prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — 2 Specifikationav inkomstema på driftbudgeten 42 Inkomster vid bergsstaten m.m. 43 Inkomster vid patent- ochregistreringsväsendet 44 Avgifter för registrering iförenings- m. fl. 47 Inkomster vid statens planverk 48 Ersättning för vissakomplementkostnader vid vissa myndigheter m. ra. III Diverse inkomster: 5 Övriga diverse inkomster 5 000 000 63 175 000 47883 000 1 980 936 000 130 000 000 355 400 000 241 000 000 120000 000 99 874 997 000 B Inkomster avstatens kapitalfonder I Statens affärsverksfonder: III Statensallmänna fastighetsfond: V Statens utlåningsfonder: 6 Statens lånefond för den mindreskeppsfarten 7 Statens lånefond föruniversitetsstudier I 015 000 000 1 342 100 000 Fonden for låneunderstöd: Fonden for statens aktier 5 Statens pensionsanstalts pensionsfond 6 Pensionsfonden för vissa verk 1976/77:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 15 Lånefonden tUl främjande avberedning och avsättning av fisk m. ra. 17 Statens hantverks- ochindustrilånefond 18 Lånefonden förbostadsförsörjning för mindre bemedlade, barnrika familjer 19 Lånefonden för bostadsbyggande 20 Länefonden för inventarier ivissa specialbostäder 21 Lånefonden förmaskioanskalTning inora byggnadsindustrin 22 Länefonden för kommunalamarkförvärv 23 Länefonden för aUmännasamlingslokaler 1 Fonden för kreditgivning tUlutlandet 3 Övriga diverse kapitalfonder 400 000 1.300 000 I 700 000 34 000 000 , 500 000 3 065 000 000 125 000 46 200 000 250 000 3 216 941000 6 346 931 000 1976/77:100 Bilaga 2 Budgetförslaget Bil. 3 Preliminärtförslag till investeringsplan och investeringsstater Preliminärtförslag till investeringsplan för /78 C. Statensjämvägars fond n Statens allmänna fastighetsfond III Försvaretsfastighetsfond rv Statens utlåningsfonder V Fonden för låneunderstöd VI Fondenför statens aktier VII Fonden för förlag till statsverket Vni Fonden förberedskapslagring IX Diverse kapitalfonder: C. Fondenför kanalverk G. Förrådsfondenför ekonomiskt försvar Avgår kapitalåterbetalning: Avsättning tUl fondenför oreglerade kapitalmedelsförluster Övrig kapitalåterbetalning 472 515 000 54 764 000 2 441 209 000 571 632 000 102 000 000 -12 000 000 59 400 000 Suraraa 5 540 044 000 ,23 152 000 1 000 ÖOO 22 152 000 1Riksdagen 1976/77. Summa 5516 892 000 Prop.1976/77:100 Bilaga 2 Budgetförslaget INVESTERINGSSTATERFÖR BUDGETÅRET 1977/78 I. inomfonden 21 000 000 anläggningar m. ra. Teleanläggningar m. ra. 6 000 000 Televisions- och 833 000 000 ljudradioanläggningar Teleanläggningar m. m. Teleanläggningar m. m. 30 600 000 925 000 000 117 000 000 672 400 000 Bil.3 Preliminärt förslag till investeringsplan och investeringsstater inomfonden Övriga kapitalmedel Investeringsbemyndigande 1 000 000 000 2 265 000 000 1701 000 Summa investeringsanslag Summa in vesteringsbeinyndi-ganden för statensaffarsverksfonder Avskrivningsmedel frånstatsbudgeten inom fonden Övriga kapitalmedel Investeringsbemyndigande Avskrivningsmedel frånstatsbudgeten inom fonden Övriga kapitalmedel Investeringsbemyndigande 249 051 000 36135 000 22 500 000 54 764 000 Summainvesteringsanslag *362 450 000 1976/77:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 4 Investeringsbemyndigande 300000 Investeringsanslag 300 000 Investeringsbemyndigande 35 000OOO Investeringsanslag 35 000 000 Statenslånefond för den mindre skeppsfarten Avskrivningsmedel från statsbudgeten 806 000 000 Investeringsanslag 806000 