prop · G00325 · 1976-12-31 00:00:00 — 2. godkänna vadjag har förordat i det föregående angående bestridande av utgifterna för vissabyggnadsarbeten inora utbild-ningsdeparteraentets verksamhetsområde. [14] 5. I statsbudgeten för budgetåret1976/77 har under denna anslagsrubrik anvisats ett investeringsanslag för1976/77 av 455 railj. Fondmedlen disponeras till återbetalningspliktigastudiemedel enligt 3 och 4 kap. studiestödslagen (1973: 349). Prop.1976/77: 25 73 Medeltill återbelalnlngspliktiga studiemedel enligt 3 och 4 kap. sludiestödslagenutbetalas tUI postverket och de penninginrällningar, med vilka särskildöverenskoraraelse om utbetalning av studiemedel slutils, raed beloppmotsvarande de medel som av postverket och ifrågavarande penninginrättningarutbetalas i form av återbetalningspliktiga studiemedel. Isin anslagsframställning för /78 har cenirala studieslödsnämnden(CSN) beräknat medelsåtgången 1976/77 till 1032 milj. kr. och disponibla medeltill 865 milj. kr. Det beräknade underskottet uppgår till 167 mUj. För atttäcka medelsbehoven för /77 och få en reservation /78 behöver studiemedelsfonden tillföras ett tilläggsanslag på250 milj. kr. Orsaken till det beräknadeunderskottet är ej förutsedda förändringar i studerandetUlströmningen och slorabasbeloppsförändringar. Enligt CSN behöver fonden tillföras medel utöverunderskottet för atl inte ett nytt underskott skall uppstå under första hälftenav /78 beroende på periodiceringen i inflödet av avgifter. Jaghemställer alt regeringen föreslår atttill Studiemedelsfonden på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1976/77 anvisa ett investeringsanslag av . FONDEN FÖR STATENS AKTIER [15]a Teckning av aktier i ett norskt aktiebolag för förvaltning av SvenskhemmetVoksenåsen. Något anslag för detta ändamål fmns inte upplaget i statsbudgetenför /77. SvenskhemmetVoksenåsen i tillkora sora en nationalgåva från lill och varett tack för hjälp till under . Gåvan fickformen av en anläggning som var avsedd alt tjäna förståelsen och samarbetetmellan ländema. Anläggningen stod klar . Förslagom verksamheten vid och formerna för dess förvaltning lades framför (prop. 1960: 88). Enligt förslagen i propositionen, somantogs av (SU 1960: 78, rskr 1960: 205), skulle främjasvensk-norsk förståelse genom att ta emot såväl enskilda svenskar som kurser,raöten och konferenser. Verksamheten avsågs bli självbärande. Anläggningenskulle, sora svensk statsegendom, invärderas på delfond avstatens allmänna fastighetsfond, varigenom underhållskostnaderna skulle belastafastighetsfonden. Den lokalhyra sora enligt bestämmelser för fonden debiteratsVoksenåsen har anvisats över statsbudgeten. Ienlighet med förslagen har verksamheten vid drivits av 1976/77: 25 74 Svensk-norskasamarbetsfonden genom en av fonden tillsatt särskild direktion. I direktionenhar också ingått norska ledamöter, utsedda efter förslag av Fondet for norsk-svensksamarbeid. Isamband med att verksamheten inleddes anvisades ett lån till Svensknorskasaraarbetsfonden under fonden för låneunderstöd om . AlltsedantUlkomsten har också anvisats särskilda stipendiemedel sora fördelatsav samarbetsfonden för vistelse på . Ar1964 föreslog Svensk-norska samarbetsfonden att skulle byggas ut.Som skäl anfördes att det var brist på samUngsutrym-men för kurser ochkonferenser och atl kapacilelen över huvud taget var för låg. Enutbyggnad har genomförts . Efter utbyggnaden haranläggnmgen 60 gästrum jämte tillfredsställande konferens-utrymmen m. m. Under1960-talet gick verksamheten vid med vmst. Överskottet användes isin helhet till dels förbättringar av anläggningen, dels verksamhet ianslutning tiU . Fr. o. m. / 71 har underskottförelegat. Per utgjorde det balanserade underskottet ca750 . Svenska staten beviljade ett räntefritt lån ora . Ar 1975 beviljades ytterligare lån om sammanlagt . Motbakgrund av dels verksamhetens ekonomiska utveckling och en framställning frånSvensk-norska samarbetsfonden , dels de ökade krav påförvaltnmgen som den utbyggda anläggningen