prop · G003146 · 1976-12-31 00:00:00 — Till arbetsgruppenknöts en referensgrupp med representanter för redarnas och de anställdasorganisationer. Gruppens uppgift har varit alt undersöka behovet av eutemporärt statligt likviditetsstöd, i första hand för att undvika avlikviditelsskäl framtvingade fartygsförsäljningar till alltför låga priser. Tyngdpunkten av arbetsgruppens arbete har legat påen omfattande rederienkäi. Enkäten avser redovisning av nuläget och bedömningart. o. m. . Svarsprocenten var hög. Vissa stora rederier har dock avböjtatt svara under åberopande att företagens ekonomiska situation knappast kan geanledning till statliga stödåtgärder. 1** ;976/77. 1976/77:146 12 Resultatet av enkäten var att huvuddelen avrederierna mot bakgrund av de marknadsbedömningar som de hade gjort våren 1976kunde bemästra sin likviditetssituation . Det godautgångsläget och en förutsatt återhämtning gjorde detta möjligt trotsen mycket kraftig avtappning av likvida medel . Riskför försäljning av modernt tonnage till ett, sett i ett längre perspektiv, lågtpris för att stärka likviditeten bedömdes dock föreligga för vissa rederier. En förnyad rederienkät påverkadeinte nämnvärt de tidigare bedömningama. En särskild analysgrupp tillkallades hösten 1976med uppgift att bl. a. analysera en långsiktig verksamhetsplan för en statligvarvskoncern och utarbeta förslag till omfattning och form för statligtkapitaltillskott till denna. Den interdepartementala arbetsgruppen har haftnära kontakt med denna varvsanalysgrupp speciellt när det gällt frågan omlikviditeisstöd ät rederierna för beställning av nya fartyg. Mot bakgrund av de frågor analysgruppen har haftatt pröva har olika möjligheter övervägts för att skapa förutsättningar för desvenska varven att kunna konkurrera med utländska varvom befintlig beställningspotential. Analysgruppen har därvid prövat möjlighetenatt finna temporära stödformer riktade till beställare i syfte att skapaförutsättningar för nybeställningar vid svenska varv. I en rapport, som avlämnades , haranalysgruppen därför bl. a. föreslagit att ett statligt beställningsstöd införsi syfte att underlätta för svenska rederier att under den närmaste tidenbeställa fartyg eller överta redan beslutad lagerproduktion vid svenska varv.Detta stöd föreslås omfatta dels statliga kreditgarantier med löptid,dels statliga femåriga s. k. avskrivningslån. Med tanke på den lagerproduktion som f. n. planerasi varvsföretagen och den långa framförhållning som krävs mellankontraktstidpunkt och leveranstidpunkt bör dessa garantier enligtanalysgruppens mening avse beställningar fr. o. m. t. o.m. Leverans av de beställda fartygen bör ske . Garantiema föreslås lämnas av riksgäldskontoretefter rekommendation i varje enskilt fall av nämnden förfartygskreditgarantier. Garantierna bör kunna svara mot högst 70 96 av tecknatkontraktspris och skall täcka medel för kontantbetalning till varvet vidleveranstidpunkten. För de särskilda garantierna skall beställaren ställasäkerhet i form av inteckningar i fartygen i intervallet avkontraktspriset. Analysgmppen har beräknat en total garantiram på 2 100 milj.kr. för dessa garantier. För att varven trots de föreslagna särskildakreditgarantierna av konkurrensskäl inte skall tvingas till omfattandeföriustförsäljningar bl. a. till svenska beställare, har analysgmppen funnitdet ändamålsenligt att dessa garantier kompletteras med andra insatser riktademot svenska beställare. Sålunda föreslås att statliga avskrivningslån ställstill rederiernas förfogande Prop.1976/77:146 13 somkomplement till de föreslagna tolvåriga kreditgarantierna. Dessa lån börmotsvara högst 30 96 av kontraktsprisema och bör vara ränte- och amorteringsfriaunder efter leveranstidpunkten. Det föreslås ankomma på nämnden förfartygskreditgarantier att handlägga frågorna om avskrivningslån. För alt (kett sådant lån skall beställaren ställa säkerhet i form av fariygsinieckningari de beställda fartygen i intervallet 0-30 96 av kontrakts-priset. Fördeställiga