prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — naskapför de tvälterier som f. n. drivs av FFV pågår förhandlingar med företrädareför berörda landstings- och primärkommuner. När förhandlingama har avslutatsavser jag alt återkomma i denna fråga. FFV sysselsatte vid ulgången av /768500 personer och hade under budgetåret en omsättning på 977,6 milj. kr. Exkl.tvätleriverk-samhelen uppgick antalet anställda till 6 150 personer ochomsättningen till 778,8 milj. kr. Större delen av verksamheten vid FFV avseratt tillgodose behov hos det svenska försvaret genom produktion avförsvarsmateriel och tjänster. /76 uppgick den samladefaktureringen, exkl. tvälteriverksamhelen och allmateriel, gentemot det svenskaförsvarel till ca 500 milj. kr. Delta motsvarar av verkets omsättningexkl. FFV har i sin anslagsframstäUning begärt 119,1milj. till investeringar under det kommande budgetåret. Detta belopp är50,6 milj. kr. större än investeringsramen inkl. vad som har anvisats påtilläggsbudget . För försvarsmaterielsektorn begärs 57,6 milj. kr.,varav 7,3 milj. kr. för att fullfölja uppförandet av en godsterminal vidZakrisdalsverken, 5 milj. kr. tiU ett nytt kontor med skyddsmm vidZakrisdalsverken, 2,5 milj. kr. till en ny verkstadslokal för bl. a. tändrörsmontering,3 milj. kr. tiU kapacitetshöjande maskininvesteringar vid Zakrisdalsverken,4,5 milj. kr. till investeringar i ammunitionsmaskiner vid Vanäsverken, 2milj. till utmstning för kaUspmlsmide vid Vanäsverken, 17 milj. kr. tiUkomplettering av ett sprängämnesgjuteri vid Vingåkersverken, 2,1 milj. kr. tiUsammansättningsbyggnad vid Vingåkersverken, 2,9 milj. kr. till kompletteringav stört-ningsanläggningen vid verken, 2 milj. kr. tiU maskiner förtiUverkning av industriprodukter vid gevärsfaktoriet, 1,7 milj. kr. tiU ettnytt marketenteri vid centrala torpedverkstaden samt 7,6 milj. kr. till ettantal mindre investeringar. FörunderhåUssektora begär FFV sammanlagt 26,4 milj. kr., varav 8,4 milj. kr. förverkstads- och kontorslokaler för elektronikavdelningen i , 1,3 milj.kr. tUl verkstad för telekomponenter i , 4 milj. kr. till kontorsbyggnadför teknikerpersonal i , 1,2 milj. kr. för oljeavskiljare tillavloppssystemet vid verkstaden i , 4,4 milj. kr. till kontorsbyggnad förteknikerpersonal i , 3 milj. kr. tiU tiUbyggnad av flygplanhaU vidverkstaden i , 1 milj. kr. till tillbyggnad av kontor vid verkstadeni samt 3,2 milj. kr. till ett antal mindre investeringar. TiU investeringar i tvätterisektom begärs 7,6 milj.kr., varav 1,8 milj. kr. till projektering och markinköp för ett nytt tvätterii , 3 milj. kr. för ett nytt tvätteri i och 2,8 milj. kr. Ullanskaffning av containers för rationalisering av tvättgodstransporter. För reinvesteringar i utrastning har FFV begärt27,5 milj. kr., varav 7 milj. kr. Prop.1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 311 Jag beräknar för investeringar inom FFV för nästabudgetår 82,5 milj. kr. Jag har i detta belopp inte inräknat några medel förnyinvesteringar i tvätterier i avvaktan på att förhandlingama mellan staten ochberörda landsting och primärkommuner skall avslutas. Till reinvesteringar harjag räknat så stor del av medlen som motsvarar de kalkylmässiga avskrivningarnaunder budgetåret. I avvaktan på att förhandlingama mellan staten och berördalandstingskommuner slutförs beräknarjag nödvändiga medel för reinvesteringarinom tvätleriema tiU 3,5 milj. kr. I övrigt bör det ankomma på regeringen attinom den angivna investeringsramen avgöra vilka av de i anslagsframstäUningenupptagna investeringama som bör ulföras eller påbörjas under det kommandebudgetåret. Anslagsbeloppetför /78 bör på sedvanligt sätt beräknas med en marginal av 10%utöver investeringsramen för att möjliggöra en av konjunkturmässiga eller andraskäl påkallad ökning av medelsanvändningen. Av den behållning på 5,3 milj. kr.som föraises finnas under anslaget vid ulgången av innevarande budgetår börreserveras . för projektering av nytt tvälleri i i enlighetmed tidigare beslut. Sedan övriga 4,6 milj. dragits av förordarjag ett anslagav (82,5-F8,3-4,6 =) 86,2 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Byggnader och utrustning för budgetåret1977/78 anvisa ett investeringsanslag av . 