prop · G003150 · 1976-12-31 00:00:00 — Lageruppbyggnaden var koncentrerad tillförsta , Mellan halvåren skedde en markant uppbromsning och vadgäller varor i arbete var detta delvis en effekt av ett masugnshaveri. Reviderad nationalbudget 1977 99 Enligt den konjunkturbarometer som genomfördes i mars 1977föll den samlade orderingången ånyo . Framför alft blevefterfrågan från utlandet en klar besvikelse. räknarföretagen med en viss ökning av den utländska efterfrågan medan den inhemskaefterfrågan väntas stagnera. Enligt den av ifebruari insamlade exportenkäten för järn och stål räknar företagen med envärdemässig ökning av exporten 1976 1977 på innefattande en relativtbetydande uppgång , Företagen räknar främst med enbetydande expansion vad gäller råvamländerna men även till den amerikanskamarknaden förutses en betydande exportökning. Till statshandelsländerna ochVästeuropa räknar företagen med en långsammare tillväxt även om en kraftiguppgång förutses vad gäller . Den ånyo försvagadeutländska efterfrågan samt de svenska stålverkens synnerligen små orderstockargör att de svenska exportleveranserna kan väntas komma att öka endastobetydligt . Med hänsyn tagen till attinvesteringskonjunkturen internationellt väntas komma att förbättras successivtunder loppet av 1977 kan man dock räkna med en mer uttalad uppgång i exportenunder . Ökningen av stålexporten beräknas sålunda uppgåtill 7 Vg % i volym 19761977. Några mer betydande prisökningar torde knappastkunna genomföras förrän en mer påtaglig efterfrågeexpansion kommer till stånddvs. Prisökningen 19761977 beräknas sålundastanna vid . Den inhemska förbrukningen väntas fortsätta att minskaockså 1977. Orsaken härtill är en förutsedd fortsatt reducering avproduktionsvolymen inom främst varven men även verkstadsindustrin. Däremotväntas en viss höjning av aktiviteten inom byggnadsverksamheten. Lagren i förbrukarledenväntas komma att reduceras något. Detta uppvägs dock av en förutsedd ökning avlagren inom grossistleden. Denna inhemska ef-terfrägebild beräknas medföra attimporten av järn och stål stagnerar , medan de svenskastålverkens leveranser till hemmamarknaden väntas falla tillbaka ytterligare dock i avsaktande takt. Här har räknats med att den inhemska stålindustrinsfortgående andelsförlust på hemmamarknaden bromsas upp något som en följd avden svenska kronans devalvering. Enligt den senaste konjunkturbarometern drogs produktioneninom stålverken ned . Också redovisarbarometern planer på produktionsneddragningar. En viss uppdragning avproduktionen väntas komma till stånd men man kanräkna med att denna blir relativt måttlig i synnerhet som producenterna tordevara inriktade pä viss reducering av sina mycket stora lager. Produktionenberäknas sålunda minska med 19761977, 1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan loo Huvuddelenav ickejärnmetallverkens produktion går i form av insatsvaruleveranser tillden inhemska industrin, men ca 1/3 av produktionen finner avsättning påexportmarknaderna. Deninhemska industrins förbrukning av ickejärnmetaller stagnerade under 1975samtidigt som vikande internationell efterfrågan medförde en minskning avexportvolymen 19741975, Lagren av ickejärnmetaller byggdes upp i storomfattning. Det försämrade avsättningsläget ledde till en kraftigproduktionsminskning på 19741975. Deninhemska efterfrågan på ickejärnmetaller för löpande förbrukning minskade19751976 och ett negativt omslag skedde i lagerinvesteringarna. Importvolymenminskade därmed förhållandevis kraftigt. En inte obetydUg ökning avexportvolymen frän den låga nivån 1975 komdock till stånd. Såväl export- som