avskrivningslånen har beräknats ett belopp av 900 milj. kr. Analysgmppen finner det vidare rimligt attavskrivningslån till en beställare kopplas samman med viss återvinningsrätt förstaten i en marknadssituation där en framtida positiv marknadsutveckling ledertill höjda fariygspriser. Staten föreslås sålunda fä möjlighet att bli delaktigi den värdestegring som fartygen kan 11 och avskrivningslånet bör därförkompletteras med en återvinningsrätt för staten efterleveranstidpunkten. Detta föreslås ske genom att eventuell värdestegring underavskrivningslånets löptid delas mellan staten och fartygsbeställaren. Medhänsyn till de förslag som har lagts fram av analysgmppen har frågan omfinansieringsstöd åt rederierna för beställningar av nya fartyg förlorat iaktualitet för den interdepartementala arbetsgruppen. Övervägandena om ettlikviditeisstöd för att i första hand onödiggöra vissa fartygsförsäljningar harförts vidare inom . En förnyad likviditetsprognosför ett antal rederier har gjorts /1977. Med hänsyn tillde nya bedömningar som har gjorts när det gäller fraktmarknadsutvecklingenredovisas ett större behov än tidigare av statligt kreditstöd. De övervägandensom gjorts inom har visat på ett behov av sådanagarantierom 500 milj. kr., varav ca 50 milj. kr. behövs för den mindre skeppsfarten. F. n. gäller enligt sjölagen (1891:35 s. 1,omtryckt senast 1975:1289) att fartyg som till mer än hälften ägs av svenskmedborgare eller svensk juridisk person i princip anses vara svenskt. Fartyg,vars skrov haren största längd av och en största bredd avminst , betecknas skepp och skall enligt huvudregeln vara infört iskeppsregistret. Ägare till sådant svenskt fartyg kan emellertid medbibehållande av den ekonomiska och driftsmässiga kontrollen överiåta fartygettill ny ägare, t. ex. dotterbolag, i annat land och därmed 11 det infört idetta lands register i stället för det svenska. Driftsinflylande kan bevarasäven på så sätt att svensk redare återbefrakiar fartyget . Försäljningar med bevarat svenskt driftsinflytande,flaggöverföringar, sker ofta för att rederierna skall uppnå en gentemotutländska intressen bättre Prop.1976/77:146 14 konkurrenssituation.Transaktioner av detta slag förekommer i ökande omfattning i åtskilliga länder,vilka i likhet med räknas till de traditionella sjöfartsländerna.Motiven för att registrera fartyg under utländsk flagg kan vara olika.Ekonomiska fördelar kan vinnas genom att regisire-ringslandet har mindrestränga bestämmelser om bemanning och sociala förmåner för besättningen, vilketväsentligt kan bidra till att nedbringa kostnaderna för fartygels drift. Lägrekrav på fartygets säkerhetsstandard eller bristande kontroll av efterlevnadenav gällande säkerhetsbestämmelser kan också bidra till en sänkning avdriftkostnaderna. Vinster till följd av förmånliga skatteregler för deanställda kan vidare anföras som skäl för registrering utomlands. Registrering i utlandet beror till en del påutvecklingstendenserna inom den internationella sjöfarten. Den tilltagandeprotektionismen inom sjöfarten har nämligen, som har nämnts, lett tillatt redare från tredje land allt oftare ser sina fartyg helt eller delvisutestängda från trafik mellan två andra länder. En möjlighet att fä ellerbehålla sådana frakter kan då vara alt registrera fartyg i ett av dessa länder.Registrering utomlands kan också vara en följd av det samarbete över gränsernasom den sjöfartspolitiska och tekniska utvecklingen har medfört inomrederinäringen. Ett femtiotal fartyg är f n. registrerade iutlandet men slår under svenskt driftsinflytande. Av dessa har endast ett fåtaltidigare varit registrerade i . Vidare är endast ett begränsat antal avfartygen registrerade i land som tillhandahåller bekvämlighetsflagg, dvs. iland som bl. a. medger registrering av varje fartyg oberoende avägareförhållanden och samhörighet mellan fartyget och landet i fråga. Fördelar genom framför allt förmånliga skattereglerför de anställda står att vinna i synnerhet genom registrering