prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Frågan om integritetsskyddet i beskattningssystemet kommer attbehandlas inora ramen för pågående lagstiftningsarbete inomjustitiedepartementet ora allmänna handlingars offentiighet. har föreslagit en kraftigförstärkning av rättsavdelningen, till vilken är knuten kansliet hos nämndenför rättsärenden. Nämnden har att meddela förhandsbesked i skattefrågor,bindande förklaringar i frågor om mervärdeskatt och uppbörd av skatt samt att 1976/77:100 Bilagall Budgetdepartementet ns beviljadispenser i vissa rättsfrågor. Mot bakgrund av angelägenheten av att bl. a,förhandsbesked kan meddelas utan aUtför långa väntetider är jag beredd attförorda en förstärkning med sju handläggartjänster och två biträdestjänster(6). Jag biträder likaså förslag om förstärkning av verkets e.xekutionsadministrativasektion med två handläggartjänster (18), Jag finner det också angeläget attriksskatteverkets resurser för bl, a. anvisningsverksamheten rörandevägtrafikskatt och energiskatt kan förstärkas och beräknar medel förytterligare en handläggartjänst inom vart och ett av dessa verksamhetsområden(12). Även rådgivningsverksamheten rörande mervärdeskatt bör förstärkas med enhandläggartjänst (11). Jag beräknar vidare medel för en biträdestjänst inomtaxeringssektionen för bl. a, besvarande av taxeringsfrågor (8). Med hänsyn tUl den ökade användningen av ADB iredovisningsverksamheten har föreslagit att en revisorstjänstmed särskild ADB-inriktning tillförs verkets östra distriktskontor. Jagbiträder detta förslag (16). Jag förordar att folkbokföringssektionen tillförstvå biträdestjänster för organisationsnummerregistrets skötsel (19), att personalsektionentillförs en biträdestjänst (2) och ekonomisektionen en handläggartjänst förplanerings- och petitaarbete m. m. (4). I övrigt är jag inte beredd att förordainrättandet av nya tjänster till nästa budgetår. Personalen inom drifttekniska avdelningen deltar istor utsträckning i arbetet inom . Detta har medfört att deresurser som har disponerats för andra arbetsuppgifter harbegränsats. Vidare har tillkommit arbetsuppgifter som är betingade avRS-projektet men som inte ingår i det direkta utredningsarbetet. Mot dennabakgrund förordar jag att medel tillfälligt anvisas för bl. a. systemarbeteavseende fastighetstaxering och mervärdeskatt samt dagens ADB-system för folkbokföringoch beskattning. De ändringar i sistnämnda system som har skett under1970-talet har medfört mer komplicerade systemlösningar och störrearbetsinsatser för att hålla systemet i drift. Vidare kan jag, med tanke påangelägenheten av att blankettsystemet inora skatteväsendet blir så enkelt ochrationellt som möjligt, tillstyrka att drifttekniska avdelningen tUlförsytterligare resurser för arbetet med konstruktion och översyn av blanketterinom verksara-hetsområde. Slutligen bör drifttekniskaavdelningen tillfälligtvis förstärkas med ytterligare biträdeshjälp. Desammanlagda kostnaderna för dessa åtgärder inom drifttekniska avdelningenuppgår tUl . För annan tillfällig arbetskraft beräknar jag . för nästa budgetår. För utredningsprojekt m. m, beräknar jag härutöver2 , (24) och för ersättning för konsultuppdrag . (27), utbildnings- ochinforraationsverksamhet är av stor betydelse för ett väl fungerandeskattesystem. Till nästa budgetår be- Prop.1976/77:100 Bilagall Budgetdepartementet 119 räknar jag en ökning av medlen till utbildningsverksamhetmed . För informationen om skatte- och folkbokföringsväsendet bören ökning ske med 1,3 milj, kr, till nästa budgetår. Jag anser därvid attriksskatteverket bör ges medel för information om beskattning av ideellaföreningar samt om pensionärers och handikappades rätt till extra avdrag.Däremot har jag inte beräknat några medel för den föreslagna broschyren förfastighetsägare och inte heller för information om kilometerskatt. Sistnämndainformation bör ankomma på kilometerskattenämnden under nästa budgetår. Den avmig förordade ökningen av resurser för utbildning ochinformation uppgår till sammanlagt . (28), Med hänvisning till vad jag haranfört och till sammanställningen beräknar jag anslaget till 159,4 milj, kr,för nästa budgetår. Jag hemställer att regeringen föreslår att till /78 anvisa ett förslagsanslag av . 