prop · G0031 · 1976-12-31 00:00:00 — Genom ändring (1975:462) i byggnadsstadgan (1959:612) harregeringen slopat tidigare underställningsförfarande hos ochöverlåtit ål kommun alt själv fastställa grunder för avgifier enligl byggnadsstadgan.Molsvarande ändring (1975:821) har gjorts i förordningen (1961:568) ombrandfariiga varor. Departementspromemorian (Ds Kn 1975:3) Minskadstatlig detaljreglering av kommunerna, PM II, ,underställning m. m. (förkortas i fortsättningen PM II) innehållerdelsförslag om slopad underställning av kommunala beslut hos statlig myndighet inågra fall, dels en genomgång av reglerna om de viktigaste specialregleradenämndernas organisation och arbetsformer. En rad förslag till förenklingar ochslopande av detaljföreskrifter läggs fram. De redovisas i huvuddrag nedan ikapitel 3. Promemorian remissbehandlas f n. Översynen av reglerna om nämnderna har påkallatsockså av kommunallagsuiredningens betänkande (SOU 1974:99) Enhetligkommunallag, som remissbehandlas som PM II. En nykommunallag för med sig följdändringar i flertalet författningar om denspecialreglerade kommunala verksamheten. I PM II behandlas de viktigastespecialreglerade nämnderna i kommun, nämligen brandstyrelse, byggnadsnämnd,skolstyrelse, social centralnämnd, socialnämnd, ,nyklerhetsnämnd och hälsovårdsnämnd. Härutöver finns ett inte obetydligt antalspecialreglerade nämnder som i allmänhet är fakultativa. 1 många kommunerfullgörs de funktioner som ankommer på dessa fakultativa nämnder avkommunstyrelsen eller annan nämnd. Vissa kommuner, företrädesvis de större, haremellertid särskilda nämnder för flera av dessa verksamheter. Regler för sådanasärskilda nämnder ges med något undantag i specialförfaltningar. Införandet aven enhetlig kommunallag fordrar en översyn av dessa författningar. Iföreliggande promemoria behandlas reglerna om de huvudsakligen fakultativaspecialreglerade nämnderna på i princip samma sätt som de obligatoriskanämnderna i PM II. De nämnder som behandlas är valnämnd, överförmyndarnämnd,särskild civilförsvarsnämnd, särskild beredskapsnämnd, särskild kristids- Prop.1976/77:1 . nämnd,uttagningsnämnd, särskild familjebidragsnämnd, sräskild krigshjälpsnämnd.särskild hemvärnsnämnd, särskild arbetslöshetsnämnd, handels- ochsjöfartsnämnd saml slakthusstyrelse. Av dessa är f n. valnämnd, uttagningsnämndoch i vissa fall handels- och sjöfartsnämnd obligatoriska. förslag innebär bl. a. attbestämmelserna om kommunalförbund skall fogas in i den nya kommunallagen. Ensådan lösning påkallar en genomgång av de bestämmelser om kommunalförbund somfinns i olika specialförfattningar. I föreliggande promemoria behandlas därförockså reglerna om , kommunalförbund förbostadsförmedling samt regionplaneförbund. Bland nämnder och styrelser hos landstingskommunhar en nämnd behandlats i PM II,nämligen utbildningsnämnd. Övrigaspecialreglerade landslingskommunala nämnder kommer att behandlas i ensärskild PM IV. Det gäller sjukvårdsstyrelse, direktion försjukhus, styrelse för omsorger om psykiskt utvecklingsstörda, särkildregionplanenämnd och semesierhemsnämnd. I 3 kap. kommunallagen (1953:753, omtryckt1969:765) (KL) finns regler om kommunstyrelsen och kommunens övriga nämnder.Reglerna om kommunstyrelsen hänvisar beträffande valbarhet,obehörighet ochavsägelse,jäv, beslulsförfarande, protokoll och protokollsjusteringar samtarvoden till motsvarande regler för kommunfullmäktige. Övriga frågor rörandekommunstyrelsens organisation och arbetsformer regleras i 3 kap. 145 § ges reglerom nämnder för oregleradförvaltning. Genom hänvisning gäller för dessa nämnder samtliga regleromkommunstyrelsen utom reglerna om antal ledamöter, mandattid, presidium ochreglemente. Dessa frågor avgörs av varje kommun. Härutöver innehåller 45 Sregler om delegation, vilka i huvudsak stämmer överens med motsvarande reglerför kommunstyrelsen, och om arkivvård. Särskilda regler om de specialreglerade nämndernages inte i KL. Föreskrifter