prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — anför att verket sedan desstillkomst har haft en dynamisk utveckling. Såväl personalresurserna som denfinansiella omslutningen av verksamheten har ökal kraftigt. Delta beror enligtverket på atl dels en successiv uppbyggnad har skett på grundval av verketsursprungliga uppgifter, dels nya arbetsuppgifter har tillkommit. Verket anser emellertid att det behövs ytterligarepersonalförstärkningar vid samlliga enheter inom verket för att den fortsattaverksamheten skall kunna bedrivas på ett tillfredsställande sätt. Resursutbyggnaden inom planerings- ochutredningsbyrån har enligl verket inte skett i den utsträckning som verketanser nödvändig bl. a. med hänsyn till den ambitionsnivå som har skisserats iprop. Verksamhelen har dominerats av uppdrag frånregeringen. Utrymmet för alt internt initiera och genomföra olikautredningsprojekt har därigenom blivit mycket begränsat. Näsla budgetårplanerar verket nya utredningar rörande bl.a. den kemiska industrin ochverkstadsindustrin samt projekt med speciell inriktning på mindre ochmedelstora företag. Vidare avses den löpande branschbevakningen bli merintensifierad och en studie inledas rörande olika metoder för alt utveckla denlångsiktiga prognosverksamheten. De olika stöd- och utvecklingsinsatserna tillmindre och medelstora företag som industriavdelningen svarar för ställerenligt verket krav på ytterli- 1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 44 garepersonal inom områdena företagsservice, utbildningsfrämjande åtgärder ochfinansiellt stöd. Dessutom behövs en förstärkning på personalsidan för olikauppgifter med anknytning till explosiva och brandfarliga varor. Energibyrån har till följd av bl.a. de riktlinjerför energihushållning m.m. som fattade beslut om (prop.1975:30, NU 1975: 30, rskr 1975: 202) fått omfattande nya uppgifter. Byrånbehöver därför förstärkas med personal för arbetet med bl.a. energiprognoser,men även för koncessionsfrågor samt säkerhets- och behörighetsfrågor påelområdet. Mineralbyrån har till uppgift bl.a. all svara förberedande och verkställande funktioner för ansvarar /76 för all stallig malmprospekteringutom uran genom prospekteringsuppdrag lill geologiska undersökning.Nämnden beslutar också om upplåtelse av den statliga gruvegendomen. Förövergripande bedömningar, planering, upprättande av avtal och annan ökandeverksamhel för nämndens räkning behövs ytteriigare personalresurser vidmineralbyrån. Byrån har vidare behov av personalförstärkningar för olikamyndighetsuppgifter i anslutning lill gruv- och minerallagstiftningen samt förutredningsverksamhet ifråga om mineralhushållningen. Vid administrativa byrån behövs enligt verketytterligare personal för bl.a. informationsverksamhet, personaladministrationoch löpande expe-ditionsgöromål. Mot denna bakgrund föreslår industriverket följandeförändringar för /78. Pris-och löneomräkning m. m. I O-alternativet föreslårindustriverket atl nio handläggartjänster dras in, av vilka fyra vid planerings-och utredningsbyrån, fyra vid industriavdelningen och en vid energibyrån.Dessulom föreslår verkei atl en biträdesljänst vid administrativa byrån drasin. För planerings- och utredningsbyrån innebär O-alternativet att nu pågåendeutredningsuppdrag inle kan fullföljas inom fastställda tidsplaner och all nyautredningsuppdrag inle kan påbörjas . Förindustriavdelningen innebär alternativet en förlängning avhandläggningstiderna inom industrilåneverksam-helen och minskade företagsserviceinsalser.För energibyrån innebär alternativet föriängda handläggningslider förkoncessions- och bidragsfrågor. För den administrativa byrån medföralternativet svåra påfrestningar för den övriga bilrädespersonalen (-1056000kr. inkl. följdbesparingar). För alt kunna klara den ökadeutrednings volymen vid planerings- och ulredningsbyrån och för enuppbyggnad av byråns resurser i enlighet med riktlinjerna i prop. 1973:41behövs enligt verkei ytterligare sju Ijänster under /78, varavfem för handläggare och två för biträden. Lönekostnaderna beräknas lill 723 000kr. och övriga kostnader liU . (+875000 kr. 