prop · G003150 · 1976-12-31 00:00:00 — En fortsatt hög inhemsk efterfrågan under ett årdå den internationella konjunkturen kan förutses bli relativt god skulle minskamöjligheten att öka exportvolymen och föra över resurser till denkonkurrensutsatta sektorn. De växande bytesbalansunderskotten har beskuritSveriges ekonomisk-politiska handlingsfrihet varför ytterligare uppskov medåtstramningsåtgärder inte är möjligt. Skulle sysselsättningsläget allvarligtförsvagas kommer regeringen att vidta kraftfulla arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Deallmänna målen för den ekonomiska politiken är full sysselsättning, ekonomisktillväxt, regional balans, rättvis inkomstfördelning och rimlig prisstabilitet.En nödvändig förutsättning för att kunna nå dessa mål är att kanåterställa jämvikten i bytesbalansen. Detta kommer därför att vara denavgörande uppgiften för den ekonomiska politiken . Motdenna bakgrund måste kraven på ökad privat konsumtion och i och för sigangelägna men kostnadskrävande reformer dämpas. Denekonomiska politiken står således inför två huvudproblem. Det första är attstärka den svenska industrins internationella konkurrenskraft och att ökaindustriinvesteringarna. Det andra är att minska expansionstakten för denprivata och den offentliga konsumtionen. Huvuddragen i den ekonomiska politiksom regeringen avser att bedriva för att lösa dessa problem angavs idet ekonomiska åtstramningspaket som presenterades . I detföljande redovisar jag de då föreslagna åtgärderna, som sedan har kompletteratsmed mer specificerade besparingsåtgärder på den statliga sidan i enlighet medvad som förutskickades vid presentationen av åtstramningspaketet. Denbristande jämvikten i den svenska bytesbalansen är endast till en del betingadav olikheter i fråga om den svenska och den internationellakonjunkturutvecklingen. En utjämning av det inhemska efterfråge-trycket iSverige och övriga länder kommer långt ifrån att vara tillräckligt för attåterställa jämvikten i bytesbalansen. En väsentlig del av detta underskottberor nämligen på den oförmånliga utvecklingen av relativakostnadsläge och av vissa långsiktiga strukturella förändringar. Prop.1976/77:150 Bilagal Reviderad finansplan n Ifinansplanen redovisade jag den försämring som skett i Sverigesrelativa kostnadsläge . Medan för-Isättrade sittrelativa kostnadsläge gentemot med drygt 20 %19701974 bl. a. genom att D-marken skrevs upp, försämrades det med ca 35 %mellan helåren 1974 och 1976. Sammantaget över hela perioden 19701976 förloradeSverige således i relativt kostnadsläge . Sedan finansplanen lades framhar ett stort antal liknande kalkyler presenterats i olika sammanhang.Genomgående visar dessa en försämring i relativa kostnadsläge avungefär samma storleksordning. Enligt beräkningar gjorda inomOECD-sekretariatet förbättrades sedan hänsyn tagits till växelkursförändringarSveriges relativa kostnadsläge jämfört med de viktigaste konkurrentländernamed och försämrades med mellan 1974 och1976. Sammanlagt över hela perioden 19701976 försämrades kostnadsläget enhgtdessa kalkyler med . Utmärkandeför bytesbalansens utveckling har varit den kraftigafortlöpande försämringen i tjänste- och transfereringsbalansen. För 1977beräknas detta underskott uppgå till nära . I synnerhet haru-landsbiståndet och det negativa turistnettot ökat kraftigt. ochframåt kommer därtill starkt växande räntebetalningar för upplåningenutomlands samt ett stagnerande sjöfartsnetto. Sverigehar liksom övriga industriländer drabbats av de fortgående kraftigaprisstegringarna på olja. beräknas kostnaderna för råoljaoch petroleumprodukter stiga med . trots en svag volymökning.Oljeprisstegringen kompenserades 1974 och 1975 delvis av de starkt stigandepriserna på skogsprodukter. Genom sjunkande exportvolym och svagprisutveckling för skogsprodukter försämrades emellertid sedan råvarubalansenoch beräknas visa ett underskott på ca . Det förefallermindre troligt att prisutvecklingen på skogsprodukter kommer att hålla jämnasteg med oljepriset