kunde väntas ställa beslötregeringen att tillkalla särskilda sakkunniga för alt seöver formerna för förvallning av . De sakkunniga(, U 1975: 18) skulle, mot bakgrund av en inorautbUdningsdepartementet utarbetad promeraoria, utarbeta förslag rörande delsden framtida förvaltningen, dels de övergångsåtgärder som kunde bli nödvändiga. Medskrivelse har redovisat vissaprincipiella bedömningar och övergångsåtgärder i avvaktan på ett slutligtförslag. Konmiittén förordar, i anslutning till resonemang i den nämndapromemorian, att förvaltningsformerna för ändras. Enligt komraitténbör man välja en förvaltningsform där verksamheten förvaltas av en särskildjuridisk person med staten som huvudman. Kommittén avsåg att senareålerkoraraa med fullständigt förslag. Somåtgärder för att underlätta en övergång till nya permanenta för- »(ordförande), departementssekreteraren , direktören (fr.o.m. ) ochdepartementssekreteraren . Prop.1976/77: 25 75 valtningsformerredovisade komraittén vidare två avtal, raed förbehåll för regeringensgodkännande slutna av kommittén raed dels Svensknorska saraarbetsfonden, delsSveriges (). Avtalen innebär att koraraittén fr. o.ra. under samarbetsfonden har fungerat som direktion för Voksenåsenoch att den löpande driften har skötts av på uppdragsbasis. Avtalen hargodkänts av regeringen. 1 skrivelse den 18 oktober1976 har fraralagt förslag om framtidaförvaltning. Kommittén förutsätter att den skall kvarstå som interimistiskdirektion intill dess en permanent förvaltningsorganisation börjar arbeta,enligt kommitténs förslag fr. o. m. . Förslagtill framtida förvaltningsform m. m. Kommitténsutgångspunkter för förslagen till ny förvaltningsform är altde mål för verksamheten som fastställdes genom statsraaktemas beslut år 1960skall vara oförändrade, altstaten har det yttersta ekonoraiska ansvaret för verksamheten och bör ha ettdäreraot svarande inflytande. attde rättsliga förhållandena skall ordnas på tillfredsställande sätt, attfastigheten även fortsättningsvis skall förvallas av ochvara invärderad på siatens allmänna faslighelsfond. Kommitténsbedömning är att del ideella målet uppfyllts på tUlfredsställande sätt. Vad gäller organisaloriskuppbyggnad m. ra. har koramittén funnit det mest ändamålsenligt attverksamheten drivs av en norsk juridisk person. Två alternaliv har övervägts,nämligen stiftelseform och aktiebolagsform. Kommiltén har valt aktiebolagsform.Därigenom skulle staten tillförsäkras inflytande över verksamheten ochförvaltningen skulle drivas enligt ett känt regelsystem. Den rättsligaregleringen av aktiebolagsformen är i allt väsentligt lika i och . Kommittén föreslår alltsåatt ett norskt aktiebolag bildas per med svenska staten somensam ägare. Aktiekapitalet bör sättas till . Aktierna börtecknas med en överkurs motsvarande ca . Aktierna börinvärderas på statens fond för aktier. Bolagetskall ledas av bolagsstämma, styrelse och ett förvaltningsråd ellerrepresentantskap. Genom bolagsstämman kan staten ulöva sUt inflytande överbolaget, medan styrelsen bör ha expertkaraktär. I styrelsen bör även ingånorska ledamöter. Förvaltningsrådel/representantska-pet, som kan inrättasenligt norsk aktiebolagslag, är elt rådgivande organ. Det bör främst behandlafrågor med anknytning till det ideella målet. I det bör ingå bl. a. företrädareför folkrörelser och för det ickestatliga svensk-norska samarbetet. 1976/77: 25 76 Fastighetenbör fortsatt vara invärderad på fastighelsfonden och upplåtas tillaktiebolaget genom hyresavtal. Kommittén utgår från att bolaget kan komraa attuppdra åt annan att sköta den löpande driften, så som också sker f. n. Komraitténutgår när det gäller ekonomi från att verksamheten skall varasjälvbärande. F. n. belastas av skulder till främst Svensk-norskasaraarbetsfonden och svenska staten om ca . Det nya bolagetbör överta alla tillgångar och skulder som belöper sig på Voksenåsen.Komraittén har, med förbehåll för regeringens godkännande, slutit avtal medSvensk-norska samarbetsfonden om reglering av dess