prop · G00341 · 1976-12-31 00:00:00 — * Till driftkostnad hänföres även speciella skatter ochavgifter till det allmänna, såsom till exempel skogsvårdsavgift. Svenska allmärmaskatter få icke dragas av (se 20 §). Avdrag medges för påförda egenavgifter i den omfattningsom anges i anvisningarna till 41 b §. Bestämmelserna i punkt 9 av anvisningarna till 29 § omavdrag för premie för grupplivförsäkring äger motsvarande tillämpning beträffandeinkomst av jordbruksfastighet. 2. a.l" Vid beräkning av nettointäkt av här i riket belägen jordbruksfastighet som brukats av den skattskyldige medges schablonavdrag för egenavgifter enligt bestämmelserna i denna punkt. 2. a. Vid beräkning av nettointäkt av här i riket belägenjordbruksfastighet som brukats av skattskyldig, som är fysisk person, medgesschablonavdrag för egenavgifter enligt bestämmelserna i denna punkt. Schablonavdraget beräknas på elt underlag som motsvararbruttointäkten av jordbruksfastigheten minskad med dels sjukpenning eller annanersättning som avses i punkt 14 av anvisningarna till 21 §, dels andra 9 Senaste lydelse 1976: 460. 10 Senaste lydelse 1976: 460. Prop.1976/77: 41 H Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse driftkostnader än schablonavdraget, dels underskott avannan här i riket belägen jordbruksfastighet som brukats av den skaltskyldige. Har handelsbolag inkomst av här i riket belägenjordbruksfastighet och har den skattskyldige i egenskap av delägare i bolagetbrukat fastigheten, får han åtnjuta schablonavdrag för egenavgifter på grundvalav sin andel av bolagets inkomst av fastigheten (jfr 53 § 2 mom.). Som underlagför beräkning av schablonavdraget skall den skattskyldige upptaga sin andel avinkomsten minskad med dels sjukpenning eller annan ersättning som avses ipunkt 14 av anvisningarna till 21 § och belöper på den skattskyldige, delsunderskott av annan här i riket belägen jordbruksfastighet som brukats av denskattskyldige. Skall enligt tredje stycket av anvisningarna till 52 §medhjälpande make beskattas för del av inkomst av verksamhet, som bedrives avden andre maken, skall schablonavdrag för egenavgifter beräknas särskiU förenvar av makarna. Som underlag för beräkning av schablonavdraget skallvardera maken upptaga sin andel av bruttointäkten av jordbruksfastighetenminskad med dels sjukpenning eller annan ersättning som avses i punkt 14 avanvisningarna till 21 § och belöper på maken själv, dels makens andel avdriftkostnaderna utom schablonavdraget, dds underskott av annan här i riketbelägen jordbruksfastighet som maken själv brukat. Vid beräkning av schablonavdrag skall bruttointäkten iförekommande fall minskas med belopp varmed den skattskyldige erhåUituppskov enligt skogskontolagen (1954:142). Motsvarande gäller i fråga omavdrag som erhållits enligt lagen (1975:1147) om särskilt investeringsavdragvid taxering till statlig inkomstskatt eller därmed jämförlig författning. Prop.1976/77: 41 Schablonavdraget utgör såvida annat icke följer avfjärde stycket av den del av underlaget enligt andra stycket somicke överstiger , 20 proceni av den del av underlaget somöverstiger 10 000 men icke samt av den del av underlagetsom överstiger . Schablonavdraget utgör av underlaget enligtandra stycket om a) den skattskyldige vid ingången av året näst före taxeringsåret har fyllt , b) den skattskyldigeför december månad årel näst före taxeringsåret har åtnjutit förtidspensioneller hel ålderspension enligt lagen (1962: 381) om allmän försäkring ochpensionsgrundande inkomst icke skall beräknas för honom enligt 15 kap. 2 §samma lag, c) denskattskyldige icke är inskriven i allmän försäkringskassa vid utgången av åretnäst före taxeringsåret, eller d) bruttointäkten av fastigheten uteslutande eller så gott som ute slutande omfattas av överenskom melse som avses i 3 kap. 2 § andra stycket lagen (1962: 381) om all män försäkring. Schablonavdraget utgör såvida annat icke följer avsjunde stycket av den del av det enligt andrafemte styckenaberäknade underlaget som icke överstiger , av den delav underlaget som överstiger 10 000 men icke samt avden del av underlaget som överstiger . Schablonavdraget utgör av det enligtandrafemte styckena beräknade underlaget om a) denskattskyldige vid ingången av året näst före taxeringsåret har fyllt , b) denskattskyldige för december månad året näst före taxeringsåret har åtnjutit föriidspensioneller hel ålderspension enligt lagen (1962: 381) om allmän försäkring ochpensionsgrundande inkomst icke skall beräknas för honom enligt 15 kap. 2 §samma lag, c) denskattskyldige icke ar in skriven i allmän försäkringskassa vid utgången avåret näst före taxeringsåret, eller d) bruttointäkten av fastigheten uteslutande eller så gott som ute slutande omfattas av överenskom melse som avses i 3 kap, 2 § andra stycket lagen (1962: 381) om all män försäkring. Såsom speciella för rörelse utgående skattereller avgifter till det allmänna må nämnas vissa lillverkningsskatter,stämpelavgifter, tull- och hamnumgälder m. m. dyl. Däremot få svenska allmännaskatter icke avdragas (se 20 §). Avdrag medges för påförda egenavgifter i den omfattningsom anges i anvisningarna till 41 b §. Premie för grupplivförsäkring, som tecknats av fysiskperson t hans egenskap av utövare av viss rörelse, utgör avdragsgUl omkostnadi rörelsen. Om den ersättning, som kan komma att utfalla på 11 Senaste lydelse 1976: 460. Prop.1976/77: 41 9.a.i- Vid beräkning av nettointäkt av här i riketbedriven rörelse skall punkt 2 a av anvisningarna till 22 § äga motsvarandetillämpning. Vid tillämpning av andra stycket av nämnda anvisningspunkt skallbruttointäkten minskas med dels sjukpenning eller annan ersättning som avses ipunkt 9 av anvisningarna till 28 §, dels andra driftkostnader än schhlonavdragel,dels underskott av annan har i riket bedriven rörelse. 11.13 Skattskyldigs barn anses tillhöra arbetspersonalen ide fall som anges i punkt 2 av anvisningarna till 20 §. Punkt 1 nionde stycket av anvisningarna till 22 § ägermotsvarande tillämpning beträffande inkomst av rörelse. grund av försäkringen, utgår efter väsentligt förmånligaregrunder än vad som gäller enligt grupplivförsäkring för befattningshavare istatens tjänst, skall dock endast den del av premien som kan anses motsvaraförmåner enligt grupplivförsäkring för nämnda befattningshavare räknas somomkostnad i rörelsen. För den del av premien som i enlighet härmed icke utgöromkostnad i rörelsen erhålles allmänt avdrag under de förutsättningar somangivas i 46 § 2 mom. 9.a. Vid beräkning av nettointäkt av här i riketbedriven rörelse skall punkt 2 a av anvisningarna till 22 § äga motsvarande lilllämpning.Vid tillämpning av nämnda anvisningspunkt skall i stället för inkomst ellerunderskott av jordbruksfastighet beaktas inkomst eller underskott av rörelsesamt i stället för sjukpenning som avses i punkt 14 av anvisningarna till 21§ beaktas sjukpenning som avses i punkt 9 av anvisningarna till 28 §. Punkt 1 åttonde stycket av anvisningarna till 22 §äger motsvarande tillämpning beträffande inkomst av rörelse. till32 § 13.1'* Är skatlskyldig företagsledare i fåmansföretag och har hans makeicke sådan ledande ställning i företaget gäller, i fråga om lön eller annanersättning från företaget till maken för ulfört arbete, bestämmelserna i andrastycket. Uppgårmakens arbetsinsats i företaget till minst under beskattningsåret,beskattas maken själv för det vederlag som han uppburit från företaget under " Senaste lydelse 1976: 460. 