om man ser över en något längre följd av år. Föratt kompensera ett växande underskott såväl i tjänste- och transfereringsbalansensom i råvarubalansen krävs enligt min mening en långsiktig stadig ökning avöverskottet i handelsbalansen för bearbetade varor. Förbättringen som skeddemellan 1970 och 1974 av relativa kostnader bidrog till en markant ökningi handelsbalansen för sådana varor. uppgick detta överskott till ca 4miljarder kr. Dennautveckling bröts emellertid 1975 och 1976. relativa exportpriser stegkraftigt och överskottet i handelsbalansen för bearbetade varor hölls visserligenuppe i löpande priser på en hög nivå. I fasta priser minskade överskottetemellertid starkt. För att återvinna de då förlorade marknadsandelarnaoch dessutom uppnå ett snabbt växande överskott krävs en kontinuerligförbättring i relativa kostnadsläge. Kostnadsläget kan därför intebedömas enbart utifrån jämfö- 1976/77:150 Bilagal Reviderad finansplan 12 relserav den hittillsvarande relativa kostnadsutvecklingen. Hänsyn måste också tastill vilka krav som ställs på takten i handelsbalansens förbättring denärmaste åren. Somett led i regeringens strävan att anpassa det svenska kostnadsläget justeradesden svenska kronan ned , gällande från , i förhållande tillD-marken vid den omförhandling av växelkursrelationerna som skedde den 1 aprilmellan de länder som ingår i det europeiska valutasamarbetet. Den danska ochnorska kronan justerades ned medan Beneluxvalutorna låg stilla iförhållande till D-marken. efter beslutet om de nya valutapariteterna förormvalutorna devalverades den finska marken . Med hänsyn till denordiska ländemas växellnirsjusteringar skulle den effektiva växelkursen försvenska kronan sannolikt komma att sänkas med . Underloppet av 1976 har den svenska kronan uppvärderats genom att denvarit knuten till den starka D-marken. Detta har varit en bidragande orsak tillförsämringen i relativa kostnadsläge. Den vidtagnaväxelkursjusteringen kan sägas innebära att större delen av den svenska kronanseffektiva appreciering nu eliminerats. Denvidtagna växelkursjusteringen innebär inte att den försämring i svenskindustris relativa kostnadsläge som jag tidigare redovisat helt undanröjts. Denavgörande kostnadsanpassningen måste således ske genom interna åtgärder. Storlekenpå den effektiva kursjusteringen mätt mellan helårsgenomsnitten och1977 beror på hur D-markskursen kommer att utvecklas i förhållande tilldollarn och övriga viktiga valutor utanför ormen, Det är svårt att förutsägadetta. De nu gjorda beräkningarna för prisutvecklingen i utgår från attD-markens effektiva kurs i förhållande till övriga valutor förblir oförändradunder resten av 1977. Det betyder i sin tur en sänkning av den svenska kronanseffektiva växelkurs med ett par procent mellan helårsgenomsnitten och1977. Växelkursjusteringen,som i stort sett motsvarar ett återställande av kronans effektiva växelkurs vidbörjan av 1976, innebär en stimulans för exporten och en förstärkning av svenskindustris konkurrenskraft även på hemmamarknaden jämfört med alternativet attingen kursjustering vidtagits. Jagser det som angeläget att svensk industri utnyttjar det utrymme somvåxelkursjusteringen inneburit och sänker sina priser i förhållande tillutländska konkurrenter för att bromsa förlusten av marknadsandelar. På kortsikt kan detta i och för sig innebära att många företag får fortsätta med lågavinstmarginaler. över något eller innebär det emellertidmöjligheter till återvinnande av marknadsandelar och större intäktsökningargenom högre produktionsvolym. 