importpriserna steg under loppet av 1976. Ovanståendeförsök att beskriva efterfrågeutvecklingen 19751976 implicerar en vissproduktionsökning 19751976, Såvälden inhemska efterfrågan som exportefterfrågan torde bli matt ochutrymmet för en produktionshöjning 19761977 torde bli begränsat. Prisernaförutses stiga i både import- och exportledet. Lägetför den svenska verkstadsindustrin exkl. varv karakteriserades av stark ökning av färdigvarulageroch lager av varor i arbete kraftigt minskad export. Världshandelnsstarka tillväxt kom inte den svenska verkstadsexporten till del.Denna minskade instället kraftigt, ca 5 1/19751976, och den störstaminskningen låg . På nåddes bottenläget förverkstadsexporten 1976 ochden ökade långsamt. Det var främst en exportminskning på och samt och Ca nada som gjorde att verkstadsexporten blev lägre 1976 än man hade räknat med. Särskilt fjärde kvartalets resultat blev svagt. Exporten till gruppen "övriga länder" blev också svag. Endast exporten till länderna var fortsatt expansiv , Exportprisindexenligt handelsstatistiken steg 19751976. Ökningen var knappt 8 %mellan och . Mellan halvåren 1976sjönk ökningstakten till . Deninhemska efterfrågan på verkstadsprodukter steg något 1976, främst på grund aven kraftig ökning av såväl privat konsumtion som maskininvesteringar. Däremotsjönk förbrukningen av verkstadsprodukter som insatsvaror inom både industrinoch byggnadsverksamheten. Den ökade inhemska efterfrågan på verkstadsprodukterkom dock inte Tabell 4: 3 Försörjningsbalans för verkstadsprodukterexkl. gående år, milj. kr. -1,9 -0,9 -2,2 -1,4 -7,6 -5,9 -2,6 -5,6 -2,5 -0,4 -4,1 -4,1 -3,1 -1,4 ' Produktionen framkommer som saldot i balansen ochavviker från årsberäkningar överproduktionsutvecklingen. Försörjningsbalansens produktionsökning förprognosperioden korrigeras därför i enlighet med mönstret för tidigarekonstaterade avvikelser. den svenska verkstadsindustrin till del. Importen avverkstadsprodukter ökade istället drygt 3 Vg % 19751976. Den vikande efterfrågan medförde att verkstadsindustrinredan tidigt fick anpassa sin produktion nedåt. stegdock produktionen något jämfört med så att minskningen19751976 stannade vid , För lagren av färdigvaror och varor i arbetekunde noteras en uppbromsning av den tidigare kraftigatillväxttakten, men blev lageruppbyggnaden äter massiv. Enligt den senaste konjunkturbarometern minskadeorderingången från hemmamarknaden medan orderingången frän exportmarknadenökade , Efterfrågeökningen från exportmarknaden var tillstörsta delen hänföriig till metallvaru- och instrumentindustrin.Orderstockarna, som fortsatte att minska, bedömdes som försmå av tre fjärdedelar av verkstadsindustrin. Under andra kvartalet 1977förväntas en fortsatt ökning av orderingången från exportmarknaden och ettomslag till en blygsam ökning från hemmamarknaden. 1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan ]02 Exportleveransernaunder 1977 har bedömts med hjälp av dels en enkät till verkstadsindustrininsamlad av , dels med stöd av bedömningaröver marknads- och marknadsandelsutvecklingen för den svenska exporten avbearbetade varor. Företagen räknar i exportenkäten med en värdemässig uppgång19761977 på och en prisökning på , vilket skulle ge envolymökning på , Ökningen i världshandeln med bearbetade varorbedöms i denna rapport bli väsenfligt svagare 1977 än 1976. Detta gäller inteminst importen i de nordiska länderna som är stora avnämare av svenskaverkstadsprodukter. Vidare finns det anledning förvänta att exportökningen tillOPEC-länderna blir lägre än de närmast föregående åren. De två senaste årensminskningar