1975/76 Utgift 1 908 607 1976/77 Anslag 2251000 1977/78 Förslag 2651000 Från anslaget bestrids kostnaderför , postverkets och bankinspektionens befattning medstämpelväsendet. Enligt stämpelskattelagen (1964:308) och expeditionskungörelsen (1964: 618) är centralmyndighet för stämpelväsendet. svarar för tillverkning och försäljningav stämpelmärken. Bankinspektionen utövar kontroll över beräkningen avfondstämpel. Kostnaderna för stämpelväsendet beräknar jag enligtföljande, 1976/77 Beräknadändring 1977/78 2 046 000 +382 000 Bankinspektionen 160 000 + 18 000 2 251 000 +400 000 Med hänvisning tillsammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår att tUl Stämpelomkostnader /78 anvisa ett förslagsanslag av . 1976/77:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet i20 Kostnader för årlig taxering m. m. 1975/76Utgift 67 246 704 1976/77Anslag 77 000 000 1977/78 Förslag 89 000 000 Från anslaget betalas bl, a, ersättningar tUlordförande och kronoombud i taxeringsnämnder samt bidrag till kommunernaskostnader för medverkan i taxeringsarbetet enligt 16 § 2 mom, taxeringslagen(1956: 623), har beslutat om en ändrad organisation avtaxeringen i första instans (prop. 1975: 87, SkU 1975: 31, rskr 1975: 229).Beslutet innebär bl. a, att alla deklarationer granskas och föredras inför taxeringsnämndernaav tjänstemän vid länsstyrelse eller lokal skattemyndighet och atttaxeringsperioden förlängs från till . Reformen äravsedd att i huvudsak genomföras till taxering, men personalresursernabyggs successivt ut . Under den etappvisa uppbyggnadenav den nya gransknings-organisationen deltar granskningspersonalen i det årligataxeringsarbetet. Den nya taxeringsorganisationen kommer att påverkamedelsbehovet under förevarande anslag, främst i förra av minskade kostnaderför arvoden åt ordförande och kronoombud inom taxeringsnämndsorganisationen.Minskningarna blir emellertid av begränsad omfattning under uppbyggnadsperioden.Med beaktande härav beräknar jag medelsbehovet för nästa budgetår, som avser1977 års taxering, till ca 89 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Koslnader för årlig taxering m. m. /78 anvisa ett förslagsanslag av . Ersättning till postverket m. fl. för bestyret med skatteuppbörd m. m. 1975/76Utgift 23 305 292 1976/77Anslag 25 450 000 1977/78 Förslag 29 100 000 Från anslaget betalas ersättningar tiU postverket,banker och andra penninginrättningar för deras medverkan vid skatteuppbörden.Ersättningama avser bl. a. uppbörd och redovisning av skatt som inbetalas genompostverket och vissa penninginrättningar, utbetalning genom postanstalterna avöverskjutande preliminär skatt samt kostnader för postverkets bestyr medmervärdeskatten och med uppbörden av arvs- och gåvoskatt. Från anslaget betalasvidare ersättning tUl postverket för de 1976/77:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet 121 kostnadersom uppstår genom att kyrkobokföringsmyndigheterna underrättas om permanentaadressförändringar som har anmälts till posten. Enligt en promemoria, som har upprättats inompostverket, beräknas medelsbehovct för nästa budgetår till . ersättning för postverkets arbete i samband med in- ochutbetalningar av skatt, befordran av frankeringsfria försändelser till bl, a,länsstyrelsernas datakontor, bestyret med mervärdeskatt samt uppbörd av arvs-och gåvoskatt, , ersättning för översändande av adressuppgifter tillkyrkobokföringsmyndighetema samt . ersättning tillpenninginrättningar som medverkar vid skatteuppbörden, vilket belopp inkluderarpostverkets kostnader för utbetalning av denna ersättning. Ersättning till postverket för distribution avdebetsedlar och förtryckta deklarationsblanketter bestrids från det undersjätte huvudtiteln upptagna förslagsanslaget Ersättning till postverket förbefordran av tjänsteförsändelser. Beräkningama i promemorian har i och för siginte gett mig anledning till erinran. Eftersom ersättningen till penninginrättningarnanumera har höjts genom ett avtal härom mellan regeringen ochpenninginrättningarna bör dock för detta ändamål beräknas 4 510 000 kr.Anslaget bör föras upp med avrundat 29,1 milj. kr. för nästa budgetår. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Ersättning till postverket m. fl. förbestyret med skatteuppbörd m. m. för /78 anvisa ett förslagsanslagav . 1975/76Utgift 12 328 772 1976/77Anslag 1 927 000 1977/78Förslag 1 383 000 infördes beskattning efter kördvåglängd (kilometerskatt) för brännoljedrivna motorfordon (prop. 1971: 153,SkU 1971:67, rskr 1971:339 och prop, 1973:94, SkU 1973:41, rskr 1973: 254),Beträffande släpvagnar skulle enligt beslut kilometerskatt införassenare när den tekniska konstruktionen av kilometerräknare för släpvagnar hadelösts. En särskild nämnd, kilometerskattenämnden (KSN),har inrättats för att förbereda övergången till kilometerbeskattning.Kostnaderna för nämndens verksamhet och andra kostnader som kan uppstå sora ettled i förberedelsearbetet bestrids från detta anslag. Uppdraget att ta fram, anskaffa och levereraräknarapparatur lämnades av KSN åt ().Uppdraget över- 1976/77:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet 122 togssedermera av AB Samefa. Mellan KSN och SU träffades avtal att bolaget skulleanskaffa och distribuera saramanlagt ca 160 000 räknar-satser (räknare ochfördelningsväxel) för de brännoljedrivna motorfordonen. Distributionen avräknarsatserna tiU ägare av registrerade brännoljedrivna motorfordonpåbörjades och avslutades , Enligt beslut (prop. 1972: 115, SkU1972: 59, rskr 1972: 273) är fordonsägarna skyldiga dels att utrusta sinabrännoljedrivna fordon med godkända kilometerräknare, dels att svara förkostnadema för räknarapparaturen och dess inmontering, Enhgt kungörelse (1973:785) om inbetalning av avgift för kUometerräknare m, ra, har avgiften förapparaturen bestämts tiU , Räknarsatserna har enligt det system som avtalatsmellan KSN och SU distribuerats till fordonsägarna utan krav på omedelbarbetalning. Uppbörd av ersättningen för räknarsatserna skedde i samband med denförsta ordinarie uppbörden av fordonsskatt för , dvs, i januarifebruari 1974, har förskottsvis svarat för likvider gentemot SU,varvid betalningarna har belastat detta anslag. har sedermera beslutat att kUometerskattför släpvagnar över tre tons skattevikt och som dras av kUometerskattepIiktigtfordon skaU införas (prop. 1974: 164, SkU 1974: 59, rskr 1974:385). Enligt riksdagsbeslutet skall kostnaderna för släpvagnsräknarna tas utav de enskilda fordonsägarna efter i huvudsak samma principer som tillämpadesför räknarna till bilar och bussar. Enligt förordningen (1975: 283) omkilometerräknarapparatur tiU vissa släpvagnar har avgift för apparaturen bestämtstill . TUl vissa släpvagnar, som uppgår tiil ett antal mellan 500 och 1000, kan emellertid komraa att krävas en särskild skyddsanordning som i vissutsträckning får special-tillverkas till varje fordon. Kostnaden härför kankomma att uppgå till . Denna kostnad stannar påstatsverket när anordningen är avsedd för släpvagn som har registrerats förstagången före . Några sådana kostnader har emellertid ännu inteuppkommit. Mellan KSN och AB Samefa har den 10 juni 1974träffats avtal om tillverkning m. m, av utrustning för kiloraeterbeskattning avsläpvagnarna. Antalet sådana har i avtalet angetts till 30 000. Enligt avtaletsvarar AB Samefa för att följande utrustning för de angivna fordonen finnskonstruerad och tillverkad i erforderlig omfattning, nämligen stämplanderäknare avsedd för navmontering (navräknare), fästanordning för navräknare ochskyddsanordning för navräknare. Priset för denna utrustning skall enligtavtalet vara sammanlagt , varav för räknaren . Priserna, som ärangivna utan mervärdeskatt, är underkastade viss indexreglering. För det fallAB Samefa upphandlar räknare tUl ett lägre pris än , jämte indexskall staten tillgodoräknas halva Prop.1976/77:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet 123 