000 Investeringsbemyndigande 10 000000 Investeringsanslag 10 000 000 Lånefondentill främjande av beredning och avsättning av fisk m. m. Avskrivningsmedel Investeringsanslag 1700 000 1700 000 1 700 000 Investeringsbemyndigande 2 205 000 000 Investeringsanslag 2 205 000 000 Lånefondenför inventarier i vissa specialbostäder Investeringsbemyndigande 100 000000 Investeringsanslag 100 000 000 Bil.3 Preliminärt förslag till investeringsplan och investeringsstatci 5 Investeringsbemyndigande 90 000000 Investeringsanslag 90 000 000 gandenför statens " . Avskrivningsmedel Summainvesteringsanslag 705 903 000 fränstatsbudgeten 13 300 000 Investeringsbemyndigande 571 632 000 705903 OOÖ 705 903 000 Fonden för statens aktier Avskrivningsmedel Investeringsanslag 102 400000 102400 000 102 400 000 vn.Fonden för förlag till statsverket Övrigakapitalmedel 57 000 000 Investeringsanslag 45000 000 Investeringsbemyndigande 12 000000 . 45000 000 45 ÖOO 000 Investeringsbemyndigande 59 400000 Investeringsanslag *59 400 000 23 699 000 107 400 000 Prop.1976/77:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 6 Bil.3 Preliminärt förslag till investeringsplan och investeringsstater Avskrivningsniedel Investeringsanslag 52 600 000 inom fonden 42 350 000 Övriga kapitalmedel 50 000 52600 000 52 600 000 C. Fondenför kanalverk Avskrivningsmedel Investeringsanslag 200 000 Avskrivningsmedel Summa investeringsanslag *115001000 Investeringsbemyndigande 15 000 000 Investeringsanslag 15000 000 Investeringsbemyndigande 4 000 000 Investeringsanslag 4000000 G. Förrådsfondenför ekonomiskt försvar Avskrivningsmedel Investeringsanslag ""S 025 000 frånstatsbudgeten 25 025 000 inomfonden 1 000 000 Investeringsbemyndigande I 000 000 25025 000 25 025 000 Summa investeringsbe- myndiganden för diverse kapitalfonder 95 128 000 Avskrivningsmedel Summa investeringsanslag 10 frånstatsbudgeten 1 489 299 000 inom fonden 2 783 761000 Övriga kapitalmedel 226 723 000 Investeringsbemyndigande 5 540044 000 Prop.1976/77:100 Bilaga 2 Budgetförslaget Bil, 4 Den statsfinansiellautvecklingen ifl (S n tn v envi 00 <* r~ O t~, OV vor Ov cv ov n"O vo vo TT t"- O r) t- ov r-1 vo * O * m 9p I-- Ov 00 f"J 00 o vo r-. 11 It £> IH in vo oo t g o r-cn o o c t- 1-- r*- »- V . , , .. . © fn r r-. m o c» 0\ 00 cn "n It 0\ -3- t*- 00 0> 9i O TT O) CO c*) o oo - r» o oo .- * s 'c. vo vo o i*> tn 00 cn cn o 00 - vo vo" - CO m vn n cn fl CO _g: . S,: s : : I 1Riksdagen 1976177.1 saml Nr 100. 1976/77:100 Bilaga 2 Budgetförslaget Statsbudgetens realekonomiska utveckling19111121977jlS Beloppen avrundade till närmaste 10-tal railj. Till hushåll inkl. social- övriga utgifter (inkJ. Bil.4 Den statsfinansieliia utvecklingen Statsskulden under budgetåren 1965/661975/76 stitutioner och fonder m. m. 1970/7] -1- 2 208 -1- 3 599 -t- 3 124 -t- 3 959 -f 4 870 -}- 200 -f 2 710 -h 6 002 -i- 5 479 -i- 3 985 -(- 6 400 -(-4 844 -1- 2 174 -1- 5 080 1976/77:100 BUaga 2 Budgetförslaget 1 Budgetens samhällsekonomiskabakgrund 1 2.1 Sysselsättning och regionalbalans 3 2.2 Socialt ansvar 5 2.4 Statsutgifterna grupperadeefter ändamål 9 3 Statens inkomster 13 3.1 Regeringens skattepolitik pålängre sikt 13 3.2 Skattepolitiska åtgärder underhösten 1976 15 3.3 I budgetpropositionen aviseradeskattepolitiska åtgärder 16 1 Utnyttjande avfinansfullmakten, ra. 2 Totalbudgeten budgetåren1976/77 och 1977/78 20 2.1 Totalbudgetens utgiftsanslagbudgetåren /77 och 1977/78 20 2.2 Totalbudgetens