1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 312 I.F:l. Kraftstationer m. m. 1975/76Utgift 1926317806 Behållning 183 178473 1976/77Anslag ' I 986000000 1977/78 Förslag 2265000000 ' Härutöver haranvisats . på tilläggsbudget I. Statens verk inrättades somaffärsdrivande verk och fick sin nuvarande organisation efter beslul av1961 och riksdagar (prop. 1961:168, SU 1961:162, rskr 1961: 368 ochprop. 15 s. 211, NU 1974:26, rskr 1974:198). handhar statens kraflverksrörelseoch kanalrörelsen vid saml verkar för en rationellelenergiförsöijning i rikel. Verkei ombesörjer också beredskapsplanläggning avrikets elenergiförsörjning. beslutar om leverans av elenergifrån verkets anläggningar och fastställer avgifier för sådan leverans.Anläggningar och byggnader som behövs för verksamheten uppförs av verkei. Utgifterna för vattenfaUsverkets investeringarbestrids från investeringsanslaget Kraftstationer m. m. dels genominkomstmedel som uppbärs och redovisas av verket, dels genom medel som i övrigtställs tiU verkets förfogande. förvaltar statens aklier ielproduktionsbolagen , , , , , AB Grylforsen, ABKaltslrupeforsen, , , , och AB Ume-forsen, i distribulionsbolagen , AB , AB , , Piteorlens EldistributionsAB, , , AB , AB , ,, , , ABVärmdö , AB Ange , saml i , AB Kärnkraftulbildning, ,01jeprospekteringAB, PetroswedeAB, Svenska , , ochÖstgas AB. Tillgångarna i statens vattenfallsverks fonduppgick den 30juni 1976 till sammanlagt 17540 milj. kr., varav 15083 milj. kr.hänförde sig till na- 1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet turtillgångaroch anläggningar, 980 milj. kr. till inventarier och förråd och återstoden tillposter av finansiell natur. Sedan skulderna frånräknats var fondenskapitalbehållning 16704 milj. kr. inkl. balanserade överskottsmedel. resultaträkning för de tresenasie budgetåren framgår av följande sammanställning (1 OOO-tal kr. Finansiella och extraordinära intäkter och kostnader, netto Resultat före bokslutsdispositioner och skatter 50077 -25 173 Överskott av 1 medeltal disponerat statskapital Engrosförsäljningen av fast kraft blev lägre änberäknat under /76 till följd av den rådande lågkonjunkturen.Produktionen i kunde inte ske i fömtsatt omfattning,vilkel ledde till högre kostnader eftersom produktionsbortfallet måste ersättasmed dyrare produktionsalternativ. Löner och övriga löpande kostnader ökadesnabbare än beräknat. De kostnadshöjningar som härigenom uppstod kunde intehelt kompenseras av kontraktsenliga index- och energipristillägg. Efter avskrivningaroch finansiella posler m. m. men före bokslutsdispositioner och kommunalaskatter visade verksamheten ett resultat av 667 milj. kr. Detta resultat är 55milj. bättre än föregående budgetår men 118 milj. kr. sämre än vad som hadeberäknats i driflslaten. Efter justering av avskrivningar med 100 milj. kr.och efter skatter återstod ett nettoöverskott om 733 milj. kr., vilket svararmot en förräntning av det disponerade statskapitalet. Det redovisadeöverskottet hänför sig helt till kraftverksrörelsen, som uppvisade ellöverskott om 735 milj. kr. För kanalrörelsen uppstod elt underskott om 2 milj.kr. Antalet anslällda i tjänst hos vättenfallsverketvid slutet av /76 var 11 990 mot 11 384 /75 och11 164 /74. Antalet anställda har således fortsatt att stiga.Personalförstärkningarna hänför sig i första hand till verkets byggandeavdelningar. 