prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Förändringarna i gmndskolans läroplankan därför komraa att träda i kraft vid senare tidpunkl än vad sora uttaladesi propositionen om skolans inre arbete. beslut om skolans inre arbete innebärbl, a, att kommunerna och skolorna får ökade möjligheter att lokalt anpassaskolorganisation och insatser till de skiftande förhållanden som råder inoraskolan. Möjlighel föreligger att bilda mindre undervisningsgrupper om detta bedömsvara den lämpligaste vägen att beraästra uppkomna svårigheter. har isamband med ställningstagande till förslag om skolans inre arbete klargjort attdet bör vara raöjligt att använda en del av en skolenhets eller ettrektorsorarådes saralade förstärkningsresurser för att under ett läsår genereUtrainska klassernas och undervisningsgruppernas storlek, ora det finns skäl fören sådan anordning. Jag vill i detta sararaanhang peka på deerfarenheter som vimnits i samband med att vissa kommuner fått extraförstärkningar för undervisningsinsatser med medel ur anslaget Särskildaåtgärder på skolområdet. Åtgärder har bl. a. kunnat vidtas för att nedbringaklasstorleken i områden där klasserna varit slora och där problem medundervisningen ofta uppträtt. Medlen har också använts liU kompanjonlärare ochresurslärare, som används mer flexibelt för undervisningsinsatser. I syfte attytterligare öka möjligheterna för sådana insatser kommer jag under nämndaanslag för nästa budgetår att förorda att detta räknas upp raed 9 railj. kr.Ökad lärartäthet uppnås också genom mitt förslag ora en fast organisation raedlärarvikarier i gmndskolan. då de inte tjänstgör för tjänstlediglärare kan dessa förstärka undervisningen genom t. ex. kompanjonlärarskap ellergenom alt skolan tillfälligtvis delar upp en klass i mindreundervisningsgrupper. Även försöken med s. k. friare resursanvändning hartill syfte atl göra undervisningsorganisationen mer flexibel och anpassad tilllokala förutsättningar. Sådana försök pågår efter regeringens 1976/77:100 Bilaga 12 214 medgivandei ett stort antal kommuner. Resultatet av den friare resursanvändningen ärpositivt. Trivseln bland lärare och elever synes ha ökat i skolor som omfattasav försöksverksamheten. Pågående försök skall utvärderas tUl . Reformen om skolans inre arbete kommer, som jagnyss anfört, att genoraföras successivt. För attmöjliggöra planeringsinsatser i skolan har regeringen , ienlighet med beslut, fattat beslut om en förstärkning av skolledningeni gmndskolan. Beslutet medför en faktisk utökning av antalet skolledare i mångakommuner. Jag har vidare uppdragit åt att med berördapersonalorganisationer sluta kollektivavtal om sänkning av skolledaresundervisningsskyldighet i syfte att stärka skolledningens pedagogiska ochadministrativa insatser. I detta sammanhang vill jag nämna att jag hartillkallat en kommitté med företrädare för utbildningsmyndigheter. och berörda personalorganisationer med syfte att föreslååtgärder för att öka andelen kvinnor i skoUedande befattningar. Bakgrunden äratt det finns så få kvinnliga skolledare trots att av aUa lärare ärkvinnor. För del är denna siffra . Det är enligt minmening ytterst angeläget att fler kvinnor söker sig till sådana befattningar.Genom de ökade möjligheter till vikariat som skolledare som föranleds avskoUedar- och personallagsutbildningarna bör förutsättningarna öka förkvinnliga lärare att skaffa sig erfarenhet för administrativa uppgifter. principbeslut om skolans inre arbete harförändrat förutsättningarna för arbetet inom SSK. Den statsbidragskonstmktionsom skall träda i kraft innebär en långtgående decentraliseringav betydande delar av de statliga bidragen. Kommunerna kommer att få ett stortinflytande över användningen av förstärkningsresursen samt även vidanvändningen av basresursen. SSK har mot denna bakgrund fått delvis ändradedirektiv. Enligt tiUäggsdirektiv av skall utredningen isitt fortsatta utredningsarbete utgå från nuvarande reglering av behörighet ochbefordringsgrunder