inkomsterbudgetåren /77 och 1977/78 21 2.3 Investeringsplan för budgetåret1977/78 27 2.4 Beräkning avanslagsbehållningarnas utveckling 28 2.5 Beräkning av dispositionen avrörliga krediter 31 2.6 Beräkning av totalbudgeten förbudgetåren 1976/77 och 1977/78 31 Bilaga2: Specifikation av inkomstema på driftbudgeten för budgetåret 1977/78 Bilaga 3: Preliminärt förslag tillinvesteringsplan och investeringsstater för /78 Bilaga 4: Vissa tabellerrörande den statsfinansiella utvecklingen ra. m. Tab. 1 Totalbudgetensutveckling /691977/78 Tab. 2 Statsbudgetens realekonomiska utveckling1971/721977/78 Tab. 3 Statsskulden under budgetåren 1965/661975/76 KOBSTEDTS TRYCKERI, 1977 1 1976177 1 saml Nr 100. Bilaga 3till budgetpropositionen 1977 Förflera huvudtitlar gemensamma frågor Anmälantill statsbudgeten för /78 såvitt avser för flera huvudtitlargemensamma frågor 1 Den allmänna lönenivån för statsanställda m. m. För flertalet statstjänstemän och vissa andratjänstemän i offentlig verksamhet tillämpas f. n. de lönevillkor som framgår avallmänt avlöningsavtal för statliga och vissa andratjänstemän (AST) samt senare träffade ändringsavtal. Avtalen har träffatsmellan () samt Centralorganisationen /SR, och . Enligt det allmänna pensionsavtalet gäller statensallmänna tjänstepensionsreglemente (1959: 287) SPR med anslutandeföreskrifter i väsentliga delar som kollektivavtal i den omfattning de avserberörda tjänstemän. Pensionsförmånerna för de icke-statliga anställningstagaremed statlig pensionsrätt som faller utanför SAV:s förhandlingsområde reglerasgenom direkt tillämpning av SPR med anslutande föreskrifter. För vissa statligt anställda läkare har förmånernabestämts genom avtal mellan SAV och . Den samordning sombehövs mellan stat och kommun i läkarförhandlingama sker genom statens ochkommunernas samarbetsnämnd i lönefrågor. F. n. tillämpas för denna personal delönevillkor som sammanfattats i avtal ora allmännabestämmelser för vissa statliga läkare m. fl. (ABL). Avtalenupphör att gälla med utgången av . I 1976/77.1 saml. 1976/77:100 Bilaga 3 Budgetdepartementet 2 omnya avtal pågår. Intill dess förhandlingarna har slutförts tillämpas de äldreavtalen. Det är inte möjligt att ange vad som skall gälla ifråga om anställningsvillkor för förrän förhandlingama därom harslutförts. Dessa frågor torde senare få anmälas för regeringen och underställasriksdagens lönedelegation. Tillgrund för beräkningen av anslagsmedlen till avlöningar och till pensioner undernästa budgetår har lagts de löne- och pensionsbelopp som gällt fr. o. ra. den 1januari 1976. Liksom har anslagsberäkningen gjorts med utgångspunkti ett lönekostnadspålägg som uppgår till . Som jag anfört vid min anmälanav budgetförslaget för /78 bör lönekostnadspålägget höjas fr. o.m. /78 till . Anslagsberäkningarna hardock, som jag därvid uppgav, skett med utgångspimkt i ett oförändratlönekostnadspålägg om . De ytterligare utgifter som följer av höjningen avlönekostnadspålägget har beaktats vid medelsberäkningen under åttondehuvudtitelns anslag Täckning av merkostnader för löner och pensioner m. m. Jag hemställer att regeringen bereder riksdagentillfälle att ta del av vad jag nu har anfört. 