av verkstadsexporten till de icke-oljeproducerande kandock beräknas vända i en ökning 19761977. Både vad gäller liksomKina och och förefaller marknaderna för svenska verkstadsprodukterförbli svaga också innevarande år. siffror förefaller ge enöverdrivet optimistisk bild av exportutvecklingen på dessa områden. Detta synesgälla även exportutsikterna till flera viktiga västeuropeiska länder.Volymökningen torde sålunda stanna vid 3 Vj % medan exportpriserna beräknasstiga 7 V2 %, vilket ger en värdemässig uppgång 1976 1977 på , Deninhemska efterfrågan pä verkstadsprodukter för konsumtion och investeringberäknas förbli oförändrad 19761977. Den offentliga konsumtionen, därutgifterna till det militära försvaret väger tungt, förväntas fortsätta attminska och den privata konsumtionsökningen beräknas bli avsevärt lägre 1977 än1976, Vidare väntas maskininvesteringarna minska. Förbrukningen avverkstadsprodukter som insatsvaror torde bli i stort sett oförändrad från 1976till 1977, Lagrenav färdigvaror och varor i arbete var exceptionellt stora vid utgången av 1976,Först förväntas insatsvarulagren och lagren avvaror i arbete börja reduceras. För färdigvarulagren väntas en successivminskning av lageruppbyggnads-takten. Produktionen väntas minskaförsta och få en fortsatt svag utveckling . Därmedskulle produktionen minska 19761977, men nedgången skulle stanna vid ,Detta ligger också i linje med verkstadsföretagens uppskattningar angåendeproduktionsvolymen i den senaste konjunkturbarometern. Tidigareerfarenheter visar att då avsättningsläget utomlands förbättras i förhållandetill avsättningsläget i , minskar säljtrycket från konkurrentländerna påden svenska marknaden. Importpriserna ökade emellertid väsentligt långsammareunder 1975 och 1976 än priserna på den inhemska marknaden och effekterna häravväntas göra sig gällande även , Mot denna bakgmnd har antagits att desvenska tillverkarna ytterligare förlorar någon terräng på den inhemska marknaden Reviderad nationalbudget 1977 103 1977, Här har räknats med att importen under sådanaförhållanden reduceras med i volym 19761977. Varvens orderstockar för leverans under återstoden av 1977och senare uppgick till ca . i löpande priserenligt den enkät till varven som då insamlades av . Avdenna orderstock beräknas fartyg till ett värde av ca . levereras under återstoden av 1977. Återståendebeställningar hänför sig tillstörsta delen . Exporten av nybyggda fartyg uppgick till 4,0miljarder kr. i löpande priser en mycket stark uppgång jämfört med 1975såväl värdemässigt som volymmässigt. minskade emellertid leveransernatill de svenska rederierna. Varvens lager av varor i arbete minskade ocksä efter att ha ökat starkt , Detta resulterade i en produktionsminskningpä 19751976, Leveranserna av nybyggda fartyg har bedömts medhjälp av den ovan nämnda varvsenkäten. Exporten av nybyggda fartyg beräknas ivolym bli lika stor som 1976. beräknas leveranserna tillhemmamarknaden öka. Med tanke på de avsevärt lägre beställningarna ochframåt får man emellertid räkna med fortsatta kraftiga neddragningar av varvenslager av varor i arbete. Produktionen skulle då komma att minska med ca 10 %även 19761977. Industrierna inom den heterogena övrigsektorn producerarhuvudsakligen färdigvaror vilka till övervägande delen finner avsättning påden inhemska marknaden. I huvudsak går dessa varor till privat konsumtion och i form av insatsvaruleveranser till industrin och byggnadsverksamheten. Entrendmässigt växande andel av sektoms produktionsresultat exporteras. Efterfrågan på övrigvaror för privat konsumtion ökade iendast begränsad utsträckning 