om sädana nämnders organisation och arbetsformerfinns i stället i resp. specialförfaUning. lallmänhetgälleratt reglerna omkommunstyrelsen genom hänvisning i specialförfaltningar till sin huvuddel görstillämpliga på den specialreglerade nämnden. I växlande omfattning innehållerspecialförfattningarna dock en självständig reglering av nämndernas organisationoch arbetsformer. Dessa regler kan avse frågor som beträffande kommunstyrelsenregleras i KL. Ofta gäller då för den specialreglerade nämnden någon avvikelsefrån kommunstyrelseföreskriften. Exempel härpå utgör jävsreglerna, där förvaltningslagensregler i allmänhet gäller i specialreglerade nämnder, föreskrifter om antalledamöter och om delegation. Det förekommer också alt i specialförfaltningarnaregleras frågor, vilka saknar motsvarighet i KL. Prop.1976/77:1 246 3Förslagen i PM II I PM II diskuteras utföriigt skillnaderna ireglerna om nämndernas organisation och arbetsformer mellan KL ochspecialförfattningarna. De förslag som ges i promemorian kan kortfallatbeskrivas som en anpassning av den specialreglerade nämndorganisationen lillreglerna i KL. 1 del följande redovisas i korthet de bedömningar i olikasakfrågor som görs i PM II och den modell för hänvisning till KL som därföreslås belräffande brandstyrelse, byggnadsnämnd, skolstyrelse, de socialanämnderna och hälsovårdsnämnd. Regler om valbarhet till kommunstyrelsen finns i 32S KL. föreslår alt nu gällande valbarhetshinder förvissa tjänstemän slopas, men att en särskild jävsregel införs som hindrarförvaltningschef alt som nämndledamot delta i avgörande som rör del egnaverket. I PM II föreslås attvalbarhetshindren för vissa ijänstemän i olika specialförfatiningar slopasefter mönster av kommunallagsutredningens förslag beträffande kommunstyrelsenoch av de regler som redan gäller beträffande val till några nämnder, nämligenbyggnadsnämnd, och hälsovårdsnämnd. Däremot föreslås interegeln om jäv för förvaltningschef bli tillämplig på de specialregleradenämnderna. 3.2 Särskildaregler om nämndemas sammansättning Hälsovårdsstadgan och flera av lagarna om desociala nämnderna innehåller regler eller rekommendationer om hur nämndernaskall vara sammansatta. Framför allt gäller det representation eller närvaroav läkare, veterinärer och jurister. I PM II föreslås alt allaföreskrifterom särskild yrkesrepresenlation mönstras ut urspecialförfattningarna. 3.3 Proportionellaval av nämnder För flertalet specialreglerade nämnder föreskrivs -antingen genom hänvisning till motsvarande regler i KL för kommunstyrelseneller genom en positiv bestämmelse i specialförfattningen - atl val lillnämnden skall ske proportionellt om en på ett bestämt sätt beräknad minoritetpåkallar det. Bland de nämnder som behandlas i PM II är detendast två som saknar denna regel, nämligen nyklerhetsnämnd ochhälsovårdsnämnd. I PM II föresläs att regeln om rätt atl påkallaproportionella val skall gälla val lill alla nämnder. Delta medför attnyklerhetsnämnd och hälsovårdsnämnd skall kunna väljas proportionellt. Med denutformning regeln har givits i PM II blir den tillämplig ocksåpå några nämnder som behandlas i föreliggande promemoria, nämligenuttagningsnämnd, handels-och sjöfartsnämnd och slakthusslyrelse. Prop.1976/77:1 247 I de olika specialförfattningarna finns varierandebestämmelser om närvarorätt och i vissa fall s. k. falsk reservationsrätt förolika utomstående. Del kan gälla vissa experter, vissa statliga Ijänstemän,förvaltningschef eller annan föredragande. I PM II föreslås atl samtligadessa bestämmelser mönstras ut ur specialförfattningarna. Den regel om rättför nämnd atl kalla sakkunnig eller tjänsteman till sammanträde somkommunallagsutredningen föreslär bör kunna ersätta dessa bestämmelser. Genom ett tillägg till kommunallagsutredningensförslag till enhetlig kommunallag (EKL) föreslås i PM 11 kommunfullmäktige Havgöra vilken nämnd som skall handlägga frågor rörande personaladministrationoch egendomsförvaltning. Regeln