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 45 Sektionen för finansiellt stödvid industriavdelningen har under föregående budgetår tillförts nyaarbetsuppgifter, bl. a. frågor rörande kreditgarantier till förlagsverksamhetoch lån till arbetsmiljöförbättringar. Ärendena rörande industri- ochstmklurgarantilån har också blivit alltmer omfattande och komplicerade.Verksamheten behöver enligt verket därför ledas av en kvalificerad person medstor erfarenhet av kreditbedömningar. Verket föreslår därför att en ny tjänstsom byråchef inrättas, varvid två tjänster somamanuens/byråsekreterare vid sektionen kan dras in. Därutöver begär verketförstärkning med ytterligare en tjänsl för handläggare vid sektionen förfinansiellt stöd. För utökad verksamhet vid sektionen för företagsservicebehövs personalförstärkning med en handläggare och en assistent. För atlansvara för och leda arbetet vid sektionen för explosiva och brandfarligavaror begärs en tjänst som byråchef. Vid sektionen för utbildningsfrågorföreslår verket med hänvisning tiU sin rapport (SIND 1975:6) Kursverksamhetenm.m. vid statens industriverk en förstärkning med en handläggare.Lönekostnaderna för dessa nya tjänster beräknas till . och övrigakostnader till . (+694000 kr. För utökad verksamhet videnergibyrån behövs enligt verket tre handläggare och tre biträden.Handläggartjänsterna avser internationella elsäkerhetsärenden,koncessionsfrågor resp. arbete med energiprognoser. De tre biträdestjänsternaär avsedda för kansliuppgifter, kontorsgöromål resp. kartritningsarbete. Deökade lönekostnaderna beräknas till . och övriga kostnader till131000 kr. (+704000 kr. För atl skapa nya och mereffektiva resurser för frågor rörande landets långsiktiga mineralförsörjningoch utnyttjandet av mineraltillgångarna saml för den /75utökade verksamheten inom behövs enligl verkeien utbyggnad av mineralbyrån med åtta handläggare och två biträden. De ökadelönekostnaderna beräknas bli I . och övriga kostnader . (+1307000 kr. Inom administrativa byrån begärverket en förstärkning med fyra handläggare och tre biträden. En avhandläggartjänsteraa avses biträda verkets informationssekreterare. Tvåhandläggartjänster är avsedda för personaladministration och personalplanering.Den fjärde tjänsten är avsedd för kamerala uppgifler. En av biträdestjänsternaär avsedd för arkivvård, en för expeditionsgöromål och en försekreteraruppgifter. Lönekostnaderna beräknas bli . (+701 000 kr. För utökat behov all anlitautomstående konsulter begär verket . anför atl enslor del av verkels arbetsuppgifter medför en omfattande reseverksamhet och atldenna kontinuerligt har ökat sedan verkets tillkomst. Särskill viktigt anserindustriverket det vara att möjligheter finns att följa den internationellautvecklingen inom verkets arbets- Prop.1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 46 Därför behövs en uppräkning av reseanslaget förnu befintlig verksamhet, främst inom det internationella området, med . föreslår vidare enengångsanvisning med . för inköp av en programmerbarbildskärmsterminal m. m. Terminalen behövs enligt verket för atl bygga upp ettdatorbaserat informationssystem för en nödvändig bevakning av utvecklingen inomindustrin. Verkets medel för automatiskdalabehandling behöver ökas med . för framtagning av personalslalistik,bl. a. för behov. För internutbildning avhandläggare, främsl introduktionsutbildning samt föredragnings- och beredningsteknik,behövs enligl verkei ytterligare . En uppräkning av verkets medel förövriga expenser bedöms också nödvändig. Den löpande verksamheten kräver enligtverket, bl.a. på grund av att personal är inhyst i lokaler på olika platser,ytterligare . För all industriverkets skyddskommitté skall kunna verkaför ett förbättrat arbetsskydd behövs ytterligare . För centralainformationsinsatser internt och lill allmänheten saml organisaiioner m.fl.behövs . (+263000 kr. har sedantillkomsten successivi tillförts en mångfald viktiga uppgifter