1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet Äveninom drift- och administrationsavdelningarna har krävts ett ökat antalanslällda bl. a. för drift av nytillkomna värmekraftanläggningar saml förplanerings- och projekteringsuppgifler. Den för vättenfallsverket lolala belastningen ochtotalt disponibla energin framgår av följandesammanställning. Belastning (i GWh)' Leveranser av tillfällig kraft inom och utom landet Disponibel energi (i GWh) Inköpt kraft från svenska I GWh (gigawattimme) = 1 milj. kilowattimmar. försäljning av normalkraft(fasta leveranser exkl. överföringsförluster) ökade under /76 isamma takt som under närmasl föregående budgetår. Ökningen uppgick till 6,5%.Verkets leveranser tiU industrin ökade med 3,mot 5,under budgetåret1974/75. Inom hela landets industri minskade elförbrukningen med 3,. Denfrämsta orsaken till alt vattenfaUsverkets försäljning till industrin ökade äratt det bland verkets abonnenter ingår vissa nyetablerade företag och förelagsom under budgelårel 1975/76 har tagit nya produktionsenheter i drift. Verkeihar dessulom övertagit en större industrileverans från ett annat kraftförelag. Leveranserna till kraflförelag och till egendetaljdistribution ökade relativt kraftigt. sjönk någol beroende på lågkonjunkturen. Under /76 togs i drift nyavattenkraftanläggningar med en medelårsproduktion av 130 GWh. Den toialaproduktionen av vatten- 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 315 kraftvar dock 100 GWh lägre än under /75 till följd av minskadvattentillgång jämfört med föregående budgetår. Produktionen av kärnkraft ökademed 3 570 GWh medan produktionen av fossileldad krafl minskade med 860 GWh. investeringsanslag ochmedelsförbrukning under budgetåren 1973/74-1975/76 redovisas i följande sammanställning(1 OOO-tal kr. Ingående Anslag Medelsför- Utgående 1973/74 128619 1418000 1384993 161626 1974/75 161626 1648900 1638530 171996 1975/76 171996 1937500 1926318 183178 Från investeringsanslaget Kraftstationer m.m. hadeför /76 anvisats sammanlagt 1937,5 milj. kr., varav 190 milj.kr. på till-läggsbudgel 1 (prop. 1975/76:25 s. 81, NU 1975/76:18, rskr1975/76:135). Anslagshöjningen motiverades dels av kostnadsökningar för dellidigare beslutade investeringsprogrammet, dels av aktieteckning i och utiåningtill . Den för samma budgetår fastställda investeringsramenvar 1924,5 milj. kr. tog dessulom i anspråk 2,2 milj. kr. Medlen hade ställts till verkels förfogande för tidigareläggningav vissa investeringsobjekt. Förutsättningarna för vattenfallsverketsutbyggnadsverksamhet har ändrats väsentligt . Största rollenspelar därvid de energi-politiska beslul som fattade . Avbetydelse är också att miljöfrågor i aUl större omfattning påverkarmöjligheterna att reaUsera nya utbyggnadsobjekt. Vidare kräversysselsättningsfrågoraa ökad hänsyn när arbetsplanerna skall läggas upp. Deändrade föruisättningarna innebär atl verkets utbyggnadsplanering har fått enannan karaktär än tidigare både i fråga om att prognosera elförbrukningenstillväxt och i fråga om att välja utbyggnadsobjekl. I de energipoliliska beslut som fattade imaj 1975 förutsätts atl ökningen av elförbrukningen skall kunna begränsas tiU6% . Förbrukningen har utvecklats i entakt som klart understiger delta. För perioden t. o. m. juni 1976har ökningen varil i genomsnitt . Stigande priser på elektriskenergi, höjd elskatt, milda vintrar och effekter av sparfrämjande åtgärder harbi- 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 316 dragittill den relativt låga ökningstakten. Lågkonjunkturen har inverkai särskilt påindustrins elförbrukning. Flera av de faklorer som har bidragit lill enlångsam ökning av elförbrukningen är dock enligtvattenfaUsverkets bedömning av engångskaraktär. erfarenheter visaräven all med låg tillväxt senare kan följas av perioder med mycketsnabb ökningslakt. Utvecklingen under en förhållandevis lång lidsperiod bördärför studeras för att underlag för en säker bedömning av tendenserna förframtiden skall kunna erhållas. Kraflförelagen lar aktiv del i ansträngningarna atlhushålla med energi. verket deltar bl. a. i försök med värmepumparoch med energisnåla hus. Verket kommer också alt medverka vid byggande ochdrift av en vindkraflanläggning. Inom ramen för normal försäljningsverksamhetoch kundkontakter deltar verkei i samarbetsprojekt rörande energihushållning iindustrin. Kontinuerlig rådgivning och uppföljning sker också inomlokaluppvärmningsområdet. understryker starkl att flertaletenergisparålgärder kräver belydande investeringar. Insatser