avses omfatta samtliga nämnder men torde saknastörre intresse belräffande de nämnder som behandlas i föreliggande promemoria. Skiftande bestämmelserom delegation finns iflertalet specialförfattningar. Jämfört med motsvarande regler i KL gäller förflertalet specialreglerade nämnder mer restriktiva regler. Restriktionerna kanavse vilka ärendegrupper som flr delegeras eller delegatkretsen. I ett par fallfordras medgivande för att delegation skall fä ske. I PM II föresläs alt KL:s reglerom delegation blir tillämpliga i samtliga där behandlade nämnder. Vissaundantag för särskilt kvalificerade ärendegrupper behälls dock, däremot inlekraven pä medgivande i vissa fall. Jämfört med reglerna i KL är skyldigheten för despecialreglerade nämnderna att föra protokoll begränsad. För flertaletspecialreglerade nämnder gäller all protokoll endasl behöver innehållaförteckning över de närvarande, beslutet i varje ärende och skälen förbeslutet. I PM II konstaleras atlförvaltningslagen (1971:290) (FL) innehåller krav på motivering av beslut somtorde vara fullt tillräckliga förde specialreglerade nämndernas verksamhet. Medhänsyn härtill föreslås att skyldigheten att redovisa skälen för ett beslut iprotokollet ersätts med en hänvisning till 17 S FL Prop.1976/77:1 248 3.8Antal ledamöter m. m. Ytteriigare några särregler för de specialregleradenämnderna redovisas i PM 11. Ett par författningar innehåller regler om minstaantal ledamöter. 1 PM II föreslås att dessa regler ersätts av motsvaranderegel för kommunstyrelsen (minst fem ledamöter). Enligt 31 S första stycket KL väljs suppleantertill kommunstyrelsen lill det anial fullmäktige bestämmer. Samtligaspecialförfattningar som behandlas i PM II utom eninnehåller motsvarande regel. För nyklerhetsnämnd gäller atl antaletsuppleanter skall vara hälften av anialet ledamöter. Denna särregel föresläsutgå. Slutligen behandlas specialförfattningarnas reglerom arkivvård. föreslår alt fullmäktige beslutar omvården av styrelsens aikiv. 1 PM II föreslås att denna regelskall gälla också de specialreglerade nämnderna. 3.9En allmän modell för regler om nämndernas organisation och arbetsformer Efter genomgången av de olika delfrågornakonstateras i PM II att goda förutsättningar finns för atl med ettminimum av särregler anpassa de olika specialförfattningarnas nämndregler tillmotsvarande bestämmelser i , Genomgående föreslås en hänvisning i resp.specialförfatining lill EKL av i princip följande lydelse: skall bestämmelserna i 33 S, 34S första stycket, 35-38 SS, 39 S första stycket samt 40-42 SS kommunallagen(1976:000) äga motsvarande tillämpning. Nämndens protokoll behöver dock ej upptaga annat änuppgift om närvarande ledamöter och beslutet i varje ärende. Föreskrifter om ivilken utsträckning beslut skall innehälladeskäl som harbestämtutgängenfinnsi17 S förvaltningslagen (1971:290). Föreskrifterom rättelse av beslul finns i19 S samma lag. hinder av 2 S 2 förvallningslagen (197l:290)äger 4 och 5 SS nämnda lag tillämpning i samtliga ärenden hos x-nämnd. Med vissa smärre avvikelser föreslås i PM II attdenna enhetliga modell las in i brandlagen (1974:80), byggnadsstadgan,skollagen (1962:319, omtryckt 1970:1026), lagen om social centralnämnd(1970:296), socialvårdslagen (1956:2), barnavärdslagen (1960:97, omtryckt1971:308), nykterhelsvårdslagen (1954:579, omtryckt 1971:307) ochhälsovårdsstadgan (1958:663). När PM II lades fram, förelåg ännuinte huvudbetänkandet (SOU 1975:41) demokrati frän utredningen om denkommunala demokratin. Hänvisningarna till EKL avsäg därförkommunallagsutredningens förslag i betänkandet (1974:99) Enhetlig kommunallag.I PM II framhålls aU för- Prop.1976/77:1 249 slagentill anpassning av specialförfailningarnas nämndregler till EKL inle avser atlföregripa demokralifrågornäs lösning. Sädana förändringar i kommunstyrelsereglernasom kunde komma att föreslås av demokratiutredningen i syfte atl stärkamedborgarinfiytandet förutsattes i