19741975; avtog behovet av övrigvarorför lager och löpande förbrukning inom landet. Den inhemska efterfrågan påövrigvaror kom därmed att minska 19741975, Ett stort bortfall avexportefterfrågan noterades till följd av den internationella recessionen ochexportvolymen minskade 19741975, Sammantaget framtvingade dennaefterfrågeutveckling en produktionsneddragning med inom övrigsektorn.Importvolymen sjönk . Konjunktursituationen för övrigsektorn förbättrades någotunder 1976. Exportefterfrågan expanderade under loppet av året så att export- 1 Sektorn omfattar textil-, beklädnads-, läder- ochlädervaruindustri (SNI 32), trähus- och byggnadssnickeriindustri, möbelindustrisamt övrig trävaruindustri utom sågverk (SNI 33 exkl. 33111), pappers- ochpappförpackningsindustri (SNI 3412), övrig pappers- och pappvaruindustri (SNI3419), grafisk industri (SNI 342), kemisk industri, gummivaru-, plast- ochplastvaru-industri (SNI 351, 352, 355, 356), jord- och stenvaruindustri (SNI36) samt annan tillverkningsindustri (SNI 39). Prop.1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan Tabell 4: 4 Försörjningsbalans för övrig industrisektor producentpriser gående år i procent -0,5 -2,6 (milj. kr,) (milj, kr.) -0,6 -0,4 -3,1 ' Produktionen framkommer som saldo i balansen och avvikerfrån årsberäkningar över produktionsutvecklingen.Försörjningsbalansens produktionsförändring för prognosperioden korrigerasdärför i enlighet med mönstret för tidigare avvikelser. volymökningen 19751976 uppgick nästan till ,Exportpriserna började stiga efter att ha legat stilla och prisökningen på exportvarorna blev 19751976, Efterfrågan på övrigvaror för privat konsumtion synes haökat markant 19751976, Industrins och byggnadsverksamhetens behov av insatsvaruleveranserför löpande förbrukning förefaller däremot närmast ha avtagit 19751976,Handels lager av övrigvaror visade ett kraftigt positivt omslag 19751976,Färdigvarulagren inom övrigsektorn ökade, men ökningen blev inte likaomfattande som under de två föregående åren. Sammantaget torde den inhemska efterfrågan på övrigvarorha visat en klar ökning 19751976 efter minskningen 19741975, Liksom undertidigare år riktades efterfrågetillskottet 19751976 i stor utsträckning motuflandet och en snabbt stigande import under loppet av 1976 gav en importvolymökningpå 19751976. Importpriserna ökade drygt 4 V2 % 19751976,Efterfrågeutvecklingen till den svenska övrigsektorn medgav sålunda endast enmåttlig ökning av produktionen 19751976, preliminärt anges den till ca 1 V2 %. En relativt god tillväxt i efterfrågan på övrigvaror förprivat konsum- Reviderad nationalbudget 1977 105 tionförutses 19761977 och den inhemska konsumtionsefterfrågan samtexportefterfrågan beräknas bli de huvudsakligen stödjande elementen iefterfrågeutvecklingen för övrigsektorn. Industrins och byggnadsverksamhetensinsatsvaruinköp för löpande förbrukning förutses sålunda öka endast blygsamt.Utvecklingen av handelns lager av övrigvaror väntas uppvisa ett kraftigtnegativt omslag 19761977. Efter en massiv uppbyggnad av övrigsektornsfärdigvarulager förutses ingen större förändring avdessa lager . Endämpning av utlandsefterfrågans tillväxttakt förutses och export-volymökningen19761977 väntas stanna vid 19761977. Prishöjningen på exportsortimentetväntas bli något högre än 19751976. Efter den högt uppdrivnaimporten torde en förutsett svag importutveckling säsongrensat sett ändå medföra att en importvolymökning registreras mellanhelårsgenomsnitten 1976 och 1977, Här har följaktligen också antagits atttrenden mot en ökad andel importvaror i försörjningen med övrigvaror kommer attbestå