fordringar och föreslårdärutöver viss reglering av skulderna till staten. Visshyra för fastigheten eriäggs till statens allmänna fastighetsfond för att täckaunderhåll samt ränte- och avskrivningskostnader. Denna hyra har hittillstillskjulits över statsbudgeten. Koramittén föreslår atl i ett längre tidsperspektivskall gäUa att verksamheten skall kunna täcka förvaltnings- ochunderhållskostnader m. m. jämte erforderliga avskrivningar. Ränta på investeratkapital bör även framgent täckas via statsbidrag. Med hänsyn till nuvarandesituation bör dock t. v. hela hyran täckas av statsbidrag. Kommitténföreslår slutligen att staten ställer en kreditgaranti om 400 000 norska kr.tUl bolagets disposition. Verksamhetenvid Svenskhemmet inleddes . Genom verksamheten har ettviktigt bidrag givits tUl att utveckla kontaktema mellan och Norge.Det är enligt min mening väsentligt att en omorganisation genomförs somsäkerställer att vid även fraragent kan drivas en verksarahet somansluter till de ursprungligen fastlagda riktlinjerna. Motbakgrund härav finner jag den av Voksenåsenkoraraittén föreslagna nyaförvaltningsformen ändamålsenlig och vill därför förorda att ett bolag bildas ienlighet raed koraraitténs förslag. Aktiebolagsformen ger ett klartregelsystem som bl. a. bör underlätta kontakter med andra organ, leverantörerm. Jag vill härvid understryka alt syftet skall vara att bolaget skalldriva en verksamhet sora är ekonomiskt självbärande och som, i ett liingretidsperspektiv, inom sina ramar tilllåter ålgärder för alt ytterligare främjaden ideella inriktningen. Vad jag härvid tänker på är sådant som särskildbetoning inom marknadsföringen på speciella grupper, rabattmöjligheter försådana grupper ra. 1 detta sammanhang vill jag också hänvisa till demöjligheter att främja det ideella syftet som de av Svensk-norskasamarbetsfonden administrerade stipendierna ger. 1976/77:25 77 avserta upp frågan om dessa stipendier i sina förslag för /78.Bolaget bör också söka att kontinuerUgt bredda verksamheten och ge begreppetsvenskt-norskt samarbete ett vidgat innehåll. Vadgäller de närmare detaljerna i bolagsbildningen, samraansätt-ning av destyrande organen m. m. ankomraer det på regeringen att besluta härom. Jag villdock konstatera att förslaget om ett rådgivandefÖrvaltningsråd/representantskap synes väl ägnat att ge de ideella intressenainblick i och möjlighet att påverka verksaraheten. I repre-sentantskapet börbl. a. de ideella intressen som tidigare knutits till kunna finnasmed. Deekonomiska förslag som kommittén lägger fram vill jag tUlstyrka. Jag beräknaraktiekapitalet i bolaget till . För att ge bolaget ettreservkapital bör aktierna enutteras till en kurs av . Härför bör tillteckning av aktier i ett norskt aktiebolag för förvaltning av SvenskhemmetVoksenåsen anvisas . i statsbudgeten för innevarande budgetår underFonden för siatens aktier. Vadgäller regleringen av skulder förordar jag att det anvisadelånet under fonden för låneunderstöd efterges. JagtiUstyrker också kommitténs förslag om en kreditgaranti för bolaget om 400 000kr. Ävende av kommittén anförda riktlinjerna för beräkning av hyra till fastighetsfondentillstyrker jag. 1 samband med regeringens förslag till statsbudget torde varjeår slällning få las till frågan ora drift kan belastas med del avhyran så som kommittén föreslår. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1. godkänna de av mig förordaderiktlinjerna för verksamheten vid Svenskhemmet , 2. till Teckning av aktier i ettnorskt aktiebolag för förvaUning ' av Svenskhemmet under Fonden förstatens aktier på tUläggsbudget I tUl statsbudgeten för /77anvisa ett invesleringsanslag av , 3. bemyndiga regeringen att ställagaranti för lån till aktiebolaget intiU ett belopp av . 