13 Senaste lydelse 1976:67. " Senasle lydelse 1976: 85. Uppgårmakens arbetsinsats i företaget till minst under beskattningsåret,beskattas maken själv för det vederlag som han uppburit från företaget under 1976/77: 41 förutsättning att ersättningen är att anse som marknadsmässig. Om maken till följd av attföretaget påbörjat eller nedlagt sin verksamhet icke kunnat arbeta i i'öre-tagetunder hela beskattningsåret, gäller vad sagts under förutsättning attarbetsinsatsen uppgår till minsl . Understiger makens arbetsinsatsvad sålunda föreskrivits eller överstiger ersättningen vad som kan anses marknadsmässigl,skall företagsledaren beskattas för makens ersättning eller den del aversättningen som överstiger den marknadsmässiga. Arbetsinsats i makarnas gemensamma bostadsutrymme får medräknas om med hänsyn till riiirel-sens artoch andra sådana omständigheter skäl därtill föreligger. Vid bedömandeav om make under beskattningsåret arbetat föreskrivet antal arbetstimmar skallanses att han under tid, då han uppburit sjukpenning eller föj"äld-rapenningenligt lagen (1962: 381) om allmän försäkring eller därmed jämförlig ersättningenligt aiman författning, arbetat i samma omfattning som närmast före den tid, då sådan ersättning uppburils. Såsom marknadsmässig ersättninganses ej i något fall den del, som överstiger en tredjedel av makarnas sammanlagda inkomster från företaget. Ersättningför utfört arbele från fåmansföretag till företagsledares eller dennes makesbarn, sorn ej uppnått , beskattas hos den av makarna som har denhögsta inkomsten från företagel, eller, om makarna har lika stor inkomst frånföretaget, hos den äldste maken. Denna föreskrift tillämpas härjämte i fråga omersättning tiU barn som fyllt om barnet på heltid bedriver studiereller genomgår annan utbildning, utom såvitt avser arbete som förutsättning att ersättningen är att anse som marknadsmässig. Om maken till följd av altföretaget påbörjat eller nedlagt sin verksamhet icke kunnat arbeta i företagetunder hela beskattningsåret, gäller vad sagts under förutsättning attarbetsinsatsen uppgår lill minst . Understiger makens arbetsinsats vad sålunda föreskrivits eller överstiger ersättningen vad som kan anses marknadsmässigl,skall företagsledaren beskattas för makens ersättning eller den del aversättningen som överstiger den marknadsmässiga. Arbetsinsats i makarnas gemensamma bostadsutrymme får medräknas om med hänsyn till rörelsens art och andra sådana omständigheter skäl därtill föreligger. Vid bedömande avom make under beskattningsåret arbetat föreskrivet antal arbetstimmar skall anses att han under tid, då han uppburit sjukpenning eller föräldrapenning enligt lagen (1962: 381) om allmän försäkring eller därmed jämförlig ersättning enligt annan författning, arbetat i samma omfattning som närmast före den tid, då sådan ersättning uppburits. Ersättningför ulfört arbele från fåmansföretag till företagsledares eller dennes makes bam,som ej uppnått , beskattas hos den av makarna som har den högstainkomsten från företaget, eller, om makarna har lika slor inkomst frånföretaget, hos den äldste maken. Detta gäller också ersättning till barn, somhar fyllt , till den del ersättningen överstiger marknadsmässigl vederlagför barnets arbetsinsats. Prop.1976/77:41 15 Nuvarande lydelse Föreskriven lydelse utförts under sommarferier eller annat uppehåll av minsten månads varaktighet. Detsamma gäller även för ersättning till barn, somfyllt 16 men ej , såvida barnels inkomst på grund av arbetet i företageticke är så slor att den som sådan föranleder skatteplikt för barnet enligt 51 §samt för den del av ersättningen för barnets arbete som överstiger marknadsmässiglvederlag för arbetsinsatsen. Vad i andra och tredje styckena föreskrivits ägermotsvarande lilllämpning i fråga om inkomst som make och barn åtnjuter i egenskapav delägare i handelsbolag, varvid dock bestämmelserna i punkt 9 avanvisningarna skall iakttagas. Hinder möter emellertid ej att, innan inkomstenfrån handelsbolaget uppdelas mellan makar och barn, tillgodoräkna make och bamskälig ränta på det i handelsbolaget insatta kapitalet. Omfattarbeskattningsåret för handelsbolaget än 12 månader,skall antalet erforderliga arbetstimmar jämkas med hänsyn härtill. Ha makar tillsammans deltagit i förvärvsverksamhetavseende inkomst av jordbruksfastighet eller rörelse gälla bestämmelserna iandrafemte styckena. Verksamheten anses bedriven av den ena av makarna om hanmed hänsyn till utbildning, arbetsuppgifter och övriga omständigheter kan ansesha en ledande ställning i verksamheten och den andra maken ej har en