2 Lönegradsplaceringen för vissa tjänster m. m. I allmäima tjänsteförteckningsavtalet (ATF) den 24juni 1975 har samt Centralorganisationen /SR,Statsanställdas förbimd och TCO:s statstjänstemannasektion kommit överens omplacering i lönegrad resp. lönetariffklass och avlöningsförstärkning förtjänst. Enligt avtalet skall liksom enligt tidigare avtal en gäng årligenske en översyn av anställningsvillkoren för tjänstemän vid varje myndighet. Viddenna översyn får anställningsvillkoren för tjänstema ändras bl. a. om vissa iavtalet preciserade villkor är uppfyllda. Ändring av anställningsvillkoren förtjänst får i övrigt ske vid bl. a. störreorganisationsförändring. När ny myndighet inrättas och vid störreorganisationsförändring eller årlig översyn skall personalorganisationerna beredastillfälle till förhandling om anställningsvillkoren. I andra fall prövasfrågan om anställningsvillkoren för nyinrättad tjänst av arbetsgivaren, sominformerar personalorganisationerna om sitt ställningstagande.Personalorganisation kan dock alltid påkalla förhandling i dessa fall. Sådanförhandling förs mellan arbetsgivaren och berörd huvudorganisation, om jnteparterna kommer överens om annat. Förhandlingarna förs under fredsplikt. Enligtsärskilda föreskrifter sora SAV har meddelat utövas arbetsgivarens befogenhet i fråga om placering i lönegrad resp. lönetariffklass ochavlönings-förstärkning i stor utsträckning av den myndighet som får inrättatjäns- 1976/77:100 Bilaga3 Budgetdepartementet 3 ten.Begär personalorganisation förhandling med anledning ,av myndighetens beslut,bestämmer SAV i varje särskilt fall om förhandling får föras av annan myndighetän SAV. Enligt tjänsteförteckningsavtalet den 12 juni 1975för undervisningsområdet (TFU) och tjänsteförteckningsavtalet den 21 juni 1976för kyrkliga tjänster (TFK) gäller i huvudsak motsvarande regler när ny tjänstskall inrättas. Årlig Översyn har dock inte skett inom under 1975och 1976. I tjänsteförteckningsavtalet den 10 oktober 1975för vissa statliga läkare m. fl. (TFL) har parterna kommit överens om att, omtjänst ny-inrättas eller direkt berörs av ändrad förvaltningsorganisation,förhandling skall tas upp om anställningsvillkoren för tjänsten på parts begäran.Sådan förhandling förs under fredsplikt, ATF, TFU, TFK och TFL upphör att gälla med utgångenav . Förhandlingar om nya avtal pågår. Tills vidare tillämpas de äldrebestämmelserna. Lönegradsplaceringen av de tjänster som regeringeni budgetpropositionen begär bemyndigande att inrätta har skettenligt de regler som gäller enligt avtalen. Även när det gäller tjänster, somkan imättas utan medverkan men för vilka regeringen beräknar medelunder de olika huvudtitlarna, har anslagsberäkningen skett med utgångspunkt ilönegradsplacering enligt gällande regler. Jag hemställer att regeringen bereder riksdagentillfälle att la del av vad jag nu har anfört. 3 Behandlingen av budgetproposition mot bakgrund av den nyamedbestänunandelagen Lagen (1976: 580) om medbestämmande i arbetslivetträder i kraft . I 11 § behandlas arbetsgivarens s. k.primära förhandlingsskyldighet. Där sägs att arbetsgivare skall på egetinitiativ förhandla med arbetstagarorganisation i förhållande till vilken hanär bunden av kollektivavtal, innan han beslutar om viktigare förändring av sinverksamhet eller av arbets- eller anställningsförhållandena för arbetstagaresom tillhör organisationen. Enligt 12 § är arbetsgivaren skyldig att förhandlainnan han fattar eller verkställer beslut även i andra frågor som rörförhållandet mellan honom och arbetstagare hos honom, om sådan organisationbegär detta och beslutet rör medlem i organisationen. 