för lärartjänster i skolväsendet. Utredningens huvuduppgiftär att se över ansvarsfördelningen mellan central, regional och lokal nivå iskoladmi-nistrationen och att lägga fram förslag till hur en ökaddecentraUsering skaU kunna komma till stånd. Utredningens övriga uppgifter, bl,a, SÖ:s framtida organisation, kvarstår oförändrade i huvudsak. SSK har överlämnat betänkandet (SOU1976: 10) Skolans ekonomi. fattade beslut (prop.1975/76: 118, UbU 1975/76: 33, rskr 1975/76: 391) om hemspråksundervisningför invandrarbarn i förskola, grundskola och 1976/77:100 Bilaga 12 215 gymnasieskola.Rätt till hemspråksträning resp, hemspråksundervisning har alla sexåringarsora orafattas av den allmänna förskolan och alla de elever i ochgymnasieskolan, för vUka ett annat språk än svenska utgör ett levande inslag ideras hemmiljö. Kommunen har skyldighet att anordna sådan hemspråksträning ochhera-språksundervisning, under förutsättning att föräldrar eller annanvård-nadshavare begär det. Kommunen är också skyldig att informera barnen ochderas föräldrar om möjligheten att välja undervisning i hemspråket. Riksdagenuttalade i detta sammanhang att statligt reglerade tjänster soraheraspråkslärare skulle inrättas i skolväsendet fr. o. m. , Pågrundval av beslut har regeringen lagt fram en särskild propositionom statsbidrag till heraspråkundervisning för invandrarbarn ra, ra, (prop.1976/77: 22). Förslaget innebär att ett särskilt statsbidrag skall utgå förheraspråksundervisning i grundskola och gyranasieskola. Statsbidraget utgår somen schablon per uttagen lärarveckotimrae. För heraspråksträning i förskolanföreslås ett annat statsbidrag sora utgörs av ett schablonbelopp per deltagandebarn och år. Jag vill även anraäla att jag äranar föreslåregeringen att föreläggs förslag om särskild läramtbildning förhemspråkslärare. Samarbetetmed olika utvandrarländer har också intensifierats. Sålunda har SÖ bildat ensärskild samarbetsgrupp med motsvarande myndighet i efter förebUd avtidigare överenskommelse med . har regeringenbeslutat att utfärda nya direktiv för den svenska delegationen inom finsksvenskautbildningsrådet, som efter överläggningar mellan regeringama i ochSverige har fått en förstärkt ställning med representation för närmast berörda myndigheter. SIAhar i en särskUd undersökning (Ds U 1974: 3) lokalresurserredogjort för lokalbeståndet inom . Ett icke obetydligt antalhögstadieskolor är överbelagda. Undersökningen visar också att det trots storainsatser från stat och kommun i form av investeringari nya skolor är många skolor som fortfarande inte är anpassade till detarbetssätt sora de senaste läroplanerna kräver. Överbeläggningen och i raångafall också gamla skollokaler skapar stress och otrivsel bland elever ochskolpersonal. Jag finner det angeläget att åtgärder nu vidtas för attkoraraunerna successivt skall kunna minska överbeläggningen och göra ombyggnadsarbeten.En första åtgärd bör därför vara att SÖ gör en inventering av överbelagdaskolor och de behov av ombyggnadsarbeten av äldre skolor som finns samt i sinanslagsframställning för /79 redovisar de investeringsbehov m.m. som föranleds därav. Medskrivelse har SÖ överlämnat förslag om 1976/77:100 Bilaga 12 UtbUdningsdepartementet 216 undervisningav utvecklingsstörda barn och ungdomar, som är gravt syn-, hörsel- ellertalskadade. En av SÖ tiUsatt arbetsgrupp, BDU-gruppen(Blinda-Döva-Utvecklings-störda), har kartlagt undervisningsbehovét för dessagrupper av flerhandikappade och föreslagit åtgärder för dem. Bl, a. föreslåsviss utökad verksamhet för diagnostisering, utredning och pedagogiskt utvecklingsarbetevid (specialskola för synskadade) och Åsbackaskolan (specialskolaför döva och hörselskadade). Vid dessa skolor föreslås också särskildautredningsklasser för lågstadieelever med svårbedömbar placering. Den regionalastödverksamheten för synhandi-kappade föreslås successivt bli utbyggd under en treårsperiod.Dessutom föreslås viss utökad verksamhet inom särskolans ram. Vid mina ställningstaganden