sådanledande slällning. Den make som sålunda driver verksamheten beskattas för helainkomsten av verksamheten om annat ej följer av tredje och fjärde styckena. Haringen av makarna en sådan ledande ställning som har sagts anses verksamhetenbedriven av makarna gemensamt. I sådana fall sker beskattning enligl femtestycket. När verksamheten bedrivits av När verksamheten bedrivits av den ena av makarna men den den ena av makarna men den andra maken (medhjälpande ma- andra maken(medhjälpande ma ke) arbetat i verksamheten minst ke) arbetati verksamheten minst under beskattnings- 400 timmarunder beskattnings året, skall denne på gmnd av sin årel, skalldenne på grund av sin arbetsinsats beskattas för viss in- arbetsinsatsbeskattas för så stor komst av verksamheten. Detta sker delav inkomsten av verksamhe- genom alt han taxeras för så stor tensom kan anses motsvara mark te/ av nettointäkten av förvärvs- nadsmässigtvederlag för arbetet. källan som kan anses motsvara Omfatiarbeskattningsåret kortare marknadsmässigl vederlag för ar- eller längretid än 12 månader, betet, dock högst för en tredje- jämkasantalet arbetstimmar med del av nettointäkten. Omfattar be- hänsynhärtill. 13 Senaste lydelse 1976: 67. Prop.1976/77: 41 kärnas gemensamma bostadsutrymme får medräknas om med hänsyn till rörelsens art och andra omständigheter skäl därtill föreligger. Vid bedömande av om medhjälpande make under beskattningsåret arbetat föreskrivet antal arbetstimmar skall anses att han under tid, då han uppburit sjukpenning eller föräldrapenning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring eller därmed jämförlig ersättning enligl annan författning, arbetat i samma omfattning som närmast före den tid, då sådan ersättning uppburits. skattningsåret än 12 månader,jämkas antalet arbetstimmar med hänsyn härtill. Arbetsinsats i makarnas gemensammabostadsutrymme får medräknas om med hänsyn till rörelsens art och andraomständigheter skäl därtill föreligger. Vid bedömande av om medhjälpande makeunder beskattningsåret arbetat föreskrivet antal arbelstim-mar skall anses atlhan under lid, då han uppburit sjukpeiming eller föräldrapenning enligl lagen(1962: 381) om allmän försäkring eller därmed jämförlig ersättning enligtannan författning, arbetat i samma omfattning som närmast före den lid, dåsådan ersättning uppburits. I de fall då verksamhel bedrivits av den ena av makarnaoch den andra maken ägt del i förväi-vskälla eller det i denna nedlagda kapitalet,möter ej hinder alt sistnämnda make taxeras förutom för arbetsinkomst närdet skall ske enligt tredje stycket även för skälig ränta som han kan hauppburit på grund av sin äganderätt eller kapitalinsats. Ha makarna gemensamt bedrivit verksamheten, skall varderamaken taxeras för den inkomst därav som med hänsyn till hans arbete och övrigainsatser i verksamheten skäligen tillkommer honom. Av 65 § framgår, att bestämmelser som avse gift skatlskyldigi vissa fall skola tillämpas i fråga om dem som, utan atl vara gifta, leva tillsammans. Denna lag träder i kraft dagen efter den dag, då lagenenligt uppgift på den utkommit från trycket i , ochtillämpas första gången på beskattningsår för vilket taxering i första instanssker . De nya bestämmelserna i punkterna 1 och 2 av anvisningarnatill 22 § skall iakttagas vid tillämpning av punkterna 3 och 6 av anvisningarnatill 22 § i dessa bestämmelsers lydelse före . Prop.1976/77: 41 Lag om ändring i lagen (1970:172) om begränsning av skatti vissa fall Härigenom föreskrives atl 1 och 35 §§ lagen (1970: 172)om begränsning av skatt i vissa falF skall ha nedan angivna lydelse. Vid debitering av slutlig och tillkommande skatt skall statlig inkomstskatt och förmögenhetsskatt begränsas enligt bestämmelserna i denna lag. Vid debitering av slutlig och tillkommande skatt skall statiiginkomstskatt och förmögenhetsskatt samt avgift enligt 4 § lagen (1968: 419) omallmän arbetsgivaravgift begränsas enligt bestämmelserna i denna lag. Med skatt avses i denna lag även sådan avgift som angivesi