inomnäringspolitiken. har verkets personella och ekonomiska resurserbyggts ul. Verket har elt mycket vidsträckt arbetsområde, där de industri-,energi- och mineralpolitiska frågorna står i förgrunden. ökande uppgiftermotiverar enligt min mening vissa ytterligare personförslärkningar även näslabudgetår. Jag har därför beräknat medel för följande nya Ijänster vid verket. För den utredande verksamheten harjag beräknat medel för ytterligare två tjänster för handläggare vid planerings-och utredningsbyrån, en vid sektionen för branschfrågor och en vid sektionenför allmänna industripolitiska frågor (3). Vid industriavdelningen har jagberäknat medel för en tjänsl för handläggare vid sektionen för explosiva ochbrandfarliga varor. Denne avses leda verksamheten, som omfattar bl.a. frågorrörande transporter av farligt gods på väg. Dessutom behöver ledningsfunktionenvid sektionen för finansiellt stöd förstärkas. Jag har vid min medelsberäkningtagit hänsyn härtill, somjag i enlighet med verkets förslag harräknat med att två tjänster som amanuens/byråsekreterare kan utgå urorganisationen (4). För energibyråns verksamhet har jagberäknat medel för ytterligare en tjänsl för handläggare och en bilrädestjänsl.Handläggaren avses främsl della i arbetet med energiprognoser ochenergistatistik. Biträdestjänsten motiveras av den slora arbetsbelastningen påkonlorssidan vid sektionen 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 47 försäkerhets- och behörighetsfrågor (5). Mineralbyrån bör förstärkas med två tjänster förhandläggare, en vid vardera sektionen. Den ena Ijänslen avsermyndighetsuppgifter i samband med mineralhanteringen. Den andra avser bl.a.uppgifter i anslutning till prospekteringsverksamheten (6). Jag har beräknat medel även för ytterligare entjänst för handläggare vid administrativa byrån. Tjänsten är avsedd förpersonaladminislrativa uppgifter (7). Vid min medelsberäkning har jag slutligen ocksåtagit hänsyn tiil bl.a. verkets behov av en bildskärmsterminal (10) och ökadinternutbildning (12). För cenlrala informationsinsatser (13) kommer jag attberäkna medel under anslaget : Utredningar m. m. (s. 50). Med hänvisning lill sammanställningen beräknar jaganslaget till . Jaghemställer atl regeringen föreslår all till Statens industriverk:Förvaltningskostnader för /78 anvisa ett förslagsanslag av . : Utredningar m. m. 1975/76Utgift 2375 118 Reservation 368745 1976/77Anslag 3 020000 1977/78förslag 4820000 Från anslaget bestrids kostnader för experter ochtillfällig personal m.m., reseersättningar och pubUkationstryck saml övrigakostnader, som hänger samman med utredningar, informations- ochkontaktverksamhet inom statens industriverks arbetsområde. Anslaget tillförsmedel som flyter in vid försäljning av publikationer som bekostas frånanslaget. anför atl verkets två förstaverksamhetsår, budgetåren 1973/74 och 1974/75, präglades av ett intensivtplanerings- och uppbyggnadsarbete. Verkets ulredningsanslag togs endaslsuccessivt i anspråk, varför reservationer uppkom vid slutet av resp. budgelår. har under /76bedrivit en kontinuerlig och alll mer omfattande ulredningsverksamhel inom enrad näringspolitiska områden. Huvuddelen av de nu pågående utredningsprojektenutförs på uppdrag av regeringen. Resultaten av dessa avses ligga till grund förindustri-, energi- och mineralpolitiska åtgärder. Den successiva ökningen av verkels utredningsuppgifterhar medfört atl utredningsanslagel disposilionsmässigl under /76har utnyttjats hell. Kassamässigl uppkom däremot en mindre reservation. 