mellanskillnaden.Efter avtalets ingående har en reducering av priset med . Statenhar tillgodoräknats hälften därav. Enligt avtalet har AB Samefa svarat för attutrustning i erforderlig omfattning är färdig för leverans maj1975november 1975. Staten har åtagit sig att, om 30 000 räknare inte såltsföre utgången av , lösa in det resterande antalet räknarutrustningar, KSN och AB Samefa har vidare den 12 november 1974träffat ett avtal om dircktdistribution av räknarutmstning för släpvagnar.Enligt avtalet har adressuppgifter och övriga uppgifter som är nödvändiga fördistributionen tagits fram gemensamt av KSN, bilregisternämnden och AB Samefa,Distributionen ägde rum augustidecember 1975 och avsåg komplettautrustningssatser omfattande släpvagnsräknare med tillhörande fäst- ochskyddsanordningar, Räknarsatserna har enligt det systera som avtalatsmellan KSN och AB Samefa distribuerats till fordonsägarna utan krav påomedelbar betalning. Avgifter för räknarsatserna betalas under tredjekalendermånaden efter den under vilken kilometerräknarapparaturen hartiUställts fordonsägaren. svarar förskottsvis för likvider till ABSamefa. Kostnadema, sora bestrids från detta anslag, har till övervägande delbelastat /76. Närandens ledamöter och suppleanter är förordnadetill och med utgången av /77. Flera omständigheter gör attnämnden bedömer det som värdefullt att nämndens kunnande utnyttjas innan en avveckling av verksamheten äger rum. Denandra etappen av kilometcrskattereformen har genomförts. Navräknare harsålunda installerats på släpvagnar med över 3 tons skattevikt. Reformen, somträdde i kraft , följs nu upp av kUometerskattenämnden. Enligthittills föreliggande erfarenheter fungerar den tekniska apparaturen i enlighetmed de givna förutsättningarna. Det kan på goda grunder förutsättas attnavräknarna kommer att i större utsträckning slå igenom även när det gäller detyngre motorfordonen, eftersom navräknarkonstruktionen som sådan innebär färreantal inställelser för myndighetskontroll i händelse av fordonsreparationer. Densenare tidens utveckling på fordonsområdet pekar emellertid på att ytterligarevarianter av kilometerräknare kan komma att utvecklas. Enligt uppgifter somnäranden inhämtat föreligger planer på införande av elektroniskahastighetsmätare. En sådan utveckling medför krav på kilometerräknare av ny(elektronisk) typ, vilket bl, a, leder till behov av ingående bedömningar avden nya apparaturens funktion. Enligt nämnden har vidare ett utvecklingsarbetepåbörjats beträffande navräknare till personbUar. Detta arbete bedömer nämndensom tekniskt 1976/77:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet 124 ytterstbetydelsefullt och det öppnar viktiga perspektiv för den fortsattakUometerbeskattningen. Nämnden anser att denna fråga bör följas med storuppmärksamhet från statsmakternas sida. F. n. är ca 225 000 fordon utrustade raedkilometerräknarapparatur. En relativt omfattande kontroll av den tekniskaapparaturen på fordonen är enligt nämnden nödvändig för att garantera attapparaturen uppfyller de krav på funktionsduglighet och manipulationssäkerhetsom statsmakterna har uppställt. En sådan kontroll förutsätter en samladorganisation med resurser för att tekniskt kunna genomföra densamma och liggerväl i linje med den verksamhet nämnden hittUls har bedrivit. Eventuellt tordedock den tekniska expertisen temporärt behöva förstärkas. Av nu anförda skälföreligger motiv för att nämndens verksamhet fortsätter efter utgången avinnevarande budgetår. Mot denna bakgrund beräknar nämnden ett medelsbehovför verksamheten under nästa budgetår till . Härav avser 807 000kr. arvoden till ledamöter, ersättning till sekreterare, ra, m. och ,omkostnader för nämnden, huvudsakligen resekostnader. och tUl en kontrollaktion avseenderäkneapparaturernas funktionsdugUghet och manipulationssäkerhet föreslås . Återstående belopp, , avser återbetalning av kostnader förräknarapparatur för släpvagnar som av-registreras före utgången av , anser att olika aspekter pådess fortsatta verksamhet kan anföras. Av betydelse