till SÖ:sanslagsframställning om medel till specialskolan har jag lagt särskild vikt vidde förslag som avser åtgärder för de flerhandikappade barnens behov. Jagkommer senare att under anslaget Specialskolan m. m.: UtbUdningskostnaderredovisa SÖ:s förslag samt mina ställningstaganden med anledning härav. Såvitt gäller gymnasieskolan vill jag inledningsviserinra om atl en särskild utredning om den gymnasiala utbildningen tillsattsefter regeringens bemyndigande . Utredningen (U 1976: 10)skall bl, a, pröva gymnasieskolans nuvarande linjekonstruktion ochspecialkurser och undersöka fömtsättningama för en närmare samverkan raellanlikartad utbildning i gymnasieskolan och vuxenutbildning säratarbetsraarknadsutbildning. Ett system sora raöjliggör etappvisa avgångar böräven prövas. Antalet behöriga förstahandssökande till minstettåriga utbildningar inom gymnasieskolans direkt grundskoleanknutna deluppgick inför /77 tiU ca 101 1976, Satt i relation tillantalet 16-åringar är sökandefrekvensen till denna del av gymnasieskolan istort sett oförändrad. Av de tre- och fyraåriga linjema har den tekniskalinjen mött en ökad elevefterfrågan medan övriga linjer raött ett rainskatintresse. De tvååriga teoretiska linjerna fortsätter att minska i popularitetmedan de tvååriga mera utpräglat yrkesinriktade Unjerna och därtill knutna specialkurserför /77 sanUat totalt ca 1 400 fler förstahandssökande änföregående år. Jag har därför vid mina bedömningar avdimensioneringen av denna del av gymnasieskolan för nästa läsår räknat med enfortsatt utökning av antalet utbildningsplatser på flera av de tvååriga merautpräglat yrkesinriktade linjerna. Jag har även gjort en försiktig uppräkningav antalet elevplatser på de tre- och fyraåriga linjema totalt, medan jag medhänsyn till elevefterfrågan anser att nuvarande intagningskapacitet på detvååriga teoretiska linjema bör vara oförändrad. Problemen med rekryteringen till dennaturvetenskapliga linjen redovisades ingående i föregående budgetproposition(1975/76: 100 bil. 1976/77:100 BUaga12 UtbUdningsdepartementet 217 Likaledesredovisades att inom SÖ bedrivs ett omfattande arbeie med aU komraa tiU rättamed problemen. Jag finner det vara synnerligen angeläget att arbetet härraedbedrivs med största krafl så att den nedåtgående trenden i antaletförstahandssökande tUl linjen kan brytas. Jag viU även erinra om att dennyligen tillsatta utredningen ora den gyrana-siala utbildningen har som enviktig uppgift att analysera orsakerna till det rainskade intresset förtekniska och naturvetenskapliga studier och föreslå lämpliga åtgärder. Jag min beräkning av antalet intagningsplatser i gymnasieskolan räknat med enförsiktig ökning av antalet utbildningsplatser på den naturvetenskapligalinjen. SÖ har i skilda skrivelser aktualiserat nyautbildningsvägar inom gymnasieskolan. Således föreligger förslag omförsöksverksamhet med kombination av gymnasieskolestudier och eUtidrott, entransportteknisk gren av den fordonstekniska linjen samt om införande av högrespecialkurser i musik sora påbyggnad till den tvååriga musiklinjen. Jag finnerde av SÖ föreslagna utbildningsvägarna fylla ett behov inom utbildningsväsendetoch anser därför att de försöksvis bör komma till stånd i vissa kommuner fr. o,m, /78. Utbildningen av vårdbiträden inom sjukvård ochsocial service samt utbildningen av undersköterskor har varit ibehov av revidering. I avvaktan på att vissa utredningar skulle slutföras harrevideringen måst anstå. SÖ har lagt fram förslag tiU nya utbUdningar inomområdet. I vad avser undersköterskeutbildningen frarahåller SÖ att denföreslagna inriktningen av utbildningen överensstäramer med socialstyrelsensförslag tUl vårdstrukturprogram och de riktlinjer för utbildningsreformer som antogs vid Landstingsförbundetskongress , Utbildningarna komraer enligt beslut av regeringen attanordnas i vissa landstingskoramuner redan fr, o, m, . Jaganser det angeläget atl utbildningarna kan bedrivas i samtiigalandstingskommuner fr. o. ra. Jag