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 48 Medelslillgången för /77 har enliglverket inle medgett en utredningsvolym av önskad omfattning. Särskiltplanerings- och utredningsbyrån och energibyrån har erhållit en, jämfört medbehoven, myckel begränsad budget. Med hänsyn till anslagsramen har verkei måstsenare-lägga vissa projekt. I princip saknar verket ekonomiska möjligheter altunder /77 påbörja nya projekt utöver nu planerade och beslutade. framhåller därför alt verket /78 måste begära en relativt kraftig höjning av anslaget för attförväntade och planerade utredningsuppgifter inom de industri-, energi- ochmineralpolitiska områdena skall kunna genomföras på elt tillfredsställandesätt. För pågående och planerade projekt räknarindustriverket med elt medelsbehov av sammanlagt . för externa informationsinsatser med anknytning tillbl.a. Medelsbehovet vid planerings- och utredningsbyrånuppgår till . Bland de projekt som pågår eller beräknas blipåbörjade under innevarande budgetår nämner verkei bl. a. utredningar om demultinationella företagen, löpande branschbevakning och uppföljning avdalainduslriul-redningen. Hit hör också projekt som rör prognosverksamheten ochaUmänna industripoliliska frågor. Under nästa budgetår avser verkei att påbörjabl.a. nya projekt inom olika industribranscher, i försia hand utredningaravseende den kemiska industrin, verkstadsindustrin och industrin förfrilidsprodukter. I mån av resurser avser verkei också att genomföraulredningar rörande entreprenörmaskinindustrin och utredningar om de branschersom f n. erhåller särskilt statligt stöd, bl.a. tekoindustrierna, den manuellaglasindustrin, metallmanufakturindustrin och gjuteriindust-rin. Den långsiktigaprognosverksamheten innefattar bl.a. den åierkommande slmkturöversiktenoch industripoliliska ulredningar i anslutning till den fysiskariksplaneringen. Inom områdei allmänna industripoliliska frågorplaneras främst utredningar rörande mindre och medelstor industri, arbetsmiljöoch företagsdemokrati. Förutom utredningsverksamheten behövs resurser även förutarbetande av industriverkets remissyttranden inom byråns område och föruppföljningsarbete av genomförda och planerade utredningar. Vidare erfordrasförstärkta resurser för metodutvecklingsarbete. Vid industriavdelningen beräknas behovel lill I110000 kr. Projekten avser främst fortsatta utredningsinsatser inom områdetföretagsservice, inkl. utbildningsfrämjande ålgärder med inriklning på demindre förelagen, konsultutredningar i kreditärenden och utredningar inomområdet explosiva och brandfarliga varor, bl.a. frågor i anslutning tiUintemationella transporter av farligt gods på väg. Energibyråns medelsbehov beräknar verket till . På prognosområdet kommer arbetet med utveckling av enenergiprognosmodell samt 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 49 uppbyggnadav en databank för energistatistik att fortsätta även under nästa budgelår.För industriverkets särskilda arbetsuppgifter inom beredskapsplaneringen påenergiområdet, vilka har tillkommit innevarande budgetår, har industriverket iavvaktan på närmare erfarenheter av verksamhelen räknat med oförändratanslagsbehov för /78. Inomeldistributionsområdet pågår utredningar om och Göteborgselförsörjning samt ett omfattande.arbete med att rita in elektriska kraftnät påkartor. Inom elsäkerhetsområdet finns projekt rörande deltagande i extemakommittéer, bevakning av angelägna frågor i le-leslörningsnämnden, revideringarav slarkslrömsföreskrifler på olika områden samt uppläggning av eltelinstallationsregister. Under nästa budgetår räknar verket också med attkunna inleda ytteriigare utredningar om olika industribranschersenergiutnyttjande och i samband därmed utvärdera effekterna av den slatligabidragsgivningen till energisparande åtgärder inom dessa branscher. Vidareplaneras viss utredningsverksamhet i samband med handläggningen av ärendenenligl 136 a § byggnadslagen. Dessutom finns inom koncessionsområdet ettutrednings-program rörande eldistributionens fortsatta rationalisering. Påelsäkerhetsområdet planeras bl.a. revidering och anpassning tillinternationella rekommendationer av föreskrifter rörande starkström. Mineralbyråns resursbehov, som uppgår lill 500 000kr., avser den pågående utredningen om utvinning av sand och grus samtplanerade projekt rörande prospektering i obrutna fjällområden och utnyttjandeav landels mineralresurser m.m. utredningsverksamhet utgör enbetydelsefull infcjrma-tionskälla avseende förhållanden ochutvecklingstendenser inom industrin och