1976/77:150 Bilagal Reviderad finansplan 13 Konjunkturinstitutethar i sina beräkningar utgått från att företagen sänker sina relativa exportpriserpå bearbetade varor . Detta beräknas ge ett visst positivtbidrag till exporten i förening med en viss dämpning av importen. Dettaberäknas kunna uppväga den negativa effekt på industriproduktionen, somneddragningen av den privata konsumtionens ökningstakt ger upphov till.Industriproduktionen kommer dock att minska något bl. a. som följdav den kraftiga omsvängningen i lagerinvesteringarna. Under loppet av 1978 bördet dock finnas goda möjligheter att öka produktion och sysselsättning inomindustrin förutsatt en fortsatt internationell konjunkturuppgång och att densvenska kostnadsutvecklingen kan hållas under kontroll. I det läget är detangeläget att den inhemska efterfrågan hålls tillbaka så att möjligheterna attförbättra handelsbalansen kan utnyttjas maximalt. Exporten beräknas öka med7 % 1977 och importen . Jämfört med den preliminära nationalbudgetenhar importprognosen reviderats ned kraftigt. har gjortkalkyler över effekten av åtstramningspaket. Nedskrivningen av den svenskakronan beräknas ge en exportvolymökning på och en importvolymminskning på0,. Momshöjningen och en snabbare neddragning av lagerinvesteringarnaförklarar större delen av den lägre importökningen. Genom växelkursförändringenstiger dock importpriserna med . At-stramningspaketets nettoeffekter påbytesbalansen blir en förbättring med sannolikt bortåt 1/. i år.Under 1978 blir den positiva inverkan på bytesbalansen större. Bytesbalansunderskottetför 1977 beräknas nu komma att uppgå till . I detta sammanhang villjag också beröra frågan om lagerinvesteringarna. Totalt uppgicklagerinvesteringarna till . i löpande priser. Merpartenav lageruppbyggnaden, eller . skedde inom industrin. I årväntas en lägerneddragning på inemot . ske inom industrin, medanlagren inom handeln förutses fortsätta att öka. Räknat i fasta priser skullelagren totalt sett bli oförändrat stora 1977. Detta innebär en omsvängning sommotsvarar av BNP. Först kan man vänta att den totalalagerstocken börjar minska. Regeringen har inte bedömt det riktigt att nufortsätta med det stöd som utgick för att begränsa takten i lageravvecklingenunder . Eneffekt av lagerstödet har sannolikt varit att exportutbudet begränsats. Närlagerstödet upphör finns det anledning att rälma med ett ökat utbudstryck,vilket torde bidra till att den angivna relativa prissänkningen på exportenkommer till stånd. Härtill medverkar också begränsningen av industrinsavsättningsmöjligheter på hemmamarknaden genom åtstramningen av den privatakonsumtionen. Vid en samlad bedömning förefaller det realistiskt att räkna medden av antagna relativa exportprissänkningen påbearbetade varor. 1976/77:150 Bilagal Reviderad finansplan 14 3.3Begränsning av den privata konsumtionen Vihar tagit ut en del av de närmaste årens standardstegring i förskott. Den privatakonsumtionen har vuxit . Denmöjliga ökningen i den privata konsumtionen 19751980 torde knappastöverstiga . Utrymmet för att öka den privatakonsumtionen är därför starkt begränsat. Den höjning av mervärdeskatten , från 17,65 till , av varans pris exkl. mervärdeskatt,som föreslagits träda i kraft fr. o. m. är ett nödvändigt stegför att successivt dra ner den privata konsiuntionstillväxten. Höjningen avmervärdeskatten betyder att momspliktiga varors (inld. mervärdeskatt) prisstiger med i genomsnitt Omkring 2/3 av den privata konsumtionen ärmomsbelagd. Totalt sett blir därför ökningen av konsumentprisindex avstorleksordningen . 1976 och1977 blir den genomsnittliga prisökningen som följd av momshöjningen. Konjunkturinstitutetutgår i sina beräkningar från två alternativ, resp. , vad gällerlönekostnadernas ökning . I de kalkyler över den privatakonsumtionens utveckling och den offentliga sektorns inkomster som redovisashär har det lägre lönekostnadsalternativet använts. Detta alternativ ligger 2procentenheter över den i 1977 årsfinansplan antagna ökningen av lönekostnaderna. Huvudskälet till upprevideringen är att vid den tidigare beräkningen hänsyn ej kimde tas till det då ej kända resultatet av kontrollstationsförhandlingama för de offentligt anställda och industritjänstemännen. Dessa kontrollstations förhandlingar resulterade i en löneökning som motsvarar en höjning av lönenivån i hela ekonomin . Växelkursjusteringenberäknas ge en direkt effekt på prisnivån i storleksordningen . Tillsammansmed höjningen av