föreslår också en kraftiguppräkning av bidragen till inbyggd vårdutbildning. Vissa utbildningar Sora ingår igyranasieskolan, komraer fr. o. m. att ingå i högskolan (prop.1975: 9, UbU 1975: 17, rskr 1975: 179). Regeringen avser att återkomraa tillriksdagen i denna fråga. Mot bakgrund av reformeringen av skolans inrearbete är det naturligt att fortbildningen i huvudsak inriktas på sådanaområden som följer de mål och ramar som uppställts av regering och riksdag förskolans inre arbete. Inom skolväsendet har byggts uppresurser för att tUlgodose behovet av fortbildriing. Dessa resurser bör enligtmin mening inte enbart betraktas som fortbildningsresurser i snäv bemärkelseutan även som resurser avsedda för en allmän utveckling av skolan. 1976/77:100 Bilaga 12 218 dantsynsätt medverkar till att vidga lärarrollen och öka möjlighetema förfortbUdningen att påverkas av såväl forskningen som den enskilda skolansproblem. En stor del av dessa fortbildningsresurser är i dagknutna till dels länsskolnämndernas fortbildningsorganisation; delslärarhögskolornas fortbildningsavdelningar. Ett närraande av dessa resursertill varandra förefaUer raig naturligt. För att möjliggöra en samlad utvecklingsresurs förskolan finner jag det lämpligt att fortbUdningsavdelningarna t. v. ges enformell administrativ anknytning tUI resp. länsskolnämnd. Jag återkommer tilldenna fråga under anslaget FortbUdning m. m. Som ett led i SIA-reformen bör också lokala planeringsrådinrättas för att underlätta samverkan mellan skola och arbetsliv. Även enregional planering av sådan saraverkan bör möjliggöras. Jag räknar dock med attdetta blir aktuellt främst i storstadsområdena. Skolans insatser för de ungdomar som inte sökerfortsatt utbildning efter eller som inte fullföljer sin utbildningi eller gymnasieskolan bör nu vidgas till att orafatta uppföljandestudie- och yrkesorientering för hela denna grupp i varje koramun. Behovet av och formema för betygsättning inom bl.a. och gymnasieskolan har diskuteratslivligt. Dessa frågor behandlas av betygsutredning, som väntas avgesitt slutbetänkande . De samiska utbildningsfrågorna har behandlats ingåendeav sameutredningen i betänkandet (SOU 1975: 99) Saraerna i . En särskildproposition om insatser för saraerna planeras till innevarande riksraöte.Omfattningen och organisationen av samisk utbildning och samiska kulturinslaginom hela utbildningsväsendet kommer därvid att behandlas på gmndval avsameutredningens förslag. har framhållit att man inoragrundskolans ram har de bästa förutsättningama för att med ett ökatsamhällsstöd bidra till att bevara och utveckla samisk kultur. I den särskildapropositionen tas bl. a. upp frågan om nödvändiga åtgärder för att avhjälpabristen på utbildade lärare och på läromedel för den samiska undervisningen.Jag kommer i det följande att föreslå en ökning under anslaget Stöd förproduktion och läromedel, vilket bl. a. möjliggör en fortsatt utveckling ochproduktion av samiska läromedel, (U 1974:01) har ibetänkandet (SOU 1976: 46) Skolhälsovård lagt fram förslag om förbättrad skolhälsovård.Bl. a. föreslås fäme elever på varje anställd skolsköterska, färreklassundersökningar och mer tid för skolläkare och sköterska för den enskUdeeleven. Vidare framläggs förslag om medicinsk studie- och yrkesvägledning.Förslaget remissbehandlas f. n. 1976/77:100 Bilaga 12 219 Dansamtrednmgen (U 1973: 09) har i betänkandet (DsU 1976: 8) UtbUdning av yrkesdansare lagt fram förslag om förberedandedansar-undervisning i och yrkesutbUdning av dansare i gymnasieskolan.Vidare har utredningen föreslagit åtgärder för fortbildning ochvidareutbildning av verksamraa yrkesdansare. Reraissbehandlingen av förslagethar avslutats. Organisationskoraraittén (U 1970:60) för högremusikutbildning (OMUS) har i sitt principbetänkande (SOU 1976: 33) Musiken raän-niskan sarahället lagt frara en rad förslag av betydelse för musikundervisningeni skolan. Förslagen bereds f. n. inora . På gmndval av förslagen från alkoholpolitiskautredningen