underbekvämlighetsflagg. Systemet au utnyttja bekvämlighelsregistrering avhandelsfartyg är ett relativt modernt inslag i den intemationellasjöfartsbilden. De sammanlagda bekvämlighets-floUorna utgör ca 30 96 avvärldshandelsflottan uttryckt i bruttodräktighet med mycket stort inslag avtankfartyg och bulkfartyg framför allt under liberiaflagg. En del av dettatonnage tillhör del mest moderna och konkurrenskraftiga i världen och ägs istor utsträckning av rederier i . Vad gäller konkurtensen påfraktmarknaden och bekvämlighelsfartygens inverkan på denna bör framhållas alldessa fartyg huvudsakligen arbetar inom masslastfarten, dvs. med transport avvaror som olja, malm, kol och spannmål. Fraktsättningen är här fri.Bekvämlighetsfartygen kan genom sina låga driftkostnader uppnå lönsamhet ocksåi tider med låga frakter. Detta beskär förtjänstmöjligheterna för andra ländersfartyg. Under nuvarande svaga konjunktur på fraktmarknaden inom åtskilliga sektorerav sjöfarten måste man räkna med att intresset för överföring till utlandetkommer au öka. Därvid torde även registrering i land som tillhandahållerbekvämlig-hetsflagg komma i fråga. Prop.1976/77:146 15 4.2Nuvarande prövningsordning i utflaggningsärenden Enligt lagen (1939:299, ändrad 1957:289) om förbudi vissa fall mot överiåielse eller upplåtelse av fartyg m. m. lär under vissaförhållanden svenskt fartyg eller andel däri inte överiåtas till utlänning ulantillstånd av regeringen eller den regeringen bemyndigar därtill. Bestämmelsemaäger tillämpning när landet befinner sig i krig. Vidare kan regeringen, medgodkännande i efterhand av , vid krigsfara eller annars underutomordentliga av krig föranledda förhållanden förordna att bestämmelsernaskall tillämpas. Bestämmelserna gäller även överiätelse till svenskt aktiebolag,vars aktiebrev flr ställas till innehavaren eller vars aktiekapital till mer änen tredjedel är i utländsk ägo. Tillstånd krävs även för teckning av aktie isvenskt aktiebolag, som äger svenskt fartyg eller andel däri, för utlänningeller för sådant svenskt aktiebolag som har nämnts, liksom föröveriätelse i sädana fall. Därjämte Hr utan tillstånd svenskt fartyg inte bortfraktaseller på annat sätt upplåtas på tid till utlänning. 1939års lag bör fogas som bilaga till detta protokoll. lag ingick i krislagstiftningen vid tidenför andra väridskrigets utbrott. Lagen trädde i krafl . Den sattes itillämpning den (SFS 1939:592). Förordnandet skulle gällatills vidare och består alltjämt. - efter Suez-krisen - gjordes ändringari vissa krislagar, bl. a. ransoneringslagen. ändrades också 1939 årslag. Ändringen innebar bl. a. att lagen utan särskilt förordnande skulletillämpas i händelse av krig. Frågor om tillstånd enligt lag handläggsav kommerskollegium i samråd med enligt kungörelsen (1957:236) medvissa bestämmelser i anledning av lagen (nr 299)om förbud ivissa fall mot överlåtelse eller upplåtelse av fartyg m. m. Enligt 1957 årskungörelse bör kommerskollegium underställa regeringen tillståndsärenden avstörre principiell betydelse eller allmän räckvidd. Valutalagstiftningen berör fartygsöveriåtelser påflera sätt. Dels skall valutalagen (1939:350, ändrad senast 1975:204) tillämpasav i ärende om tillstånd till rederiinvestering i utlandet, delsskall kommerskollegium samråda med vid prövning av ärende omtillstånd enligt lag. granskar härvid ärendena med hänsyntill 2a § valutalagen. Delta innebär all vid sin prövning harmöjlighet att beakta inte bara valuta- och penningpoliliska utan även industri-och sysselsättningspoliiiska synpunkter. Hänsyn till sistnämnda synpunkter lårdock föranleda avslag endast om bifall till ansökningen "på grund avbeloppets storiek eller andra faktorer skulle åsamka landels intressenutomordentlig skada". kan ställa de villkor som behövs för attuppnå ändamålet med tillståndet. Genom sådana villkor kan investeraren fåförbinda sig t. ex. att inte utan medgivande överiåta aktier i det Prop.1976/77:146 16 utländskabolaget, att inte låta fondera vinstmedel