4. bemyndiga regeringen attefterge det under fonden för låneunderstöd beviljade lånet tUlSvenskhemmet om . Prop.1976/77: 25 79 Anmälantill tilläggsbudget I tUl statsbudgeten för /77 såvitt avserjordbruksdepartementets verksamhetsområde [1]D 3. Bidrag till skogsförbättringar. På statsbudgeten för innevarande budgelårhar under denna anslagsmbrik anvisats elt förslagsanslag av 7 railj. Underanslaget har tagits upp en ram av 4,5 milj. kr. för skogsodlingsålgärder pånedlagd jordbruksmark och en rara av 3 railj. för med anslaget i övrigtavsedda åtgärder. beslöt om statsbidrag till vissomplantering av skogskullurer som skadats av snytbagge och till vissaskogsplantor (prop. 1975/76: 125, JoU 1975/76:42, rskr 1975/76: 271). Vidaremedgav alt under /76 statsbidrag beviljades medsammanlagt högst 9,5 milj. kr. till skogsodling på nedlagd jordbruksmark ochmed anslaget i övrigt avsedda ändamål. Av denna rara beräknades högst 2 railj.kr. för statsbidrag till näranda omplanteringar m. m. Genom beslut den 23juni 1976 medgav regeringen att under /77 får högst 3 railj. kr.av rambeloppet för skogsodlingsåtgärder på nedlagd jordbmksraark användas förde nämnda omplanteringarna ra. Genom beslutet skapades möjligheter föromplanteringar även under sen-somraaren och . Bidragsbeslämmelsernafinns i kungörelsen (1948: 239) ora statsbidrag till vissa skogsförbättrandeåtgärder (oratryckt 1960: 324, ändrad : 413), i regleringsbrev /77 och i beslut . Trotsden korta tid som stod till förfogande under / 76 har ca 4 000ha skadade skogskulturer kunnat planteras om med 1976/77: 25 80 Detta har kunnat ske tack vare en förenklad administration genomatt bidraget har begränsats tUl fria plantor och fri planering. bidragmotsvarar mot möjliga högst . Rambeloppet, 2 milj. kr., har helttagils i anspråk. Enligtbidragsbestäraraelserna kan bidrag till omplantering utgå endast för kulturersom har skadats . Vidare är bidragsmöjligheterna begränsade tillföregående och innevarande budgetår. Endast en del av de kulturer som skadadesunder har kunnat planteras om. Eften>om omfattande skadorhar uppkommit även är det svårt att ulan detaljerade utredningarfastställa när skadorna har inträffat. Enligt styrelsens uppfattnmg är detskäUgt att bidrag tiU omplanteringar utgår tUls att det finns metoder somfyller skäliga krav på säkerhet mot skador av snytbagge. Bidrags-forraen behövsäven för att skogsvårdsstyrelsema skall kunna hävda skogsvårdslagens krav påålerväxlåtgärder efter avverkning. Styrelsen föreslår därför attbidragsbestäraraelserna ändras så att bidrag kan utgå för omplantering avkulturer som har skadats eller . Behovetav omplanteringar är väsentligt större än vad som är praktiskt möjligt attutföra med hänsyn liU planttillgång och andra resurser. Under budgetåret1976/77 är det praktiskt möjligt att planlera om ca 10 000 ha. Mot bakgrundhärav och med hänsyn till att bidraget enligt styrelsens uppfattning bör höjaslill behövs för innevarande budgetår ett rambelopp av 9 railj. Eftersora det är angeläget att skogsodlingen avdefinitivt nedlagd jordbruks-raark inle minskar i omfattning bör rambeloppethärför bibehållas vid den ursprungligt fastställda nivån. Samraanlagt börsåledes ramen för statsbidrag från ifrågavarande anslag las upp med 16,5 milj.kr. under /77. Sedanår 1975 är del inle längre tillåtet att skyddsbehandla skogsplantor med DDT.TiU följd av de omfattande skador som på grund härav uppkom på 1975 årsplanteringar beslutade all statsbidrag skall kunna utgåunder budgetåren 1975/76 och 1976/77 lill oraplantering av sådana skogskulturersom hade skadats av snytbagge i slörre omfattning . harföreslagit att bestämmelsema skall ändras så att bidrag skall kunna utgå ävenför skador som inträffar efler och tills det finns metoder som fyllerskäliga krav på säkerhet mot skador. 