i betänkandena (SOU 1974: 9093) koraraer en särskild propositionatt framläggas för vid 1976/riksraöte. Beträffanderiksinternatskolornas framtida verksamhet har riksinternatskoleutredningen (U1975: 21) föreslagit bl. a. att undervisningen vid bör kommunaliseras samt att Grännaskolan successivt avvecklas. Ettflertal remissinstanser har uttalat sig för dessa åtgärder. Jag avser att taupp förhandlingar med berörda parter för att undersöka förutsättningama för enpå sikt kom-raunaliserad undervisning vid Huraanistiska läroverk. Vadgäller Grännaskolan har saml styrelsen för Grännaskolanföreslagit att undervisningen vid skolan kommunaliseras. Även i detta fallavser jag att ta upp förhandlingar med berörda parter. Övrigaförslag av riksinternatskoleutredningen och den aUmänna problematik sorasararaanhänger med såväl riksinternatskolorna som de övriga privatskolorna börprövas i annat sararaanhang. Prop.1976/77:100 Bilaga 12 220 Centrala och regionala myndigheter m. m. 1975/76Utgift 77 785 785 1976/77Anslag 82 915 000 1977/78 Förslag 89 212 000 (), vars arbetsuppgifterframgår av förordningen (1965: 737) med instruktion för (omtryckt 1974: 441, ändrad : 704), är organiserad på femavdelningar, nämligen en undervisningsavdelning för skolan (S), enundervisningsavdelning för vuxenutbUdning (V), en avdelning för fortbUdningoch pedagogiskt utvecklingsarbete (L), en avdelning för planering (P) och enavdelning för adrainistrativa frågor (A). Inom SÖ finns 17 byråer, som fördelasmellan avdelningarna enligt SÖ:s bestämmande. Hos SÖ finns vidare en skolöverläkare samtsektioner för information och för rationaliserings- och utredningsarbete. Beräknad ändring 1977/78 -7,5 -0,5 + 4 813 400 -1- 2 742 900 därav ersättning till expertis (6 681 700) (-f 1722 300) (-t- 645 400) -1- 679 600 (69 000) (+ 74 600) (+ 6 900) + 2 960 300 -f 740 000 -1- 2 315 000 + 1 800 000 -1- 382 700 -f- 382 700 -f- 110 800 -fil 612 800 {- 6 297 000 Skolov er sty relseii Pris- och löneomräkning m. m. I O-alternativet räknar SÖ meden nedskärning av medlen för expertis. SÖ räknar vidare med en minskning medtre gymnasieinspektörer, tre skolkonsulenter, två amanuenser i befordringsgångoch tre 1976/77:100 Bilaga 12 221 SÖ räknar dessutom med en minskning av medlen tillreseersättningar och expenser. På gmnd av att byrå L 1 förtsöver till uni versitets- och högskoleämbetet (UHÄ) räknar SÖ med en minskning av lönekostnaderna tiU /78 raed , 4, SÖ föreslår att en tjänst som avdelningsdirektöroch en tjänst som byrådirektör inrättas vid administrativa avdelningen. Den begärda per sonalförstärkningen motiveras av de arbetsuppgifter som den nya arbets rätten, främst lagen om anställningsskydd och den nya förhandlings rätten enligt arbetsrättskommitténs förslag, medfört och komraer att raedföra på skolans oraråde. Enligt beslut träder den 1 ja nuari 1977 lagen om medbestämraande i arbetslivet och lagen ora of fentlig anställning i kraft. Även här komraer stora krav att stäUas på SÖ som central förvaltningsmyndighet för skolväsendet (-,). Om förslaget om inrättande av dessa tjänster inte isin helhet bifalls begär SÖ att medlen för ersättning till expertis räknas uppi motsvarande mån. 5, För ledning av den interna personalutbildningenbegär SÖ att en tjänst som avdelningsdirektör inrättas. Vidare beräknar SÖ medel för biträdeshjälp raotsvarande en halv tjänst som kansUskrivare (+168 000 kr,). För personalkurativa och andra personalsocialauppgifter begär SÖ en tjänst som förste byråsekreterare ( + ,), 7, Överflyttningen avlärarutbildningen till högskoleorganisationen och UHÄ innebär inte någonändring av SÖ:s ansvar för lärarprognos-verksamheten. Enligt SÖ saknas f. n,resurser för ett prognosarbete sora kan ge ett tillfredsställande underlag förbedömningen av läramtbild-ningens dimensionering. SÖ föreslår att en tjänstsora avdelningsdirektör och en tjänst som byrådirektör inrättas ( + 241 700kr,), 8, På byrå S 5 handläggs bl, a,yrkesområdena hälso- och sjukvård, åldrings- och