PM II bli tillämpliga också påde specialreglerade nämnderna. När demokratiutredningens betänkande nu föreligger,kan det konstaleras att betänkandet innehåller vissa förslag till ändringar ibl. a. kommunstyrelsereglerna i kommunallagsuiredningens ursprungliga förslag.Det gäller 34 S (rätt till ledighet för fullgörande av förtroendeuppdrag), 36 S(val av ordförande och vice ordförande, mandattid och regler omersättare för ordföranden), 37 S andra och tredje styckena (rätt alt tillkallaförtroendeman för att meddela upplysningar) samt 38 S första stycket(inkallande av suppleant och suppleants ijänslgöringsrätt). Dessa nya reglerkommer således atl bli tillämpliga även på de specialreglerade nämnderna, omhänvisningsbestämmelserna i lämnas i oförändrat skick,vilket förefaller lämpligt och välmotiverat. I föreliggande promemoria prövas möjligheten att iövriga specialförfattningar tillämpa samma modell för hänvisning till EKL.Vidare kartläggs de författningsändringar som i övrigt kan påkallas avinförandet av en kommunallagsreform. Några frågor av mer generell räckvidd skall belysasinnan reglerna om de olika nämnderna behandlas var för sig. Det gäller delsjävsbeslämmel-serna, dels frågan om i vilken utsträckning det skall varaobligatoriskt för kommun atl inrätta särskild område resp.specialförfattning reglerar. Dessa spörsmål har inte närmare behandlats i PM II. De där behandlade nämnderna är samtliga utom särskild brandstyrelseoch utbildningsnämnd hos landstingskommun obligatoriska. Frågan om jävsbestämmelserbeträffande de nämnder som behandlas i PM II diskuteradesingående vid tillkomsten av FL (prop. Någon anledning alt inom ramenför detta översynsarbele ompröva reglerna om jäv i dessa nämnder har intefunnits. I de kommunala nämndernas arbete kan gällajävsbestämmelserna i antingen KL eller FL. Förvallningslagsjäven är merdetaljerade och kan betraktas som strängare än kommunallagsjäven.Kommunallagsjäven gäller i kommunfullmäktige, i kommunstyrelsen och i nämndernaför oreglerad förvaltning. Förvallningslagsjäven gäller vanligen i nämndernaför specialreglerad förvaltning. Lagtekniskt förhåller sig regelsystemen så lillvarandra alt FL är en baslag, vars regler gäller endast när annat ej harföreskrivits. Således tar över molsvarande beslämmelser i FL. Iexempelvis en kommunstyrelse, som utgör brandstyrelse, skall fråganom ledamots jäv bedömas enligt KL:s regleräven i ärenden som avser Prop.1976/77:1 250 brandförsvaret,trots alt besluten kan angripas genom förvaltningsbesvär. gäller enligt 2 S 2 inte ärenden hoskommunal myndighet, om beslut i ärendet kan angripas med kommunalbesvär ellerbesvär hos besvärsnämnd. Denna huvudregel skulle innebära att en specialregleradnämnd fick tillämpa olika jävsregler i olika ärenden om annat inte föreskrevs.1 exempelvis en skolstyrelse skulle kommunallagsjäven gälla vid tillsättning aven tjänst som skolvaklmäslare men vid tillsättning av en tjänstsom lärare. För atl undvika ett sådant förhållande och skapa största möjligaklarhet och överskådlighel i regelsystemet infördes i fiertaletspecialförfaltningar i samband med tillkomsten av FL en särskild regel avinnebörden all utan hinder av 2 S 2 skall gälla i samtligaärenden hos den specialreglerade nämnden. Sådana bestämmelser gäller för samtliga nämnder sombehandlas i PM II liksom för fiertalet av de nämnder som behandlas idenna promemoria. Denna lösning förefaller atl vara lämplig och riklig ochhittills ha fungerat väl. Jävsfrågan kommer därför inte att diskuterasytteriigare beträffande dessa nämnder. Beträffande de nämnder för vilka integäller är frågan om jäv inte enhetligt reglerad. I två nämnder, särskildarbetslöshelsnämnd och slakthusstyrelse, gäller genom hänvisning KL:sjävsregler. Något utrymme för tillämpning av molsvarande bestämmelser i i sådant fall inte. För tre nämnder saknas jävsbestämmelser helt iresp. Det gäller uttagningsnämnd, särskild hemvärnsnämndsaml handels- och sjöfartsnämnd. Vad