borde därför vara, om en utvärderingav nämndens verksamhet och uppgifter kunde ske för att därefter läggas tillgrund för en bedömning av om verksamheten bör upphöra och övergå i ett störreverk eller fortsätta ännu . Resultatet av en sådan analys kundesedan läggas till grund för statsmakternas bedömning av kilometerskattenämndensfortsatta verksamhet. Nämnden har funnit att en sådan utredning bör komma tillstånd. Genom att omläggningen till kilometerbeskattning avbrännoljedrivna fordon och släpvagnar som dras av sådana fordon nu i alltväsentligt har genomförts aktualiseras frågan ora hur deima beskattning skalladministreras, Kilometerskattenänmden som inrättades för att förberedaövergången tUl kilometerbeskattning har i sin anslagsframställning tagit uppdenna fråga. Nämnden har därvid anfört att utvärdering av nämndens verksamhetoch uppgifter borde ske för att därefter läggas till grund för en bedömning avom verksamheten bör upphöra och övergå i ett större verk eller fortsätta ännuunder någon tid. Vissa nytillkommande omständigheter främst kommandeutveckling på elektronikens område och av navräknare för personbilar anförssom 1976/77:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet 125 motivför att nämndens verksamhet bör fortsätta även efter utgången av budgetåret1976/77. Motdenna bakgrund har regeringen uppdragit åt statskontoretatt göra en utvärdering av nämndens verksamhet och föreslå hur denna del avtillsynen och administrationen av vägtrafikbeskattningen kan övergå ipermanent form till annan statlig verksamhet, i första hand ,I avvaktan på en bedömning härav, grundad på statskontorets komraande förslag,finner jag att kilometerskattenämndens verksamhet bör fortgå även /78, Kilometerskattenämndensberäkningar av medelsbehovet kan jag godta. Jag beräknar således ,för nämndens verksamhet, , för informations- och provningskostnaderm, ra, samt , för ersättning för kUometerräknarapparatur, Jaghemställer att regeringen föreslår att till Kilometerbeskattning för budgetåret1977/78 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1976/77:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet i26 D.BIDRAG OCH ERSÄTTNINGAR TILL KOMMUNERNA Ersättning till för mistad tolag 1975/76Utgift 1 510 096 1976/77Anslag 1 355 000 1977/78Förslag 1 200 000 Den tolagsersättning sora utgått till vissa städerhar i enlighet med beslut avvecklats för samtiiga kommuner utomTrelleborgs kommun (prop, 1964: 157, SU 1964: 164, rskr 1964: 342), För dennakommun är avveckUngstiden bestämd till . Utbetalningarna för nästabudgetår uppgår till ca 1,2 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Ersättning lill förmistad tolag för /78 anvisa ett förslagsanslag av . Skatteutjämningsbidrag till kommunema m, m. 1975/76Utgift 2 677 245 952 1976/77 Anslag 2 870 000 000 1977/78 Förslag 3 370 000 000 Från anslaget bestrids skatteutjämningsbidrag tiUkommunerna enligt lagen (1973: 433) om skatteutjämningsbidrag (ändrad 1976:203), Vidare utbetalas från anslaget bidrag enligt kungörelsen (1962: 69) omövergångsbidrag vid vissa ändringar i den koramunala indelningen (ändrad 1965:536), Genom beslut vid riksdag (prop, 1973: 44,FiU 1973: 23, rskr 1973: 249) genomfördes väsentliga förändringar avskatteutjämningssystemet fr. o. m. , Besluten innebar såväl enbetydande ökning av bidragen från staten till kommunerna som nya regler för bidragsgivningen.Ändringarna i skatteutjämningssystemet avsågs vara provisoriska i avvaktan påen översyn i anslutning till resultaten från den kommunalekonomiskautredningens (Fi 1971: 08) arbete. Efter bemyndigande av regeringen den 20november 1975 tillkallade chefen för särskilda sakkunniga(Fi 1975: 09) för att se över reglerna för skatteutjämningsbidragen. Med stödav regeringens bemyndigande har jag tUlkallat en nykommitté för utredning om kommunernas ekonomi. Denna kommitté, som skall ersättade båda tidigare nämnda, avses skola avge förslag i fråga omskatteutjämningssystemet i sådan tid att en reformerad skatteutjämning fr, o.m, blir möjlig. 