mervärdeskatten leder regeringens åtgärdspaket till enhöjning av konsumentprisnivån med mellan helårsgenomsnitten för1976 och 1977. Jämförtmed finansplanen 1977 har prisprognosen därutöver uppreviderats med drygt 1procentenhet som följd av det högre lönekostnadsantagandet och en någotsnabbare internationell prisuppgång än som tidigare förutsågs. kalkyler kommer prisnivån att stiga med mellan1976 och 1977. Ökningenav hushållens reala disponibla inkomster beräknas enligt de bäggelöneökningsalternativen bli ca 0,7 resp. . får man räkna med enviss iiedgång i hushållens sparande varför den privata konsumtionsökningensannolikt blir högre. 1För en vara som utan skatt kostar . får konsumenten betala 117,65kr., inkl. mervärdeskatt. Fr. o. m. blir priset 120,63 kr.Höjningen av priset är 1?°=2,53%.117,65 1976/77:150 Bilagal Reviderad finansplan 15 tutetsbedömning kommer den privata konsumtionen att stiga med 1,7 resp. . Vilkaförändringar i hushållens sparande som den ekonomiska åtstramningen kommer attresultera i är svårt att bedöma. Åtgärder som reducerar tillväxten ihushållens reala disponibla inkomster får kanske inte den avsedda effekten påden privata konsumtionens utveckling. F. n. saknas effektivaekonomisk-politiska medel att påverka hushållens sparande. Den ekonomiskapolitikens medelarsenal bör därför kompletteras med sparpåverkande åtgärder. Föratt nå jämvikt i bytesbalansen måste det totala sparandet i ekonomin öka. a. att ställas stora krav på ökad kapitalbildning inom industrin.Det är av detta skäl angeläget att hushållssparandet kan ökasväsentligt. Det är regeringens avsikt att framlägga förslag omsparstimulerande åtgärder. Åtstramningenav den privata konsumtionen får inte äventyra pensionärernas standard.Pensionärerna erhåller genom indexregleringen av pensionerna kompensation förde höjningar i konsumentprisindex som följer av de vidtagna åtgärderna.Barnfamiljerna kompenseras genom att den höjning av barnbidraget på . perhelår som i årets budgetproposition förutskickades äga rum fr. o. m. 1 januari1978 träder i kraft . Nedjusteringenav växelkursen kommer att leda till vissa prishöjningar. Ett syfte medväxelkursförändringen är just att fördyra importen. Det är dock angeläget attprishöjningar på importvaror inte leder till att svenska företag i motsvarandemån höjer priserna på produkter tillverkade i vårt land. Eftersommervärdeskatten av tekniska skäl inte kan höjas förrän finns riskför prishöjningar som förekommer momshöjningen. För att förhindra omotiveradeprishöjningar beslöt därför regeringen införa allmänt prisstopp t.o. Som stoppriser gäller de priser som tillämpades den 31 mars1977. har getts möjlighet att genom dispenser medge attimportföretag kompenserar sig för ökade kostnader hänförliga till valutakursändringar.I samband med att momshöjningens åtstramande verkningar gör sig gällande kommerdet allmänna prisstoppet att ersättas med en intensifierad prisövervakning. Prisutvecklingen pålivsmedel regleras av jordbruksavtalet. Syftet är att jordbrukamas inkomsterskall följa inkomstutvecklingen för andra befolkningsgrupper. De förhandlingarsom skall föras mellan jordbrukets och konsumenternas representanter ochjuni om tillämpningen av jordbruksavtalet förutsätts ske med beaktande av sammasamhällsansvar som alla parter måste visa i det utsatta läge som svenskekonomi nu befinner sig i. 1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 16 Regeringenhar satsat stora summor på att stödja sysselsättningen i sviktande branscheroch företag. Det har varit fråga både om industripoUtiska ocharbetsmarknadspolitiska insatser. Finanspolitiken har därigenom blivitrelativt expansiv . Underskotteti statens finansiella sparande beräknas emellertid ändå bli ca3 miljarder kr. lägre än vad som angavs finansplan. Till enväsentlig del förklaras detta av att skatteinkomsterna nu beräknas bli störretill följd av att löneökningsalternativet ligger något högre än ifinansplanen. Dessutom ger åtstramningspaketet ökade statsinkomster av framförallt