andra näringsgrenar. Industrisektornslångsiktiga utveckling, de mindre och medelstora företagens allmännaverksamhetsbetingelser saml frågor om landets energiförsörjning är exempel påområden där enligt min mening behovel av omfattande och fortlöpandekartläggningsinsatser är särskilt framträdande. En betydande del avindustriverkets utredningsresurser har också koncentrerats till just dessaområden. Under föregående och innevarande budgetår harindustriverket avgett elt flertal utredningsrapporter, bl. (SIND 1975: 5)Förelagsformer i teori och tillämpning, (SIND 1976:1) Industrin i ,ulvecklingen till 1980, (SIND 1976:2) Etableringar och konkurser ibyggnadsindustrin, (SIND 1976:3) Tätorternas och den lunga industrinsenergiförsörjning samt (SIND 1976:7) Industriutvecklingen i . Densisinämnda rapporten - den s. k. höslrapporten - är den första av en planeradårligen återkommande redovisning av strukturutvecklingen i industrin.Föreliggande rapport beskriver även verkets bedrivna utredningsarbeterörande elableringen i tillverknings- och byggnadsindustrin saml fusioner avfamiljeförelag. 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 50 Härutöver har flera delrapporter redovisais förutredningsprojekt som löper över flera budgetår, bl. (SIND 1975:3) Slakteri-och charkuteriindustrin, (SIND 1976:4) Sockerindustrin samt (SIND 1976:8)Bagerundu-strin. Som exempel på projekt, vilka beräknas blislutförda under innevarande budgetår kan nämnas utredningar om livsmedels-,plast-, sågverks- och skivindustrierna, byggnadsmalerialindustrin saml enuiredning inom ramen för den fysiska riksplaneringen om vissaindustribranschers långsiktiga lokaliseringsbehov och anspråk pånaturresurser. Vid min medelsberäkning för /78 harjag beaktat dels den verksamhet som pågår och som beräknas löpa även undernäsla budgetår, dels behovet av utredningsinsatser på nya angelägnadelområden. Till sådan pågående verksamhet hör bl.a. uppföljning avdataindustriutredningen, löpande branschbevakning och det långsiktigaprognosarbetel. Hit hör också olika företagsserviceprojekl, frågor i anslulningtill transporter av fariigt gods på väg, elt flertal projekt på energiområdet,bl.a. arbetet med atl ta fram en energiprognosmodell och ulredningar rörandeindustrins energihushållning, samt fortsatta utredningsinsatser i fråga om utvinningav sand och grus. Som exempel på tillkommande projekt kanjag nämnautredningsuppdrag från regeringen om de multinationeUa företagens betydelseför svensk industrieU teknisk utveckling, om utvecklingen inomgummivaruindustrin samt ulredningar om alunskiffer och diabas. Förutom de härnämnda aktivitetema ryms i min beräkning medel även för metodutveckling avutredningsverksamheten, bl.a. analys- och prognos-teknik, saml olikainformationsinsatser. Sammanlagt beräknarjag medelsbehovel under anslagetnästa budgetår till . vilkel innebär en ökning med I 800000 kr.jämfört med innevarande budgelår. Jaghemsläller all regeringen föreslår att till : Utredningar m. m. för /78 anvisa elt reservationsanslag av . : Kursverksamhet m. m. 1976/77Anslag 1000 1977/78Förslag 1000 Under anslaget redovisas utgifler och inkomsteravseende verksamhelen vid statens industriverks enhet för företagsutveckling(SIFU). I enlighet med statmaktemas beslut (prop. 1973:41,NU 1973:54, rskr 1974: 225 och prop. 1974:47, NU 1974; 35, rskr 1974: 227)övertog statens industriverk den de uppgifter som tidigare åviladestatens insti- 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 51 För de operativa uppgifterna i samband härmed bildadesen särskild enhet (SIFU) vid verket. Det åligger SIFU atl insamla och bearbeta kunskaperoch erfarenheter i tekniska, administrativa, kommersiella och ekonomiska frågorav betydelse för utvecklingen inom näringslivet samt att genom kursverksamhet,rådgivande verksamhet, information eller på annat sätt främja utbildning av föreiagareoch anslällda inom näringslivet. Om det behövs för industriverkets uppgifter ifråga om företagsutveckling får försöks- och utvecklingsarbete bedrivas samtprovningar