistående lån enligt förbällringslånekungörelsen med högst . per lägenhetför energibesparande åtgärder. Beslutom lån och bidrag meddelas av länsbostadsnämnderna. Btiränandeallmänna samlingslokaler m. m. utgår stöd till energibesparande åtgärder enligtkungörelsen (1973:400) om statligt stöd lill allmänna samlingslokaler(omtryckt 1976:794). Stödet utgår i form av bidrag eller under vissa förutsällningarmed 50 96 av den godkäna kostnaden, dock högst med . Bidrag beviljas företrädesvis för åtgärder som avser förbättring avvärmeisolering i befintliga byggnader. Bidrag beviljas av bostadsslyrelsenssamlingslokaldelegation. Medelför energibesparande åtgärder i civila .statliga byggnader disponeras avbyggnadsstyrelsen enligt särskilda bestämmelser som utfärdas av regeringen. Vadgäller kommunala och landstingskommunala byggnader utgår stöd till energibesparandeåtgärder enligt förordningen (1975:550) om statsbidrag till energibesparandeåtgärder i kommunala och landstingskommunala byggnader m. m. Stödet utgår iform av bidrag av den godkända kostnaden, dock högst med 150 000 kr.för varje projekt. Bidragsärendena prövas av regeringen efter beredning i kommundepanemenlel. Statensråd för byggnadsforskning handhar bidragsgivningen till proioiyp-och demonstrationsverksamhelinom bosladssektorn. Bestämmelser om disposition av medel för sådan verksamhethar utfärdats av regeringen. Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m. harför /77 anvisats 326 milj. kr. För disposition av anslagetgäller följande av fastställda ramar för beslut om lån och bidrag. 1976/77:107 10 1 Lån och bidrag för energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndetm. 300 milj. kr. 2 Bidrag för energibesparande åtgärder i allmänna samlingslokalerm. 5 milj. kr. 3 Medel till energibesparande åtgärder i civila statligabyggnader 15 milj. kr. 4 Bidragtill prototyp- och demonstrationsverksam hel 6 milj. kr. Bidragför energibesparande åtgärder i kommunala och landstingskommunala byggnaderfår under /77 beviljas inom den för åren 1974 och 1975ursprungligen fastställda ramen om 50 milj. kr. Avanslaget för /77 har 2,2 milj. kr. ställts till bostadsstyrelsensförfogande för administration m. m. av låne- och bidragsverksamheten förbostäder. 2.3Anslagsframställningar m. m. Isin anslagsframställning för /78 lämnar enredogörelse för stödverksamheten avseende energibesparande åtgärder ibostadshus under /76. Stöd lämnades för 68 000 projekt, varav 61000 småhus. Projekten omfaiiade tillhopa 224 000 lägenheter, varav 67 000 ismåhus och 157 000 i flerfamiljshus. Besluten har avsett ett belopp av 424milj. kr., varav 182 milj. kr. i form av bidrag (inkl. räntefria förbältringslån)och 242 milj. kr. i form av lån. Totalt har 457 milj. kr. stått lill förfogande.Således var av den totala ramen ca 33 milj. kr. outnyttjade vid budgetåretsslut. Huvuddelenav stödet har avsett värmeisoleringsåtgärder, framför allt i småhus. För fleifamiljshushar stödet främst gällt värmeanläggningar och anslutning till fjärrvärme. Styrelsentar vidare upp de administrativa formerna för stöd till energibesparandeåtgärder i bostäder och konstaterar inledningsvis att stöd kan utgå enligt trelåneförfattningar; energisparkungörelsen, bostadsfinansie-ringsförordningen ochkungörelsen om förbältringslån. Styrelsen anför bl. a. följande. Densärskilda energisparkungörelsen torde ha tillkommit därför alt ett enkeltadministrativt förfarande var angelägel för all verksamheten skulle ta fart ochmot bakgrund av att verksamheten bedömdes som tillfällig, I inledningsskedetdominerade de enkla åtgärderna i småhus, särskilt byten av pannor och brännare,numera undantagna från stödet. De enkla åtgärderna som avser småhus och somryms inom energisparkungörelsens maximi- 1976/77:107 11 per lägenhet - har relativt sett fått mindre vikt. De har i storutsträckning ersatts av åtgärder i flerfamiljshus och mera komplicerade ochkostsamma åtgärder i småhus, l. ex. värmeisolering. 1den mån den godkända kostnaden för de energibesparande åtgärderna överstiger . per lägenhet kan sökanden få bostadslån i stället för energispariån.Styrelsen konstaterar i sammanhanget au en väsentlig förskjutning har skettmellan de båda låneformerna. Denna förskjutning innebär relativt sett all bosiadslåneformenhar fått större betydelse. Enligtstyrelsen finns del flera skäl för att föra över reglerna för energisparstöd tillbostadsfinansieringsförordningen. Verksamheten har numera fått en permanentkaraktär.