1976/77:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet 127 Skatteutjämningsbidrag utgår tUl kommuner,landstingskomrauner och kyrkliga kommunenheter. Kommuner och landstingskommunergaranteras viss skattekraft, som relateras till medelskattekraften i riket.Skattekraftsgarantin varierar i huvudsak med den geografiska belägenheten,Kommunema och landstingskommunerna tillförsäkras ett skatteunderlag sommotsvarar 95, 100, 110, 120 eller av medelskattekraften. Vidare harGotland garanterats , Särskilda regler har införts för att förbättrabidragen till avfolkningskommuner och s, k, sommarstugekommuner. De kyrkliga kommunerna får sammaskatteutjämningsbidrag i kronor räknat som , men med en årligferaprocentig uppräkning av nästföregående års bidragsbelopp. Genom det nya skatteutjämningssystemet har vissakommuner och landstingskommuner korarait att få vidkännas bidragsminskningar.För att ge dessa möjlighet att anpassa sin verksamhet till den ändrade bidragsgivningenutgår en särskild övergångskompensation. Övergångsreglerna är utformade så attinte någon kommun eller landstingskommun har fått sänkt ordinarieskatteutjämningsbidrag , utgår övergångskompensationraed 80, 60, 40 resp. av kompensationen för , Kommunernas möjligheter att få extraskatteutjämningsbidrag har ökat väsentligt efter omläggningen. Extra skatteutjämningsbidrag beslutas av regeringenefter prövning från fall till fall av den bidragssökande kommunens situation.Kommunen skall för att få extra bidrag kunna påvisa att något specielltinträffat, varöver kommunen inte kunnat råda och som påtagligt försämrat dessekonomi, eller att dess ekonomiska situation är sådan att det eljest framstårsom skäligt att komplettera den ordinarie bidragsgivningen. Vidare kan ettsärskilt skäl för beviljande av extra bidrag vara att kommunen, genom attskatteutjämningsbidrag vid hög utdebitering avskaffats, får minskade ordinariebidrag och därmed kan få svårigheter att anpassa sin verksamhet tilltillgängliga resurser. De särskilda kostnader för den allmänna förskolansgenomförande som kan uppkomma i glesbygdskommuner, beroende på attverksamheten måste organiseras i mindre grupper och med längre resavstånd, harockså motiverat beviljande av extra skatteutjämningsbidrag. Övergångsbidrag utgår i syfte att begränsautdebiteringshöjning för delar av kommun i samband med kommunsammanläggning.Bidraget kommer invånarna i sådana delar av den sammanlagda kommunen tUl godo.Bidraget utgår under högst och minskar successivt . De ordinarie skatteutjämningsbidragen fastställs avlänsstyrelsen före det år då bidragen betalas ut till kommunerna.Storleken av dessa bidrag är, utom vad gäller de kyrkliga kommunenheterna, be- 1976/77:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet 128 roendeav de utdebiteringssatser sora har beslutats för det kommande året.Övergångsbidrag och extra bidrag fastställs av regeringen efter ansökan ivarje särskUt fall. Detotala skatteutjämningsbidragen för åren 19711977 framgår av följande tabell, Skatteutjämningsbidrag19711977 (milj, kr.) 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 Jag övergår härefter till beräkningen av anslagetför /78, Medelsbehovet under detta budgetår avser bidrag somutbetalas under andra hälften av och första hälften av , Storlekenav de beslutade skatteutjämningsbidragen och övergångsbidragen för samtberäknade bidrag för fraragår av följande tabell. 1977 och 1978 (milj, kr,) Skatteutiämningsbidrag 3050 3 490 Ordinarie skatteutjämningsbidrag uppgår under år1977 till 3 050 milj. kr. Bidragen är beroende av den fortsattautvecklingen av skatteunderlaget och av kommunernas utdebiteringssatser församma år. De kan alltså inte nu beräknas med säkerhet. Om man utgår frånutdebiteringssatserna för och antar en viss höjning av skatteunderlagetleder detta till ett totalt belopp för ordinarie skatteutjämningsbidrag av ca 3 490 milj, kr. Extra skatteutjämningsbidrag för har avregeringen beviljats 43 kommuner. Det sammanlagda beloppet för dessa bidraguppgår till 44,5 milj. kr. Härav avser 37,5 milj. kr. vanliga extra bidrag, 2mUj.