1975/76: 105 bU. 2 (InU 1975/76:45, rskr1975/76: 404) med förslag till arbetsrättsreform såvitt rör den offentligasektom behandlas frågan om den förhandlingsordning som bör tillämpas på dennasektor vid förhandlingar enligt 11 och 12 §§ medbestämmandelagen och som alltsåavser frågor som rör förhållandet mellan arbetsgivare 1976/77:100 Bilaga 3 Budgetdepartementet 4 Föredraganden pekar först (s. 173) på att de för den statliga ochden kommunala sektom speciella beslutsformema erbjuder vissa lagtekniska ochpraktiska problem i detta sammanhang. Således kan det naturligtvis avprincipiella skäl inte komma i fråga att införa ett förhandlingsförfarandedirekt med regeringen eller som ett moment i riksdagsbehandlingen av en fråga.Detsamma gäller i samband med beslutsfattandet i en kommuns politiska organ. Ävenom förhandlingar enligt 11 eller 12 § således inte kan få förekomma direkt medde högsta politiska organen, torde de anställdas medverkan i frågan i ställetkurma förekomma i ett tidigare skede, när ärenden inför det politiska avgörandetförbereds av tjänstemän i eller av olika kommunalamyndigheter. Den för den offentliga sektom lämpligaste ordningen i dessasituationer synes enligt föredraganden vara att förhandlingar enligt 11 eUer12 § sker på den nivå där underlaget för de politiska organens beslut slutligtarbetas fram. Föredraganden framhåller att ett stort antal frågorsom på ett raycket ingripande sätt rör förhållandena vid en eller fleramyndigheter avgörs av regeringen (s. 177). Förhandlingar i sådana frågor kan avprincipiella skäl inte ske direkt raed regeringen. I den mån förhandlingardärvid skall föras i sådana frågor, får det enligt föredraganden i stället skeunder medverkan av . Viktiga förhandlingsfrågor pådepartementsnivån torde komma att avse den verksorganisatoriska uppbyggnaden istort och större organisationsförändringar inom myndighet. Sådana frågorinnefattar i stor utsträckning problem av likartad natur, antingen frågomarör myndigheter som lyder under det ena eller det andra departementet.Behandlingen av sådana frågor kan ofta få betydelse även för andra myndigheterän den eller dem som en viss förhandling avser. Föratt dessa förhandlingar skall kunna samordnas kommer en särskild myndighet,, att inrättas som medbestämmandelagen träderi kraft (prop. 1976/77: 25, AU 1976/77:11, rskr 1976/77: 75). FörhandUngsrådetfår till uppgift bl. a. att föra sådana förhandlingar enligtmedbestämmandelagen som inte syftar till kollektivavtal i frågor som förbeslut av eller regeringen förbereds inom . Underandra firms ett särskilt organ inrättat med uppgift attförbereda inrättande av . Detta organ har bl. a. iuppdrag att samordna och genomföra sådana förhandlingar enligt 11 eller 12 §medbestämmandelagen som förbereds inom för beslut avriksdagen eller regeringen efter . Det särskilda organethar också bemyndigats att samordna och genomföra överläggningar med de statsanställdastre huvudorganisationer Centralorganisationen /SR, och beträffande 1977 årsbudgetproposition. 1976/77:100 Bilaga3 Budgetdepartementet 5 Eftersom budgetproposition anmäls idecember 1976 och medbestämraandelagen träder i kraft först den 1 januari 1977finns ingen skyldighet att tillämpa lagens bestämmelser i fråga om budgetpropositionen.Det har ändå ansetts lämpligt att tillämpa ett förfarande som nära anknytertill det som följer av medbestämmandelagen. De statsanställdashuvudorganisationer har fått information om sådana frågor som rör viktigareförändring av verksamheten, viktigare förändring av