i det utländska bolaget i störreutsträckning än vad som är skäligt med hänsyn till den för uppgivnaarten av verksamhet och att regelbundet överiämna balans- saml vinst- ochföriusträkningar för det utländska bolaget till . Kungörelsen (1950:324, omtryckt 1971:1177, ändradsenast 1973:1020) angående allmänt exportförbud är ett instmment som användsför att trygga samhällsekonomin och folkförsörjningen eller för att i övrigttillgodose särskilda handelspolitiska syften. Fartyg som vid övergång iutländsk ägo befinner sig inom landet faller under kungörelsen. Tillståndenligt denna fordras således för utförsel av fartyg som har byggts vid svensktvarv och för utförsel av svenskregistrerat fartyg som vid avgången uppges haövergått i utländsk ägo. Tillstånd meddelas av kommerskollegium, varvid, enligtuttrycklig bestämmelse i kungörelsen, särskilda villkor för exporten kanställas upp. 1en utredning som kommerskollegium företog i samråd med föratt utröna om tillståndskravet enligt lag behövde upprätthållasanförde kollegiet att det inte förelåg något egentligt behov av att ha lagen itillämpning. Därvid framhöll kollegiet bl. a. att - om läget försämrades -Kungl. Maj:t hade möjlighet att snabbt förordna om lagens tillämpning.Kollegiet anförde vidare att - utöver de skäl som ursprungligen hade motiveratlagens tillkomst - tillståndskravet kommit att motiveras avvalutamässiga skäl, handelspolitiska synpunkter, behovet all hindra export avjärn- och metallskrol och problemet med bekvämlig-hetsflagg. Beträffande detsistnämnda anförde kollegiet att det i inte obetydlig utsträckning förekom attsvenskt fartyg genom överlåtelse registrerades under bekvämlighetsflagg.Problemet hade emellertid inte påverkat kollegiets tillståndsgivning under ivart fall . anförde att enligt de kriterier som dåtillämpades vid prövningen av valutatillstånd för investeringar utomlands medgavsinte svensk etablering av rederiföretag i länder som tillhandahåller bekvämlighetsflagg.Riksbanken anförde vidare all om dessa restriktiva regler skulle komma attändrasochetableringar av nämnd art skulle fastor omfattning, skulleåtgärder kunna vara önskvärda från svensk synpunkt. Sådana åtgärder borde dockenligt inte vidtas inom ramen för valutaregleringen utan lösas påannat sätt. Sammanfattningsvis anförde att banken inte villemotsätta sig att tillståndskravet för fartygsöveriåtelser upphävdes. förslag gör en bestämd skillnadmellan överiåtelser med bevarat svenskt driftsinflytande och överiåtelser tillutlandet utan att sådant inflytande kvarstår. Överiåtelser av det senare slagetingår i allmänhet som eu normalt led i rederi verksamheten och utgör en viktigfinansieringskälla för Prop.1976/77:146 17 Under normala förhållanden skall därför någon prövning av sådanaöveriåtelser inte ske. Utredningens förslag innebär alltså olika regler fördels normalfall, dels krisfall. Vad som skall betecknas som normal- resp.krisfall beror på den totala omfattningen av fartygsöveriåtelser och på desamhällsskadliga konsekvenserna härav. Dessutom föreslår utredningen regler förkrigs- och beredskapsfall. 1 normalfall skall enligt förslaget tillståndkrävas för överiätelse av svenskt fartyg eller andel däri, om fartyget genomöveriåtelsen upphör att vara svenskt men likväl kommer att stå under svensktdriftsinflytande. Med driftsinflylande avses att svensk ägarandel behålls, attsvensk återbefraktar fartyget än eller att överiåtarenhar del i det utländska företag som förvärvar fartyget. Utredningen framhålleratt flaggöverföringar inom vissa gränser kan ha positivt värde för den svenskasamhällsekonomin. De kan sålunda medföra betydande fördelar för svensksjöfartsnärings iniernaiionella konkurrenskraft genom att bidra tilleffektivare rederistmklur i och därmed bättre lönsamhet och störreutvecklingsmöjligheter för sjöfart under svensk flagg. Som huvudprincip vid prövningen av normalfallenskall enligt utredningen gälla att man skall beakta om överiåtelsen kan varatill gagn försvensk sjöfart och alt