mervärdeskatt. Höjningen av mervärdeskatten betyder att statsinkomsterna1977 stiger med ca . Av detta åtgår emellertid ca 600 milj. kr.till att kompensera pensionärer och barnfamiljer. Föratt minska resursanspråken från den statliga sidan har regeringen förslagit enrad besparingsåtgärder. Tillsammans torde åtgärderna minska statsutgifternamed i storleksordningen 700 milj. kr. för /78. Huvuddelen avbesparingama får effekt först . Chefen för budgetdepartementet kommersenare denna dag att närmare redovisa besparingsåtgärderna. Bland de viktigasteåtgärderna märks senareläggning av byggnadsinvesteringar. a. senareläggsutbyggnaden av regeringsadministrationens lokaler i . För samtligastatliga myndigheter föreslås vidare en nedskärning av utgifternaunder maximerade anslagsposter. Vad gäller de taxor och avgifter som tas ut iolika statliga verksamheter igångsätts en allmän översyn. Denekonomiska åtstramningen kräver att en rad åtgärder och förslag som eljestförefallit angelägna måste senareläggas för att genomföras i den takt som detekonomiska utrymmet medger. Sammantagetminskar statens budgetsaldo för /78 jämfört med det sompresenterades i budgetpropositionen med ca . Budgetsaldot /78 beräknas uppgå till . Härvid harreserverats ca . för oförutsedda utgifter, bl. a. förindustripolitiska åtgärder. Detär nödvändigt att de inhemska anspråken på produktionsresurserna inombyggnadssektorn begränsas och att den snabba kostnadsutvecklingen i dennasektor dämpas. Byggnadspriserna steg med inte . Genomatt hålla tillbaka investeringama i byggnader och anläggningar underlättar mandessutom kreditmarknadens uppgifter att prioritera industriinvesteringarna. Regeringenhar därför föreslagit rilisdagen att införa en investeringsavgift om påoprioriterade byggnadsarbeten som påbörjas imder perioden den 15 maj 1977den 1juli 1978. En liknande avgift förekom . Den nu föreslagnaavgiften skall omfatta bl. a. bensinstationer, parkeringsanläggningar, butiks-,kontors- och bankloka- Prop.1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 17 ler, idrottsanläggningar och fritidshus över 80 mbostadsyta. Regeringen har begärt bemyndigande att, om det visar siglämpligt av sysselsättningsskäl, få undanta arbeten inom vissa regioner. Det oprioriterade byggandet av hithörande slag skullenormalt ha uppgått till ca . Den föreslagna investeringsavgiftenkommer dock att leda till en kraftig uppbromsning av igångsättningen underandra och . Annan byggnadsverksamhet, som på grund av en överhettad byggmarknad inte utan svårigheter kan genomföraskan i stället beräknas öka snabbare. räknar därför intemed att avgiften påverkar den totala byggnadsverksamhetens omfattning 1977. Den konununala utgiftsexpansionen är f. n. snabbare än vadsom är förenligt med ett återställande av samhällsekonomisk balans. De kommunalautgiftsplanerna pekar på en expansionstakt om under de närmaste åren.Enligt långtidsutredningens kalkyler skulle den kommunala utgiftsexpansionenbehöva nedbringas till ca 2,5 å . Under detvå första åren av femårsperioden har dessa siffror väsentligen överskridits. förutses en mycket kraftig ökning avskatteinkomsterna vid oförändrad utdebitering. kanen väsentligt svagare inkomstutveckling redan nu förutses. Detta skulle fördessa år leda till mycket betydande höjningar av kommunalskatten. Mot denna bakgrund måste kommunerna redan nu börjabegränsa sin iitgiftsexpansion. Regeringen kommer att i samband med de överläggningarmed som påbörjades att aktualiserafrågan om vilka åtgärder som kan behöva vidtas för att begränsa den kommunalautgiftsexpansionen. Inom ramen för det totalt sett begränsade utrymme som kantillåtas för kommunala utgiftsökningar bör bai-nomsorgen och åldringsvårdenprioriteras. Jag utgår från att den neddragning av den kommunalaexpansionen som blir nödvändig och framåt kommer att leda till en vissuppbromsning av den kommunala utgiftsökningen redan innevarande år. Tabell 5 Finansiellt sparande i den offentliga sektorn19741977 kr., löpande priser (rad 14-2-1-3) Källor: Ekonomidepartementet, ,och . 