först angår särskild hemvärnsnämnd saknasnumera över huvud tagel bestämmelser om sådan nämnd. I den utsträckningkommuner har inrättat hemvärnsnämnder torde om bl. a. jäv gälla. För uttagningsnämnd gäller, utöver vad som ärföreskrivet i uttagningskungörelsen (1963:110), byggnadsstadgans beslämmelseri tillämpliga delar beträffande valbarhet, rätt att avsäga sig uppdraget,tjänstgöringslid, fyllnadsval, val av ordförande och vice ordförande,ordningen för fattande av beslutsamt förande av protokoll. Någon hänvisninglill de jävsbeslämmelser som gäller i byggnadsnämnd (4 och 5 SS FL) görsdäremot inte. inte meddelar kompletterande föreskrifter,vilket får anses kunna ske i viss utsträckning i fall som detta, uppstår fråganvilka jävsregler som skall gälla. I den utsträckning nämnden fattar beslul somkan angripas med förvaliningsbesvär, vilket är tveksamt om den gör, gällergivetvis FLs jävsregler. Det står vidare klart atl något slags jävsprincip kanhävdas även om uttryckliga regler saknas. Det framgår klart av ett antal rättsfallfrån tiden före tillkomsten av nu gällande jävsbeslämmelser i KL och FL. Närmasttill hands ligger att anta alt KL:s jävsbeslämmelser i brist på annan regleringfår anses äga molsvarande tillämpning. Vad slutligen angår handels- och sjöfartsnämnd saknaslikaledes uttryckliga jävsbestämmelser. En sådan nämnd fattar vissa beslul somkan angripas Prop.1976/77:1 251 I dessa ärenden gäller . I övriga falltorde vara tillämpliga. I samband med tillkomsten av FL infördes, som föruthar framhållits, enhetliga jävsbestämmelser för flertalet specialregleradenämnder. De innebär atl skall gälla i samtliga ärendenhos nämnden. De fem nämnder som har diskuterats i det föregåendeaktualiserades inte i delta sammanhang. Anledning finns därför alt nu närmarepröva vilka jävsbeslämmelser som bör gälla i dessa nämnder. I slakthusslyrelse, vars uppgift är att förvaltaoffentligt slakthus, bör också i fortsättningen kunnatillämpas. Annoriunda kan förhållandet vara belräffandesärskild arbetslöshelsnämnd. Del är ovisst varför denna nämnd inteaktualiserades i samband med förvallningslagsreformen. I synnerhet medanarbetslöshelsnämnd ännu hade kontantunderstödsverksamhet om hand kunde detifrågasättas om det inte hade varit ändamålsenligt och lämpligt altverksamheten omfattades av det långtgående skydd för den enskilde som FL:sregler ger. Även , sedan konlanlunderstödsverksamheten har ersatts av andraformer av arbetsmarknadsstöd, förefaller det mest ändamålsenliga vara att isärskild arbetslöshelsnämnd tillämpa samma modell som i fiertaletspecialreglerade nämnder, dvs. atl skall gälla i samtligaärenden hos särskild arbetslöshelsnämnd. och särskild hemvärnsnämndsverksamhet riktar sig huvudsakligen mot enskilda - hästägare resp. hemvärnsmäneller hemvärnsmän in spe. Övervägandena bakom FL och utformningen av dessjävsregler' lalar för atl dessa är bättre lämpade att tillämpas i dessa typerav verksamhel än KL:s molsvarande regler. Några nackdelar synes ej varaförknippade med en lösning som innebär att tillämpas isamtliga ärenden hos dessa nämnder även om deras beslut inte synes kunnaangripas med förvaltningsbesvär. Vad slutligen beträffar handels- och sjöfarisnämndgäller, som förut har framhållits, redan i vissa ärenden hosdenna nämnd. Att den införda regeln om förvaltningslagsjäv i samtligaärenden hos specialreglerad nämnd ej kom att omfatta också handels- ochsjöfartsnämnd torde vara ett förbiseende. Förhållandet bör rättas lill i dettasammanhang. Samtliga nämnder som behandlas i PM II utomsärskild brandstyrelse och utbildningsnämnd hos landstingskommun ärobligatoriska. Det fanns i det sammanhanget inte anledning alt ifrågasättadetta förhållande och inte heller alt närmare överväga vilken utformning enbeslämmelse om all en nämnd är fakultativ borde ges. De nämnder som behandlas i denna promemoria ärsamtliga utom valnämnd, uttagningsnämnd och i vissa fall handels- ochsjöfartsnämnd fa- Prop.1976/77:1 252 kultativa.Kommunen kan inrätta särskild område special-författningenreglerar. 