anställnings- ellerarbetsförhållanden och sådana frågor i övrigt sora bedöms vara av allmäntintresse för dem. Personalorganisationerna har beretts tillfälle att ianslutning tiU att informationer lämnades begära särskilda överläggningar om deolika punktema i budgetpropositionen. Sådana överläggningar har i enlighet mednyssnämnda bemyndigande letts av det särskilda organet med biträde avföreträdare för regerings-kansUet. Budgetpropositionen har fått sin slutligautformning först sedan dessa överläggningar slutförts. Detta innebärsjälvfallet inte att skulle vara på något sätt bunden i förhållandetill organisationerna beträffande de punkter som har varit föremål föröverläggningar. Resultatet av överläggningarna har f. ö. inte karaktär avkollektivavtal. Vid överläggningarna har förts protokoll somredovisar parternas inställning i överläggningsfrågan. I vissa fall haröverläggningarna avslutats med att parterna har protokollfört att enighet intehar kimnat uppnås i den diskuterade frågan. Från personalorganisationernas sida har vidöverläggningarna under-strukits betydelsen av att myndigheterna planerar sittarbete på ett sådant sätt att de uppfyller de krav som utvecklingen inomarbetsrättens område ställer. Jag delar helt organisationemas uppfattning avbetydelsen härav. Jag hemställer att regeringen bereder riksdagentillfälle att ta del av vad jag nu har anfört. 4 Im-ättande av tjänster behöver regeringen inte begärariksdagens medverkan för att inrätta tjänster i sådana fall närlönegradsplaceringen skall fastställas vid förhandlingar (prop. 6, InU 1974: 4, rskr 1974: 95). När det galler att inrätta tjänster somimdantagits från statens avtalsverks handläggning eller sådana tjänster vilkaslöneställning fastställs utan förhandling, gäller fortfarande regler somfastställdes (prop. 1966: 1 bil. 2 s. 20, SU 1966: 14, rskr 1966: 14).Enligt dessa gäller som huvudregel att medgivande krävs för attregeringen skall kunna inrätta ordinarie eller extra ordinarie tjänst som chefför myndighet, som är direkt underställd regeringen, och ordmarie 1976/77:100 Bilaga 3 Budgetdepartementet 6 ellerextra ordinarie tjänst lägst i f. n. lönegrad F 23/24 eller L 22. Övrigaordinarie och extra ordinarie tjänster liksom alla extra tjänster ocharvodestjänster får inrättas av regeringen ensam med möjlighet för regeringenatt delegera beslutanderätten. Gränsen för medverkan bestämdes medhänsyn tUl att man ansåg att vid sin bedömning av ett verksorganisation främst torde vara intresserad av ledningsfunktionerna. Riksdagenborde därför alltid ta ställning tUl tjänster för chef för sådan myndighet somvar direkt underställd Kungl. Maj:t i vilken lönegrad tjänsten än var placerad.I övrigt fastställdes gränsen för medverkan till dåvarande lönegradB 3 på grund av att tjänst för byråchef eller motsvarande var placerad i denlönegraden. Sådan tjänst räknades nämligen som den lägsta som ingick i verkensledande funktioner. När löneplan F infördes 1974motsvarades den fastställda lönegraden B 3 av lönegrad F 24. Vid förhandlingarår träffade partema avtal om att lönegraderna F 23 och F 24 skulle slåsihop till en lönegrad, F 23/24. Regeringen kan därför inte längre inrätta nyaordinarie eller extra ordinarie tjänster motsvarande gamla lönegrad F 23 utanatt utverka medgivande. Vidare har flera tjänster under byråchefgenora förhandlingama flyttats upp till F 23/24 och F 25. Huvudmotiveringen till att regler ominrättande av tjänster genomfördes var