2 1976/77. Prop.1976/77:150 Bilagal Reviderad finansplan ]8 Tabell6 Finanspolitiska effekter 19741977 Bidragtill ökning av efterfrågan i procent av BNP i fasta priser 1974 1975 1976 1977 -0,4 -0,2 Detfinansiella sparandet hos staten, kommunerna och socialförsäk-ringssektomredovisas i tabell 5. Det statliga sparunderskottet uppgårenligt dessa beräkningar till . Kommunernas ekonomi beräknas fåett mindre sparöverskott än som angavs finansplan. Orsaken är främstuppjusteringen av pris- och lönekostnadsantagandet. Kommunerna som helhetuppvisar dock en jämfört betydligt starkare finansiell ställning.Jag är medveten om de stora skillnader i ekonomisk ställning somföreligger mellan olika kommuner. För hela den offentliga sektorn blirnedgången i finansiellt sparande ca . Beräkningarnaav den offentliga sektorns samlade effekt på BNP 1977 återges i tabell 6.1dessa kallcyler har hänsyn tagits till såväl direkta och indirekta effekter avarbetsmarknads- och industripolitiska åtgärdspaket som åtstramningspaketet. Denstatliga finanspolitikens expansiva effekt har reducerats från beräknade 2,7 %i finansplanen 1977 till enligt de nya kalkylerna. Kommunerna fårdäremot en inte fullt lika stark åtstramande effekt som tidigare beräknades. Somkonstaterades i finansplanen har inte den svaga ekonomiska utvecklingen iSverige slagit ut i form av en ökad arbetslöshet. Arbetslösheten har fortsattatt ligga kvar på en internationellt sett mycket låg nivå. var 65000 personer arbetslösa vilket var ungefär samma antal som . Igenomsnitt låg arbetslöshetsprocenten på 1,6, motsvarande 66 000personer. Den låga arbetslösheten förklaras av de omfattandearbetsmarknadspolitiska åtgärderna som en enig riksdag beslutat om. Under förraåret var i genomsnitt 110 000 personer sysselsatta i olika former av åtgärdersåsom arbetsmarknadsutbildning, beredskapsarbeten, skyddad- och halvskyddadsysselsättning etc. Det var fler än 1975 men ungefär samma antalsom 1973. Därmed befann sig av arbetskraften i olika former avarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna förstärktes ochbörjan av 1977. Bland åtgärderna marks ett särskilt stöd till företagen i syfteatt motverka en alltför snabb lageraweckling. 1976/77:150 Bilagal Reviderad fmansplan 19 tetav januari beslutade regeringen om ett sysselsättningspaket på ca 1,5 miljarderkr. I paketet föreslogs en lång rad åtgärder. Statliga industri-beställnmgartidigarelades och bidrag på gavs till tidigareläggning av kommunalaindustribeställningar. Omfattningen av beredskapsarbeten vidgades och antaletplatser i arbetsmarknadsutbildning utökades med 10 000. Särskilda åtgärdervidtogs för ungdomar och kvinnor. Vidare höjdes tillfälligt statsbidraget för utbildning i företagen mycket kraftigt(25-kronan). Tack vare dessaintensifierade åtgärder har man kunnat uppnå både att många av de varsel omavskedanden och permitteringar som lades inte utlöstsoch att antalet nya varsel begränsats. presenterade vidareregeringen ett industripolitiskt paket som bl. a. innehöll stöd försysselsättning inom tekoindustrm och i särskilt utsatta företag med dominerandeställning på en ort. Avsikten är att genom bidrag till lönekostnader gearbetsmarknadsmyndigheterna ökat rådrum för att bättre klaraomstälhiingsprocessen när en även långsiktigt övertalig arbetsstyrka måstereduceras. Prognoserna för densvenska ekonomin 1977 tyder på att arbetskraftsefterfrågan från näringslivetblir fortsatt svag . Ökningen av arbetskraftsutbudet väntasbli ungefär lika stor som , dvs. ca 15 00020 000 personer. Denproduktivitetsreserv som finns uppbyggd inom företagen på grund av densysselsättningsstödjande politiken innebär att produktionen kan expanderarelativt kraftigt utan att sysselsättningen ökar. För de varuproducerandenäringsgrenarna väntas en sysselsättningsminskning med närmare 50 000 personer,varav industrin svarar för 40 000 personer. Denna minskning kompenseras av ensysselsättningsökning på 50 000 personer inom tjänstenäringarna.