tillstånd inte skall lämnas om det stridermot väsentligt allmänt intresse att fartyget upphör att vara svenskt.Bedömningen bör sålunda ske med sikte på att bevara och stärka den svenskahandelsflottans internationella konkurrensförmåga med beaktande av degmndläggande mål som har ställts upp för den svenska ekonomiska politiken.Samma riktlinjer gäller nämligen för bedömningen av andra direkta investeringarutomlands. En huvudsynpunkt vid bifall till ansökningar börenligt utredningen vara att verksamheten under utländsk flagg skall vara etttillskott till och ett led i den rederiverksamhet som bedrivs i ochinte en ersättning för annan svensk sjöfart. Ett skäl för tillstånd kan t. ex.vara att utlandsregistrering är enda möjligheten att erhålla eller behällabetydande laslkontrakt till följd av olika protektionistiska åtgärder. Vidarekan det vara värdefullt och nödvändigt för svenska rederiföretag all delta iinternationella samarbelsprojekl som kräver ullandsregistrering. En begärdflaggöverföring kan också behöva bedömas med hänsyn till att alternativet kanvara att överlåta fartyget helt till utlänning. Ett begränsat antalflaggöverföringar kan i sådana fall vara ägnade att allmänt stärka svensksjöfartsnäring. Tillstånd bör enligt utredningen inte ges om detfinns skälig anledning anta alt huvudavsikten med flaggöverföringen är attuppnå skattefördelar, använda läglönebesättningar eller komma ifrån socialaåtaganden gentemot de ombordanställda. Vidare anser utredningen att det normallfår antas alt överföring till bekvämlighetsflagg strider mot väsentligt allmäntintresse. pekar emellertid utredningen på att man inte kan bortsefrån att en stor del av väridshandelsflottan är registrerad underbekvämlighetsflagg och att en del av delta tonnage hör till del mest modernaoch konkurrenskraftiga i världen. Tillstånd till flaggöverföring bör enligt utredningenkunna förenas med föreskrift att vinstmedel i utländskt dotterbolag inte fårhållas kvar utöver skälig fondering. Vidare anser utredningen au det i vissafall kan bli nödvändigt att av överiåtaren kräva garantier för att fartygetäven efter registrering under utländsk flagg kommer alt drivas på ett sätt somär förenligt med internationella åtaganden i fråga om säkerhet, miljö,social trygghet och fackliga rättigheter för de anställda. Dessa senaresynpunkter gäller framför allt fartyg under bekvämlighetsflagg. För s. k. krisfall föreslår utredningen attregeringen skall fa förordna om tillståndsplikt även för överiåtelser ulanbevarat svenskt driftsinflytande. Med krisfall förstår utredningen attöveriåtelser av fartyg med eller ulan bevarat svenskt driftsinflytande sker isådan omfattning att det uppstår eller kan befaras uppstå synneriigt men försysselsättningen inom sjöfartsnäringen eller annan väsentlig skada församhället. Utredningen anser att tillstånd till överiätelse i krisfall skalllämnas endast om det är uppenbart alt överlåtelsen är förenlig med allmäntintresse. Krisfallsregleringen skall inte kunna vara grundval för en långsiktiglösning av problemen för handelsflottan i samband med utförsäljning ochomfattande flaggöverföring. Emellertid skall förslaget i denna del kunna gestatsmakterna handlingsutrymme för lämpliga motåtgärder så att samhälleligaskadeverkningar kan undvikas. Del innebär att de synpunkter som har getts tillledning för bedömningen i normalfallet skärps vid prövningen i krisfall.Sysselsättningsmässiga synpunkter och långsikliga beredskapsaspekter skall dåkomma i förgmnden. 5Skrivelser från och de ombordanställdas organisationer 1 skrivelse har hemställt om en utredning med uppgift att ge en samladsyn på varvsindustrins och sjöfartens framtidsutsikter för att rederierna, deornbordanställda och statsmaktema skall få en säker grund för sina bedömningarav näringens långsiktiga utvecklingsmöjligheter. Som exempel päfrågeställningar som bör tas upp av en sådan utredning nämns följande. Hurstort tonnage av olika typer finns del och hur stort tonnage kommer det altfinnas behov av? Vad innebär det svenska kostnadsläget för svensk sjöfarts konkurrensförmåga?Hur påverkas svensk sjöfart av olika konkurrensbegränsande åtgärder? Hur storär lönsamheten inom olika grenar av sjöfarten? 