enligt prop. 2 att man iförsta hand borde se till vilket intresse kunde ha i frågan. Detkonstaterades att intresse när den bedömer ett verks organisation iallt väsentiigt torde knyta sig till verkets ledningsfunktioner. inrikta sin prövning på hur de begärda medlen förverks-organisationen att dessa kommer att användas på ändamålsenligtsätt. borde därför inte belastas med att fatta beslut om att inrättaandra än sådana tjänster som ingår i ett verks ledning. Utvecklingen har emellertid medfört att frågan harkommit i ett delvis aimat läge. års kollektivavtal har sålunda medförtatt måste ta ställning till andra tjänster än vad som har avsetts.Redan när nuvarande regler fastställdes var man medveten om att en avgränsningtill en lönegrad skulle medföra att medverkan gjordes beroende avinnehållet i förhandlingsöverenskommelser. Trots detta ansågs en sådan gränsvara den naturligaste. Prop.1976/77:100 Bilaga 3 Budgetdepartementet ,7 verkensledande funktioner utan att gränsen fixeras till viss lönegrad. Mot en sådanlösning talar dock att det inte alltid är otvetydigt vilka tjänster sora karaktären. Ocksä denna fråga diskuterades i prop. 1966: 1 bil. 2.Föredraganden anförde i den delen bl. Fixerar man gränsen för medverkan vidlägst tjänst med byråchefsfunktioner utan att ange någon lönegradsgräns, kommergränsen att gå vid olika lönegrad i skilda verk. De administrativa olägenhetersom kan uppkomma därigenom får inte utan vidare skjutas i bakgrunden. Mot dennämnda gränsdragningen för medverkan talar även att det i vissa fallkan vara tveksamt om en tjänst är jämställd med byråchefstjänst och om därförriksdagens medverkan krävs för dess inrättande. Vidare finns det vissaförvaltningsområden som inte har några tjänster för byråchef eller därraedjämställd. Mot bakgrunden av det anförda har jag kommit till den uppfattningenatt det främst av praktiska skäl är lämpligt att fixera en lönegradsgräns förriksdagens medverkan. De skäl som anfördes för en lönegradsgränsför medverkan gäller även . Enligt min mening firms därföranledning att fortfarande ha en sådan gräns. Den bör tills vidare sättas så,att skall medverka när tjänsten har F 26 eller högre lönegrad. Ensådan gränsdragning ligger i linje med vad förhandlingsparterna synes betraktasom gräns mellan högre chefstjänstemän och andra tjänstemän. Enligt nuvarande regler medverkar somnämnts endast när ordinarie och extra ordinarie tjänster skall inrättas medanregeringen själv får besluta om extra tjänster och arvodestjänster. Orsakenhärtill var enligt prop. 1966: 1 bil. 2 (s. 23) att det ansågs nödvändigt attbehålla den flexibilitet som följde av att sådana tjänster kunde inrättasunder löpande budgetår. borde däremot medverka när det gäller ensådan mera permanent utökning av antalet tjänster i ledande funktion sominrättande av ordinarie eller extra ordinarie tjänster innebär. Högreordinarie tjänster med beteckningen "o" eller "p" vilkaenligt 8 § statstjänstemannastadgan (1965: 601, omtryckt 1976: 863) tillsättsraed fullmakt resp. med förordnande kan fortfarande sägas hastörre fasthet än andra tjänster. Innehavare av sådan tjänst är sålundaouppsägbar. I övrigt har de nya reglema om anställningsskydd medfört atttryggheten för andra arbetstagare i stort sett är densamma. Skillnadeni fasthet för olika typer av tjänster har alltså utjämnats. Regeringensbefogenhet att inrätta tjänster bör därför utsträckas till att omfattasaratliga extra ordinarie tjänster.