i syfle atl sparaenergi måsle därför alltid vägas mot möjligheteraa all producera ytterligareenergi. Utbyggnad av mottryckskraft ses som en väg altminska beroendet av importerad olja. Det gäller så länge mollryckskraflenersätter kraftproduktion i oljekondens verk. Det bästa sättet att dämpaoljeimporten väsentligt är enligt vattenfallsverkets uppfattning atl fortsättauibyggnaden av kärnkraft. Produktion av både elektrisk energi och värme ikärnkraftverk minskar behovet av olja ytterligare. Vidare, framhåller verkei,bör den elvärme stimuleras som kan tillgodoses utan att elektrisk energi iväxande grad behöver produceras i oljekondensanläggningar. Redan i anslagsframstäUningen för budgelåret1976/77 framhöll vättenfallsverket att det f n. saknas en för rationellförsötjning med elektrisk energi ändamålsenlig projektreserv. AnledningenhärtUl är bl. a. svårighe-teraa att få den prövning genomförd som enligt denfysiska riksplaneringens intentioner skall göras före beslut omutbyggnad av produktionsanläggningar. Detta inger bekymmer om hur situationenskall bemästras, framför alll i det fall förbrukningen av elektrisk energiblir störte än väntal. För alt öka handlingsfriheten är det enligtvattenfallsverkets mening angelägel att skapa en bättre projektreserv. Om dettaskall bli möjligt måste förberedelsearbeten för alteraativa utbyggnadsobjeklkunna bedrivas. Sådana förberedelser föregriper inle några beslut om attuppföra nya anläggningar, men ger ett bättre beslutsunderlag för olikahandlingslinjer. Olja och uran kommer sannolikt atl blisvårare all upphandla på världsmarknaden. De beslul som har fallals beträffandeoljeförsörjningen, t. ex. ökad oljelagring och bildandel av Svenska PetroleumAB, kommer alt förbättra beredskapen när det gäller alt möta eventueUa kriser ioljetillförseln. 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 317 En tryggad försötjning med kärabränsle är av mycketstor betydelse för produktionen av elektrisk energi. Mol bakgrund av de växandesvårigheterna under del senasie årel alt upphandla uran på den internationellamarknaden anser vättenfallsverket att inhemsk utvinning av uran snarasi börpåbörjas. Vattenkraften har domineratproduktionen av elektrisk energi i vårt land. För bara ett fålal år sedanansågs allmänt att kärnkraften skulle bli lösningen för framtidaelförsörjning. Med hänsyn härtill bedömdes ytterligare utbyggnad av vattenkraftkunna begränsas. Såsom situationen nu har utvecklat sig ler det sig emellertidenligl vättenfallsverket angeläget alt en väsentlig del av de ännu outnyttjadevattenkrafttillgångarna i landet får byggas ut. Produktionen av elektrisk energi i landet samtimport uppgick under budgelårel 1975/76 lill 90 120 GWh', vilket innebär enökning med närmare 5''00 GWh jämfört med budgelårel innan. Under budgelåret1975/76 tillkom nya valtenkraftanläggningar med en produktion av ca I 100 GWhunder ell år med normal vatlenlillgång. Den totala produktionen av vattenkraftminskade dock med nära 3000 GWh jämfört med närmasl föregående budgetår, vilkelhelt förklaras av den lägre tillrinningen under /76. Nederbördenuppgick tUl av normal nederbörd mol under budgelåret innan. Produktionen av kärnkraft ökade under budgetåret1975/76 med ca 9300 GWh till totalt drygt 14 800 GWh. Kärnkraftens andel i dentotala elproduktionen var 16,. Två kärnkraftblock togs i kommersiell drift,nämUgen om 580 MW och om 760 MW. Om molsvarandekraflmängd skuUe ha producerats i moderna kondenskraftverk hade detta medförten förbrukning av 4 milj. nf olja. Produktionen från kämkraftver-ken motsvarade68 % av den energimängd som maximalt skulle ha kunnat produceras med beaklandeav behövlig tid för bränslebylen och normal översyn. Produktionen av fossileldad kraft - huvudsakligenoljebaserad - under /76 minskade med ca 3 000 GWh jämfört mednärmasl föregående budgelår. Minskningen faller praktiskt tagel helt påoljekondenskraft. Elkonsumtionen i landet inkl. överföringsföriuslerökade med 3,under budgelårel lill totalt 83 840 GWh. Exporten av elektriskenergi - hu- '1 GWh (gigawattimme) = . Blockanvänds som benämning på en enhet av värmekälla (t. ex.reaktor) jämte turbineroch generatorer. En enhet bestående av enbart turbin och generator benämnsaggregat. 