1 vad mån behöver svensk sjöfartomstruktureras, verksamheten spridas, samordning ske mellan mindre rederier etc?Finns behov av all ändra nuvarande skatte- och avskrivningsregler? Ytteriigare problem som enligt förbundet behöverutredas är finansierings-och kapitalbehovsfrågorna, samverkan mellansjöfartsnäringen, varvsindustrin och samhället, sjömansskattens eventuellasänkning, svenskt befäls flykt till bekvämlighetsflagg samt statligastödåtgärder. Prop.1976/77:146 19 interdepartementalaarbetsgmppens arbete bör fullföljas i den begärda utredningen. En utökad samverkan mellan sjöfartsnäringen,varvsindustrin och samhället framstår enligt förbundet som nödvändig för attåstadkomma Jämnare och tryggare sysselsättning för de anställda i berördabranscher. Sedan överiäggningar ägt mm mellanföreträdare för , rederinäringen och deombordanställdas organisationer har dels , delsgemensamt . och inkommit med skrivelser som behandlar frågan om enbranschutredning för sjöfartsnäringen, behovet av stödåtgärder,utflaggningsfrågan m. m. föreslår i avvaktan påresultatet av en bransch-utredning statliga kreditgarantier till ett belopp av500 milj. kr. beräknas ytterligare kreditgarantier komma attbehövas. För att minska driftkostnaderna för fartyg under svensk flagg föreslårföreningen vidare alt statsverket läcker de totala kostnaderna för sjöfolketsflygresor till och från fartygen. anför beträffande flaggöverföringbl. a. all överföring av svenska fartyg till utländsk flagg bör ske på ettsådant sätt, att arbetstillfällena på fartyg under svensk flagg i principbehålls på nuvarande nivå, vilket kan ske genom att vederbörande rederianskaffar eller förbinder sig att anskaffa ett nytt fartyg för varje fartyg somöverförs till utländsk flagg. anför vidare att eftersom de nyafartygen torde få mindre besättning än de gamla, kan delta medföra visspersonalminskning. Denna är emellertid av samma art som då rederiernamoderniserar sitt fartygsbeslånd utan flaggöverföring. Bedömningen skallenligt redareföreningen göras rederi för rederi och inte för handelsflottan idess helhet. Överföring till bekvämlighelsflagg kan enligt redareföreningennormalt antas strida mot väsentligt allmänt intresse och bör därför komma ifråga endast efter särskild prövning. Den intresseavvägning som då måste görasär av så speciell natur att prövningen bör ankomma på regeringen. Föreningenpåpekar att registrering under bekvämlighetsflagg möjliggör sysselsättning försvenskt sjöfolk, vilket knappast är en praktisk möjlighet vid registreringunder exempelvis engelsk flagg. De ombordanställdas organisationer anför i sin skrivelsebl. a. följande. Regeringen bör tillsätta en branschutredning med uppgift altnärmare analysera sjöfartens roll i samhället. De åtgärder som vidtas iavvaktan på resultatet av en utredning måste syfta till att bibehålla densvenska handelsflottan på nuvarande nivå. Organisationerna stöder vidare kravetpå kreditgarantier för sjöfarten och statsbidrag för alt täcka kostnaden försjöfolkets resor. Beträffande frågan om flaggöverföring anförorganisationerna att de inte motsätter sig kravet på viss ullandsetableringunder förutsättning att de far Prop.1976/77:146 20 godtagbaragarantier i vissa avseenden. Det antal arbetsplatser som finns på fartygunder svensk flagg skall bibehållas på nuvarande nivå. De fartyg som avsesÖverföras från till utländskt dotterbolag skall ha ersattsav nytt tonnage. Vidare kräver organisationerna att fartyg endast får överförastill dotterbolag i land som har sådana fackliga organisationer och sådan tillsynsadministrationsom kan godtas. Organisationema begär också inflytande övertillständsgivningen. De motsätter sig bestämt att tillstånd ges som avser attmed bibehållande av svenskt driftsinflytande överföra fartyg tillbekvämlighetsflagg.