första stycket. Vid prövning av skattebegränsningen fastställes ett spärrbelopp med hänsyn till den beskattningsbara inkomsi som beräknats för den skattskyldige enligt lagen (1947: 576) om statlig inkomstskatt vartill skatten hänför sig. Vid prövning av skattebegränsningen fastställes etlspärrbelopp med hänsyn till den beskaltnings-hara inkomst som beräknats för denskattskyldige enligt lagen (1947: 576) om statlig inkomstskatt för det årvartill skatten hänför sig. Om den skattskyldige erlagt sjömansskatt underbeskattningsåret, skall den beskattningsbara inkomsten ökas med den tillsjömansskatt beskattningsbara inkomsten och enligl 1 § 2 mom. lagen (1958:295) om sjömansskatt skattepliktig dagpenning. Den beskattningsbara inkomsten skaU ökas nied avdrag enligt lagen (1975:1147) om särskiltinvesteringsavdrag vid taxering till statlig inkomstskatt eller därmed jämförUgförfattning, ökas med sådant schablonavdrag för egenavgifter som avsesi punkt 2 a av anvisningarna till 22 § och punkt 9 a av anvisningarna till 1 Senaste lydelse av lagens rubrik1974: 772. 2 Senaste lydelse 1974: 772. 3 Senaste lydelse 1974: 297. 2 1976/77. 1 saml Nr 41 1976/77: 41 Spärrbeloppetutgör av den del av den skattskyldiges enligt första stycketbeskattningsbara inkomst jämte dagpenning som ej överstiger av överskjutande belopp. 29§ kommunalskattelagen (1928: 370), samt ökasmed avdrag och minskas med intäkt som avses i andra och tredje styckena avanvisningarna till 41 b § nämnda lag, alltunder förutsättning att den skattskyldige vid beräkningen av denbeskattningsbara inkomsten erhållit avdrag eller beskattats för intäkt av härangivet slag. Omden skattskyldige erlagt sjömansskatt under beskattningsåret, skall denbeskattningsbara inkomsten ökas med den till sjömansskatt beskattningsbarainkomsten och enligt 1 § 2 mom. lagen (1958: 295) om sjömansskatt skattepliktigdagpenning. Spärrbeloppetutgör av den del av den skatlskyldiges enligt första stycketbeskattningsbara inkomst, ökad eller minskad enligt andra och tredje styckena,som ej överstiger och av överskjutande belopp. Spärrbelopp enligt 3 § jämfiSres med sammanlagda beloppet av statlig inkomstskatt, förmögenhetsskatt, allmän kommunalskatt och landstingsmedel som beräknats för den skattskyldige på grund av taxeringen. I skattebeloppet inräknas även sjömansskatt, om den skaltskyldige erlagt sådan skatt under beskattningsåret. Spärrbeloppenligt 3 § jämfö-res med sammanlagda beloppet av statlig inkomstskatt, förmögenhetsskatt,allmän kommunalskatt, landslingsmedel och egenavgifter som beräknats för denskattskyldige på grund av taxeringen (skattebeloppet). I skattebeloppet inräknasäven sjömansskatt, om den skaltskyldige erlagt sådan skatt underbeskattningsåret. Med egenavgifter förstås avgifter som avses i första stycket avanvisningarna till 41 b § kommunalskattelagen (1928:370). Ärden skattskyldige berättigad lill nedsättning av statiig inkomstskatt ellerförmögenhetsskatt genom skallereduktion som avses i 2 § 4 eller 5 mom.uppbördslagen (1953: 272) eller genom avräkning av utiändsk skatt enligtsärskilda föreskrifter, skall skattebelopp enligt första stycket beräknas somom skattereduktion eller avräkning av skatt icke skett. *Senaste lydelse 1974: 772. Prop.1976/77: 41 19 Omskattebeloppet enligt 4 § är Om skattebeloppet enligt 4 § är högre än spärrbeloppet, nedsättes högre än spärrbeloppet, nedsättes den statiiga inkomstskatten och den statliga inkomstskatten och förmögenhetsskatten med över- förmögenhetsskatten samt avgift skjulande belopp. Den statiiga för- enligt 4 § lagen (1968: 419) om all- mögenhetsskatten får dock med män arbetsgivaravgift med över tillämpning av denna lag ej bli skjutande belopp. Den statliga för- lägre än skatten på 50 proceni av mögenhelsskatten får dock med den skattskyldiges beskattningsbara tillämpning av denna lag ej bli läg- förmögenhel. re än skatten på av denskattskyldiges beskattningsbara förmögenhet. Nedsättningsker av den statliga Nedsättning sker av den statliga förmögenhetsskatten, om