3 MW (megawatt) = . 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 318 vudsakligenleveranser till - uppgick till 6280 GWh och importen tiU8l40GWh. Industrin minskade under budgelårel 1975/76 sinelkonsumtion med 3,jämfört med budgelårel innan. 1 de från elsynpunkt tungtvägande grupperna massa- och pappersindustri saml järn-, stål- ochmetallindustri sjönk elförbrukningen . Minskningen förklaras främsl avkonjunkturläget. Inom gruppen hushåll, handel m.m. ökade elförbrukningen med14% bl. a. beroende på att vintern var väsentligt kallare än under närmastföregående år. 1975: 30 om energihushållning m. m. antaselkonsumtionen öka med i genomsnitt under perioden 1973-1985.Detta motsvarar en förbrukning av ' och . gjorde en studie(SOU 1975:96) över den totala energiförbrukningen . Studieningår i underlagsmaterialet lill rapporten (SOU 1975: 89) Långtidsutredningen1975. har beräknat elförbrukningen tiU 111 ä ,dvs. till en något lägre nivå än den som erhålls vid en genomsnittlig åriigökning av . I anslagsframställningen för /77lade vättenfallsverket fram en prognos över belastningsulvecklingen inom silldistributionsområde t. o. m. . Denna prognos, som bedömdes slå i godsamklang med energibeslul, innebar en avsevärt lägre belastning - ca12% -för vättenfallsverket än enligl prognoser från början av 1970-lalet. har genomförtytterligare studier beträffande den sannolika belastningsulvecklingen inom delstatiiga kraftsystemet. Utvecklingen är nu mer svårbedömbar än tidigare.Bränslekrisen har medfört en rad ålgärder som har ändraiförutsättningarna för deii ekonomiska utvecklingen i dess helhel. Anpassningenhärtill är med säkert ännu inte avslutad. Enligt verket kan också väntas enmedveten styrning med skatter och regleringar för att målen beträffande energiförbrukningensutveckling skall uppnås. Del är ännu inte möjligl alt säkert överblicka vilkeninverkan dessa ålgärder har haft eller kommer atl ha på den toialaenergiförbrukningen och på fördelningen mellan elenergi och andra energiformer. Vid de studier som har genomförts inomvättenfallsverket har framkommit vissa indikationer på lägre belastningsvärdenän enligl prognos. Det bör dock beakias atl de senasie årens mildavintrar och den djupa konjunktursvackan har medfört en låg förbrukningsökning.Della kan innebära risk för att den framtida elförbrukningen underskattas.Vättenfallsverket anser del mot denna bakgrund nödvändigt atl avvakta ulvecklingenåtminstone innan den tidigare fastställda belaslningsprogno-senomprövas. En sådan omprövning bör också samordnas med den pro- 'I TWh (terawattimme) = 1 miljard kilowattimmar. 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet gnosför landets elkonsumtion på som Cenlrala driflledningen (CDL)planerar alt lägga fram . har därför valt atlbibehålla föregående års prognos oförändrad. För en avvaktande hållning talaräven att verkets utbyggnadsprogram för nästa budgelår inle innehåller någotnytt utbyggnadsobjekt som är motiverat av kraftbalans-skäl. Verksamheten vidredan påbörjade utbyggnader styrs i högre grad av sysselsättningssynpunkter änav måttliga förändringar i belastningsulvecklingen. Under /76 togs i drifl Porjuskraftstation i (ombyggd), ett nytl aggregat i Torpshammarskraftstation i Gimån, en gasturbin i resp. och Gunnarsbo samt tvågasturbiner i vardera och Stallbacka. Kärnkraftblocket , somlidigare har lagits i provdrift, togs under /76 i kommersielldrifl. beslutade och föreslagna produktionsanläggningarframgår av följande sammanställning. Kärnkraft, block 3 Harsprånget, aggregat 4 Kärnkraft, block 1 Porius, aggregat 12 Kärnkraft, block 4 Harsprånget, aggregat 5 Kärakraft, block 2 Ligga, aggregat 3 Kärakraft, block 3 Utbyggnaderna av , Harsprångels och Liggakraftstationer i med ytterligare aggregat föreslogs ivattenfaUsverkets anslagsskrivelse trots alt effektlillskolten