1975/76: 125 (s. 32) betonade dåvarande chefen för jordbruksdepartementetall det är nödvändigt med en aUmänt ökad insats på en intensifierad skogsvårdfrån skogsägamas sida. Han fann det emellertid Prop.1976/77: 25 81 rimligt att staten under en övergångstid läranar bidragför att underlätta reslaurermgen av de skogskulturer som har spolierats genomangrepp av snylbagge. En förutsättning för bidrag som angavs var all det isamband med oraplanleringarna tas tillvara alla möjligheter lill förebyggandeålgärder, bl. a. markberedning. Enligl vad jag har erfarit har markberedningenrent allraänt ökat i orafatlning . Markberedning är i dessasammanhang viktig eftersom den har visat sig kunna minska skadorna med hälften.För att komma tillrätta med problemen kring snylbaggen har skogsstyrelsentUlsatt en särskild arbetsgrupp som skall kartlägga och sammanställatUlgängliga fakta ora skydd mot insekten samt låta genoraföra ytterligarekompletterande undersökningar. För della ändaraål har regeringen anvisatsärskilda raedel från anslaget Frärajande av skogsvård m. m. Enligl har det inte varit möjligt att underden gångna soraraaren restaurera mer än en del av de skogskullurer som skadadesav snytbagge . är det inle möjligt att utan noggrannareoch kostnadskrävande undersökningar skilja dessa skador från skador somuppkomraer därefter. Mot bakgrund av vad har anfört föreslår jagatt bidrag får ulgå under /77 till oraplantering också avskogskulturer där skador har registrerats även om skadornasuppkomst inle raed säkerhet kan hänföras . I övrigt bör för bidraggälla de bestäraraelser som hittUls har tillämpats. Jag förutsätter således bl.a. alt förebyggande åtgärder vidtas i all den utsträckning som är raöjlig. Detankommer på regeringen eller efter regeringens bemyndigande attmeddela de särskilda föreskrifter sora föranleds av bifall till vad jag nu harförordat. Kostnaderna för de av mig i det föregående förordadeåtgärderna beräknar jag för innevarande budgetår till 9 milj. kr. Jag föreslårdärför att det lolala rambeloppet för ifrågavarande anslag ökas med 9 milj. kr.liU 16,5 milj. kr. Jag hemställer atl regeringen föreslår alt 1. godkänna vadjag har förordat om statsbidrag tUl viss omplantering av skogskulturer som harskadats av snylbagge, 2. raedge allunder /77 statsbidrag beviljas raed saramanlagt högst 16 500 000kr. till skogsodling på nedlagd jordbruksmark och med anslaget i övrigt avseddaändaraål. [2] D 4. Vägbyggnader på skogar i enskild ägo. Påstatsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisatselt förslagsanslag av 16,5 milj. kr. Under anslaget har tagUs upp dels en raraav 10,5 railj. för skogsvägbyggnadsföretag i det inre stödorarådet, dels enrara av 8 milj. kr. för skogsvägbyggnadsföretag utanför det 6 1976/77.1 saml Nr 25 1976/77: 25 82 inrestödområdet, dels också en ram av . för förhöjning av statsbidragtill skogshuvudvägar av särskild betydelse från fritidssynpunkt.Bidragsbestäraraelserna finns i kungörelsen (1943:530) angående statsbidragtill vissa väg- och flottledsbyggnader m. ra. (omtryckt 1957: 142, ändradsenast 1976: 412). Utbyggnadav skogsvägnätet är ett viktigt och grundläggande led i skogsbruket. 1nuvarande virkesbalansläge är det synnerligen angeläget att man kan nå avlägsetbelägna skogsmarker för slutavverkning av överåriga och glesa bestånd,skogsvårdande gallringar och andra angelägna skogsvårdsarbeten. Medutgångspunkt i den långlidsplan som upprättades beräknarstyrelsen att det frara behöver byggas väg idet inre stödorarådet. Markägarnas intresse föratt bygga skogsvägar i det inre slödom-rådet har ökat starkt sedanbidragsreglerna förbättrades fr. o. ra. Från samhälletssynpunkt är det angeläget alt skogsbruket intensifieras i avlägset belägna ochf. n. lågproducerande områden. Under /76 anvisades medel fördella ändamål förutom från ifrågavarande anslag även av arbetsmarknadsmedel.Beloppen uppgick till 10,5 milj. kr. resp. 20 railj. Genora den särskildasatsningen av arbetsrnarknadsraedel kunde verksamheten i det inre stödområdethållas på en oförändrad nivå järafört med föregående budgetår. Den bidragsramsom för innevarande budgetår har anvisats på ifrågavarande anslag medgeremellertid endast hälften så stor byggnadsverksamhet som . Eftersamråd med föreslår att ett önskvärtskogsvägbyggnadsprogram under innevarande budgetår realiseras genom alt rambeloppelför det inre stödområdet ökas i stället för att arbetsmarknadsmedel anvisas.För detta talar främst atl sysselsättningseffekten