socialvård samt barnavård. Föratt erhålla ytterligare en fast tjänst för ledningsuppgifter föreslår SÖ att entjänst som skol-konsulent byts ut mot en tjänst som avdelningsdirektör ( +12100 kr. Fr. o. m. /76 utökadesskolkonsulentorganisationen med en tjänst för finsktalande konsulent. Den näst efter de finsk talande största gruppen av invandrarelever är den med jugoslaviska språk som hemspråk. SÖ begär nu medel för ytterligare en konsulent tjänst för frågor om undervisning av invandrarelever, i första hand sådana från (+123 000 kr,). Inför och under /78 inträffarett flertal föränd ringar sora påverkar dimensioneringen av SÖ:s resurser för redovisning och revision liksom för hantering av statsbidragsärenden. En ny data- registreringsutrustning har installerats på redovisningscentralen, varvid Prop.1976/77:100 BUaga 12 222 enbesparing motsvarande kostnaderna för två kvalificerade biträden kunnat göras.SÖ räknar med att kunna förstärka sin kameralsektipn med en av dessa tjänster ( . träder den nya lokala och regionalahiigskoleorgani-sationen i kraft, varvid SÖ:s redovisnmgscentrals befattningraed lärar-utbUdningsanstalternas redovisning och löneuträkning upphör. SÖ hari samverkan med () räknat med att denna förändringkomraer att medföra ett minskat resursbehov motsvarande 13 biträdestjänster vidredovisningscentralen fr. o. ra, samt en tjänst som förstebyråsekreterare och en halv tjänst som kvalificerat biträde vidrevisionskontoret fr, o, ra, (-,). Fr. o, ra, koraraer enligt beslulav regeringen raed anledning av SÖ:s skrivelse den 16 februari1976 utbetalning och redovisning av bl, a. driftbidragen till grundskola,gymnasieskola och komraunal vuxenutbildning att överföras från länsstyrelsematill SÖ samt ansvaret för redovisningsrevisionen härav att överföras från RRVtill chefen för . Med anledning härav föreslår SÖ att revisionskontorettillförs en tjänst sora avdelningsdirektör, tre tjänster som byrådirektör, tvåtjänster som assistent och en tjiinst som kvalificerat biträde. Förredovisningscentralen beräknar SÖ två tjänster som kvalificerat biträde ( + . Det ökade medelsbehovet förexpertis beräknas till . SÖ begär en uppräkning avmedlen tiU reseersättningar med , varav för utrikes resor med 65 000kr. 13, Det ökade medelsbehovet förexpenser avser till största delen ökade kostnader för repro- ochkopieringsverksamhet samt kontorsma-teriel, SÖ begär medel för kursavgifter vidextern utbildning och för tryckning av en informationsskrift ora folkhögskolansärat en uppräkning av medlen avsedda för framställning och distribution avprov. Vidare räknar SÖ med att kostnaderna för ADB-verksamhet och informationora skolväsendet ökar (kr,), 14, Timarvodet förläromedelsgranskning har varit oförändrat sedan läromedelsnärandens tillkomstår 1974. SÖ föreslår att arvodet räknas upp från nuvarande , till ,. har funnit det önskvärt att i ökad utsträckninglåta två granskare bedöraa samma läromedel. F. n. beräknas en sådandubbelgranskning ske i av granskningsärendena. SÖ föreslår att medel beräknasför en dubbelgranskning i av ärendena ( + . Iskrivelse lade SÖ frara förslag ora grundläggandeUtbUdning för vuxna. Förslaget kommer senare att behandlas under avsnittetVuxenutbUdning. SÖ begär medel under detta anslag för en sakkunnig person, sompå heltid skaU kunna ägna sig åt frågor som gäller grundläggande utbildning förvuxna, samt för viss adrainistrativ Prop.1976/77:100 Bilaga 12 UtbUdningsdepartementet 223 förstärkningpå byrå V 2. Vidare föreslås medel för det läroplansarbete som krävs för attgenomföra den andra etappen av utbildningen. För denna personalförstärkningbegär SÖ en uppräkning av medlen till expertis med . samt med 50 000kr. för utarbetande av diagnostiska prov. SÖ anser att en riksomfattandeinformationskampanj om gmndläggande utbildning bör komma tUl stånd samt attunderlag för lokal information bör utarbetas och tryckas. Enligt SÖ bör 500 000kr, beräicnas för detta ändamål under delposten Information om skolväsendet.