inteerfordrades från kraftbalanssynpunkl närmast efler beräknadidrifttagning. De negativa ekonomiska konsekvenserna bedömdes då vara avmåttiig storiek och verkei ansåg arbetsgivarinsatserna rimliga med hänsyn tillsysselsätt- 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 320 Vissa senareläggningar har gjorts med anledning av den i föregåendeårs belastningsprognos förutsedda långsammare belastnings-tillväxten. Deredovisade effektulbyggnadernas lönsamhet har med nu gällande koslnader trotsdetta försämrats, vilkel har ökal de ekonomiska motiven för ytterligaresenareläggningar. Konsekvenserna härav för sysselsättningen skulle emellertidbli besvärande. anser därför all de beslutade utbyggnadernabör fullföljas men alt verket genom avskrivningsanslag bör kompenseras för dekostnadsökningar som uppkommer genom all anläggningarna kommer lill stånd ettantal år innan de behövs från kraftsynpunkt. Behövligt avskrivningsanslag, sompreUminärt har beräknats till ca 200 milj. kr., bör enligl verket fastställassedan anläggningarna har tagits i drift. har fortsatt det ianslagsskrivelsen för /77 omnämnda arbetet med atl undersökavilka återstående valten-kraflobjekt som kan byggas ut i redan exploateradeälvar. a. har förutsättningarna för all installera ett fjärde aggregat iLilla Edets kraftstation i kartlagts. Härigenom kan spillet i LillaEdet begränsas. Med ett nytl aggregat ökar stationens effekt med 13 MW och årsproduktionenmed 70 GWh. Kosinaden bedöms jämförbar med kostnaden för nyproduceradoljekraft. Aggregatet kan färdigställas lill . Krafltillskotietbehövs inle förrän . Från sysselsättningssynpunkt är delemellertid fördelaktigt om arbetena kan sättas igång som pågåendeanläggningsarbeten i minskar i omfattning. Härför behövsbegynnelseanslag under /78. Ansökan om tillstånd lillutbyggnaden har lämnals in lill . Med den utbyggnad av medett fjärde aggregat som vättenfallsverket nu föreslår uiöver lidigare beslutadeanläggningar erhålls energi- och effeklbalanser i del statliga kraftsystemetenligt här redovisade sammanställningar. Energibalanserna visar att det är möjligt alttillgodose den fömtsedda förbrukningen av elektrisk energi t.o. m. budgetåret1981/82 med befintiiga, beslutade och föreslagna produktionsanläggningar.En viss brist föreligger under budgetåren 1982/83 och 1983/84. Brislen underförstnämnda budgelår är inle så slor alt den enligl vättenfallsverket nu börföranleda några åtgärder. Bristen /84 bör enligl verkei kunnatäckas genom utbyggnader som inte kräver begynnelseanslag under /78. Från effeklsynpunkt beräknas leveranssäkerheten blitillfredsställande under samlliga redovisade budgetår. Belräffande pågående projektplanering i övrigtframhåller vattenfallsverket i korthet följande. godkände regeringen avtal mellan vattenfallsverket,kommun och () om samarbete för utnyttjande iell kraflvärmeverk av överskottsgas från NJA:s anläggningar (prop. Prop.1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet Energibalanser budgetåren 1977/78-1983/84 (i TWh) 1977/78 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 1982/83 1983/84 förbrukning enligtnormalårsprognosen inkl. tiUkommande prima förbrukning (0,) vid exceptionella Försäljning till andra kraftföretag Krafttillgång från egna befintliga Krafttillgång från egna befintliga Krafttillgångar från föreslagna nya Köp från andra kraftföretag Brist enligt energikriteriet' ' Total produktionsförmåga = 0,8x vattenkraftproduktion och 0,9x värmekraftproduktion. Eektbalanser budgetåren 1977/78- 1983/84 (i MW) maximal värde Försäljning till andra kraftföretag Installerad effekt i egna befintliga och beslutadevattenkraftanläggningar Installerad effekt i föreslagna nyavattenkraftanläggningar Installerad effekt i egna befintliga och beslutadevärmekraftanläggningar fossileldad kraft kärnkraft Installerad effekt iföreslagna nya värmekraftanläggningar fossileldad kraft kärnkraft Köp fränandra kraftföretag D:o i % av prima förbrukningensmaximalvärde 8550 9230 9980 10800 11570 12310 13 110 193 258 200 25 300 300 150