av skogsvägbyggnad tUlallra största delen är indirekt genom att skapa möjligheter för sysselsättningi avverkning, skogsvård och skogsindustri. Själva skogsvägbyggnadsarbetetutförs i regel maskinellt och det är ofta inle lärapUgt att använda arbetslösaför della. Beredskapsarbetena kräver raer adrainistration, är hårdare styrda avrayndigheterna och dessuiom dyrare än sedvanliga arbeten eftersora de raåsteutföras . Den samlade sysselsättningseffektentorde sålunda bli större ora raedel för skogsvägbyggnadsverksamheten i sinhelhel anvisas över ifrågavarande anslag. Motbakgrund av det sagda föreslår styrelsen att rambeloppet förskogsvägbyggnadsföretag i det inre stödområdet för innevarande budgelår ökasmed 11 milj. kr. till 21,5 milj. kr. Detla möjliggör en i förhållande tillföregående budgetår oförändrad verksamhet inom området. Prop.1976/77: 25 83 Ettväl utbyggt nät av skogsbilvägar är en grundläggande förutsättning företl rationellt skogsbruk. Ett sådant vägnät bidrar även till ett meningsfulltfrUuftsliv för allmänheten. I syfte att stimulera till elt intensivare skogsbmkoch en ökad sysselsättning infördes på försök i det inre stödområdetett högre bidrag till skogsvägbyggnads-förelag som utfördes som kommunala ellerenskilda beredskapsarbeten. Fr. o. m. /75 permanentades dettahögre bidrag mom ramen för ifrågavarande anslag. Deförmånliga bidragsmöjligheterna i det inre stödområdet har kraftigt stimuleratskogsägamas intresse för att bygga skogsvägar. Detta är angeläget inte barafrån sysselsättningssynpunkt utan också en viktig förutsättning i denallraänna strävan alt öka skogsproduktionen . Skogsstyrelsenhar efter samråd med föreslagit att statens satsningpå skogsvägbyggnadsföretag i det inre stödområdet i fortsättningen sker heltöver ifrågavarande anslag i stället för som hittUls även över anslag lUlaUmänna beredskapsarbeten. Som motiv för detta förslag anger bl.a. att de resurser sora ställs till förfogande därraed skulle utnyttjaseffektivare och ge ett bättre resultat. Föregen del anser jag att strävan bör vara att bedrivaskogsväg-byggnadsverksamheten i ungefär den takt sora skisseras i skogsstyrelsenslånglidsplan. Bidragsramen för det inre stödområdet som har anvisats förinnevarande budgetår beräknas emellertid inte räcka för mer än hälften av denplanerade verksamheten. Jag föreslår därför att detta rambelopp räknas upp med11 milj. kr. till 21,5 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår attraedge alt under /77 statsbidrag beviljas med sammanlagt högst30 . [3]16. Bidrag tiU kalkning av sjöar och vattendrag. Något anslag för dettaändaraål finns inte upptaget på statsbudgeten för innevarande budgetår. Iregeringens proposition 1976/77: 3 om åtgärder för att motverka negativaeffekter av svavelutsläpp har föreslagits åtgärder för att kraftigt begränsadessa utsläpp. För att pröva möjligheterna att återställa försuradevattenområden och begränsa ytterligare försurning har i propositionen vidarelagts fram förslag till gmnder för statsbidrag till kalkning av sjöar ochvallendrag. 1976/77: 25 84 Enligtpropositionen är det i hög grad angeläget att genora en försöksverksamhet medkalkning pröva möjligheterna att återställa vatten sora är särskilthårt drabbade av försurningen och som är värdefulla från fiske- ochnaturvårdssynpunkt. En sådan verksarahet skulle ge betydelsefulla erfarenheterora lärapliga raetoder för kalkning och om de effekter som kalkningen har påvattenmUjön. Bidrag borde enligt propositionen kunna utgå med högst avgodkänd kostnad för kalk-ningsföretaget. Om särskUda skäl föreligger skulledock bidrag i enstaka fall kunna utgå med högre bidragsprocent. Vid beräknuigav bidrag borde hänsyn tas till den betydelse kalkningen har för allmänhetensfritidsfiske eller för bevarandet av ett växt- eller djurbestånd som frarastårsora värdefullt från vetenskaplig eller annan allraän synpunkt. Jagtar nu upp frågorna ora den närraare utforraningen av bidragsreglerna och omanslagsbehovet för innevarande budgetår.