och undersökningar utföras. Härvid får uppdrag utföras åtmyndigheter eller enskilda. Tyngdpunkten i SIFU:s verksamhet ligger inomutbildningsområdet. SIFU svarar även för administration avstipendiegivningen enligl kungörelsen (1971:553) om stipendier förfortbildning av företagare och anslällda inom industri och hantverk. SIFU leds av en direktör. Verksamheten är uppdeladpå sex operativa sektioner, nämligen för företagsekonomi, verkstadsteknik- ochproduktionsekonomi, byggnads- och VVS-teknik, elteknik, processteknik samlkemisk teknik. Dessutom ingår ell stabsorgan för marknads- och planeringsfrågoroch en servicesektion. Filialkontor finns i , , och Luleå.Den 1 juli 1976 fanns inom SIFU-verksamheten 174 tjänster, varav 29 varvakanta. Enligt statsmakternas beslul (prop. 1973:55, InU1973:22, rskr 1973: 220) skall del av SIFU omfattande ca 100 personeromlokaliseras till . Verksamheten vid SIFU omfattas avförsöksverksamheten med programbudgetering. Följande programindelning gällert. Allmänna Ijänster omfattarsådan service till offentliga organ, företagareföreningar,branschorganisationer etc. som inte kan hänföras till industriverkels egenkursverksamhet eller till den tekniska fack-tjänsten. Vidare ingår administrationenav stipendier för fortbildning, viss extem informations- ochdokumentationstjänst i tekniska och ekonomiska frågor, administration avkompetenser och behörigheter samt viss utredningsverksamhet i detta program. Kursverksamhet omfattar de avindustriverket anordnade kursema och föreläsningarna t praktiska ochteoretiska ämnen samt det planerings- och utvecklingsarbete som är hänförligttill framtagande av nya kurser. Teknisk fa ek tjänsl omfattar sådanaförsöks- och utvecklingsarbeten samt provningar och undersökningar avmaterial, arbetsmetoder, driftförhållanden, redskap, instrument och apparatersom erfordras för industriverkels verksamhet under övriga program. 1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet provningaroch undersökningar som, inom ramen för industriverkets verksamhel, utförs motersättning på uppdrag av myndighet eller enskild. SIFU:s verksamhet finansieras dels genomkursavgifter och andra ersättningar för tjänster, provningar-, undersökningarm.m., dels genom statsanslag. Medelför verksamheten anvisas under följande anslag. : Kursverksamhet m. m. ; Bidrag till Kursverksamhet m. m. Anslaget B 3 är ett förslagsanslag som tas upp medett formellt belopp pä 1 ÖOO kr. Under anslaget redovisas kostnader ochintäkter för program 1, 2 och 3. Som inkomst under anslaget redovisas uppburnaavgifter, ersättningar, arvoden etc. och ianspråktagna medel från anslaget B4. Anslaget B 4 är ett reservationsanslag, över vilkel statens bidrag tillverksamheten utgår. Anslaget B 5 är ett reservationsanslag som skallfinansiera investeringar i mer kostnadskrävande utrustning för verksamheten. Anslaget B 3 får i princip inte belastas. För attlösa tillfälliga eller säsongmässiga likvidiletsproblem och för att tillgodosebehovel av rörelsekapital disponerar industriverket en röriig kredit iriksgäldskontoret på 4 milj. kr. Av följande sammanställning framgår omfattningen avSIFU-verksamheten (1 OOO-tal kr. 1975/76 Utfall 1976/77 Beräknar Allmänna tjänster Intäkter Särkostnader Täckningsbidrag Kursverksamhet Intäkter Särkostnader Täckningsbidrag Teknisk facktjänst Intäkter Särkostnader Täckningsbidrag Samkostnader (netto) - 2221 5 886 är överskott varav . utgör återstående belopp av den engångsanvisning,som lämnades /75 för täckande av tidigare års förluster. 1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 53 erinrar inledningsvis om all verketpå uppdrag av regeringen har utrett bl.a. omfattningen och inriktningen av denframtida SIFU-verksamheten samt principema för dess finansiering. Verkets förslagredovisas i rapporten (SIND 1975:6) Kursverksamheten m.m. vid statensindustriverk. Med hänsyn till alt statsmaktema ännu inte har tagit ställningtiU förslagen i rapporten är anslagsframställningen för SIFU-verksamheten inlebaserad på dessa förslag.