ej en an- förmögenhetsskatten, om ej en an nan ordning kan antagas vara för- nan ordning kan antagas vara för månligare för den skattskyldige, manligare för den skattskyldige. Skattenedsättning som avses i 4 § Skallenedsättning som avses i 4 § andra stycket verkställes sedan tredje stycket verkstäUes sedan nedsättning har skett enligt första nedsättning har skett enligt första stycket i denna paragraf. stycket i denna paragraf. Dennalag träder i kraft dagen efter den dag, då lagen enligt uppgift på den utkommitfrån trycket i , och till-lämpas första gången ifråga om skatt som påföres på grund av taxering. Lagom ändring 1 skogskontolagen (1954:142) Härigenomföreskrives att 2 § skogskontolagen (1954: 142)i skall ha nedan angivnalydelse. 2 §2 Beträffandeviss förvärvskälla må uppskovet för ett och samma beskattningsår avse högst eltbelopp, motsvarande summan av a) av den å beskattningsåret belöpandeköpeskillingen för skog, som avyttrats genom upplåtelse av avverkningsrätt, b) av den å beskattningsåret belöpandeköpeskillingen för avyttrade skogsprodukter, samt c) av saluvärdet av skogsprodukter, somunder beskattningsåret uttagits för förädling i egen rörelse. Harsåsom intäkt upptagits likvid, som avses i punkt 11 av anvis- 5 Senaste lydelse 1974: 772. 1 Senaste lydelse av lagens rubrik1975: 263. 2 Senaste lydelse 1976: 70. Prop.1976/77: 41 20 ningarna till 21 § kommunalskaltelagen, må uppskov jämvälerhållas för sådan intäkt i dess helhet. Skattskyldig, som vid jorddelningsförrättning tillträtt nymark och efter tillträdet uttagit skog for att erhålla medel till framtidabetalning av sådan likvid som anges i andra stycket, må för beskattningsår,under vilket likviden ännu ej förfallit till betalning, erhålla uppskov medhögst ett belopp, molsvarande köpeskillingen för skog som avyttrats genomupplåtelse av avverkningsrätt, eller av köpeskillingen föravyttrade skogsprodukter. Uppskov må dock ej åtnjutas Uppskov må dock ej åtnjutas för högre belopp än som motsva- för högre belopp än som motsvarar den beräknade nettointäkten rar den beräknade nettointäkten av av denförvärvskälla, varifrån in- den förvärvskälla, varifrån inläk-täkten avskogsbruk härrör, eller ten av skogsbruk härrör. i fall då del av nettointäktentaxeras enligt tredje stycket ev anvisningarna till 52 § kommunalskattelagen(1928: 370) den dd av återstående nettointäkt som taxeras hosskattskyldig som är berättigad till uppskov. Har i förvärvskällan redovisats utdelning från samfäUighet,som avses i 53 § 1 mom. första stycket f) kommunalskattelagen (1928: 370), fåruppskov åtnjutas till den del utdelningen härrör från intäkt av skogsbruk i samfäUighetenunder det beskattningsår vartill utdelningen hänför sig på samma sätt som omdenna del utgjort intäkt av skogsbruk, som den skattskyldige drivit själv. Denna lag träder i kraft dagen efter den dag, då lagenenligt uppgift på den uikommit från trycket i , ochtillämpas första gängen vid taxering. Lag om ändring i lagen (1968: 419) om allmänarbetsgivaravgift Härigenom föreskrives att 4§ lagen (1968:419) om allmän arbetsgivaravgifli skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Fysisk person, som åtnjutit in- Fysisk person, som åtnjutit in komst av annat förvärvsarbete en- komstav annat förvärvsarbete en ligt 11 kap. 3§ lagen (1962:381) ligt 11 kap.3§ lagen (1962:381) om allmän försäkring i form av in- omallmän försäkring i form av komst av här i riket bedriven rö- inkomstav här i riket bedriven relse, inkomst av här belägen jord- rörelse,inkomst av här belägen bruksfastighet som brukas av ho- jordbruksfastighetsom brukas av 1 Senaste lydelse av lagens rubrik 1974: 774. 2 Senaste lydelse 1976: 78. nom eller sådan inkomst av rörelse ellerjordbruksfastighet som avses i andra stycket av nämnda lagrum, erlägger allmänarbetsgivaravgift om inkomsten av annat förvärvsarbete överstiger 18 000kronor eller det lägre belopp som följer av fjärde stycket. Avgiften är fyraprocent av den del av inkomsten som överstiger nämnda belopp.