1 annat fall utgör i regel kommunstyrelsen (i ett fall socialnämnden)sådan nämnd. 1 allmänhet gäller vidare att kommunen kan uppdra åt annankommunal nämnd alt ha uppgifterna om hand. Ett genomgående tema i PM II är altkommunerna bör lämnas största möjliga frihet att utforma sin nämndorganisalionefter lokala värderingar och förutsättningar. Med hänvisning lill detta finnsanledning att behandla specialförfailningarnas beslämmelser om inrättande avnämnder. En första fråga är givelvis huruvida tillräckligaskäl talar för atl det fortfarande skall var obligatoriskt att inrätta vissasärskilda nämnder. Det gäller valnämnd, uttagningsnämnd och i vissa fallhandels- och sjöfarisnämnd. Vad först beträffar valnämnd torde någon annanlösning inte kunna komma i fråga. Att låta kommunstyrelsen eller annankommunal nämnd sköta valnämndens mycket speciella uppgifter reser en radinvändningar som inga skäl tycks tala för en sådan lösning. Också uttagningsnämnds och handels- ochsjöfarlsnämnus uppgifter kan beskrivas som speciella. Här talar emellertid ingaprincipiella skäl mot alt kommunen ges frihet att bestämma i vilken form dessauppgifter skall lösas. Del bör betonas atl en molsvarande frihet finnsbeträffande alla nämnder med försvars- eller beredskapsanknytning utomuttagningsnämnd. Återstår frågan vilken utformning bestämmelserna ominrättande av nämnder bör ges. Innebörden bör vara all kommun får tillsättasärskild uppgifter specialregleringen avser, alt kommun flr uppdraåt annan nämnd alt fullgöra dessa uppgifter och slutligen att viss styrelseeller nämnd skall ansvara för uppgifterna, om fullmäktige inte har beslutatannoriunda. En sådan utformning överensstämmer i sak med vad som gäller beträffandeflertalet fakultativa specialreglerade nämnder. Den har den fördelen att densamtidigt som den ger kommunen full frihet atl utforma nämndorganisationen pådet sätt den finner lämpligast garanterar alt det alllid finns en nämnd som hardel direkta ansvaret för de specialreglerade uppgifter del är fråga om. Beträffande några nämnder gäller andra regler.Överförmyndarnämnd kan inrättas av kommun i stället för överförmyndare. Dessaregler är helt nya. Några erfarenheter har ännu inle vunnits. Med hänsynhärtill och lill att det knappast kan finnas någol behov av en möjlighet förkommun atl uppdra åt annan nämnd alt vara överförmyndarnämnd, föreslåsingen ändring i dessa regler. Den f n. obligatoriska ullagningsnämnden bör somfakultativ nämnd däremot kunna antingen inrättas som särskild nämnd ellerutgöras av kommunstyrelsen eller annan nämnd som kommunfullmäktige bestämmer.Här kan man lärit:a sig exempelvis brandslyrelse eller civilförsvarsnämnd. Sammaregel bör kunna gälla beträffande handels- och sjöfartsnämnd. Om nämnden intebehålls som särskild nämnd, kan man länka sig att uppgifterna handhas avexempelvis hamnstyrelse, näringslivsnämnd eller drätselnämnd. Prop.1976/77:1 253 annat, bör uppgiften ankomma på kommunstyrelsen. skall utgöras av enderakommunstyrelsen eller särskild arbetslöshelsnämnd. Detta förhållande harvållat problem för de kommuner som har önskat utforma sin nämndorganisalion påannat sätt och samordna arbeislöshetsnämndsuppgifierna med andra kommunalauppgifter. Exempel på länkbara kombinationer kan vara arbetslöshets- och näringslivsnämnd,arbetslöshets-och sysselsältningsnämnd, arbetslöshets-och arbelsvårdsnämnd,arbetslöshetsnämnd och styrelse för skyddad verksamhet eller, vilkel förekommeri en kommun, arbetslöshets- och familjebidragsnämnd. Sådana kombinationer harendast kunnat inrättas efter regeringens medgivande. Några bärande skäl att föreskriva alt arbetslöshetsnämndsuppgifternaskall fullgöras av endera kommunstyrelsen eller särskild arbetslöshelsnämnd synesinle föreligga utan kommun bör ges samma möjligheter på detta område som denhar beträffande andra fakultativa specialreglerade nämnder.