även 1977; sålunda förutses importvolymökningen 19761977 komma att liggakring 4/, Importprisökningen 19761977 väntas bli , Medden inriktning som den förväntat måttliga efterfrågetillväxten förutsätts få19761977 synes det sannolikt med en viss neddragning av produktionen inomövrigindustrin 19761977, Den helt övervägande delenav produktionen inom livsmedelsindustrin inkl. dryckesvaru- ochtobaksindustrin går till privat konsumtion inom landet. Konsumtionen avlivsmedel ökade i ett relativt måttligt tempo 19741975 som negativaomslag i lagerinvesteringarna noterades för såväl livsmedelsindustrinsfärdigvarulager som livsmedelslagren inom handeln. Denna efterfrågeutvecklingmedgav en produktionstillväxt på endast drygt 1 Va % 19741975, Livsmedelskonsumtionensökningstakt dämpades 19751976, Exportvolymen ökade emellertid för förstagången sedan 19711972, Livsmedelsindustrins färdigvarulager byggdes uppkraftigt och livsmedelslagren i handeln ökade likaså,Efterfrågetillskottet synes sålunda trots den matta konsumtionsutvecklingen ha blivit så pass stort att en ökning av produktionen kommit tillstånd 1975 1976, Detta som importen ökade i volym 19751976, En viss förstärkning avkonsumtionsefterfrågan emotses 19761977 men bl, a, på grund av attsockerimporten förutses avta, syns det sannolikt med en minskning avimportvolymen 19761977, Även exportvolymen väntas minska 19761977. Totaltsett fömtses en viss minskning av livsmedelslagren ske 1977, Med dessaantaganden om efterfrågeutvecklingen torde det finnas utrymme för enproduktionsökning inom livsmedelsindustrin 19761977 av nästan sammastorleksordning som 19751976, 1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan ]06 4.3Övriga näringsgrenar och den totala produktionen Dentotala produktionstillväxten i ekonomin blev något större än vad somförutsågs i den preliminära nationalbudgeten 1977. Enligt statistiskacentralbyråns nya kalkyler beräknas bruttonationalprodukten, mätt fränproduktionssidan, ha ökat med 1 »/o 19751976. Motsvarande kalkyler frånanvändningssidan innebär en tillväxt i bruttonationalprodukten på 1,5 »/o. Inedanstående tablå ges en sammanställning av produktionsutvecklingen för deolika näringsgrenarna 19751976 samt prognoser för 19761977. Andel av total produktion, % Elkraftproduktion m, m. 2 2 30 3 9 -5 -0,5 Summa varu- och kraftproduktion Privata tjänster Offentliga tjänster Jordbruketsproduktionsvolym beräknas ha ökat med 1975 1976. Produktionsuppgångenförklaras helt av en ökad animalieproduk-tion. Skördeutfallet blevvisserligen bra vad gäller brödsäd, men betydligt sämre för fodersäd ocholjeväxter. Sammantaget minskade ve-getabilieproduktionen med från 1975till 1976. Under förutsättning om normalskörd 1977 beräknas enligt statensjordbruksnämnd produktionsvolymen inom jordbruket ligga kvar på samma nivå som1976. Skogsbruketsförädlingsvärde ökade i volym 19751976. väntasproduktionsvolymen enligt kalkyler minska , Somframgår av avsnitt 1 i detta kapitel minskade /nrfMS/r/produktionen med ca 1 %från 1975 till 1976, förutses industrins produktionsvolym minskaytterligare. Inräknat effekterna av regeringens stabiliseringspolitiska paketi väntas dock minskningen stanna vid , Förädlingsvärdetinom elsektorn beräknas enligt ha ökat med ca 3,5 %19751976, Den totala elförbrukningen ökade ,Förbrukningsökningen inom hushåll, handel m, m, var mycket kraftig, , menäven inom industrin Reviderad nationalbudget 1977 107 ökadeelförbrukningen med , Att elproduktionen mot denna bakgrund ökaderelativt måftligt 1976 sammanhänger dels med en ökad nettoimport av elkraft,dels med effekter av sammansättningsförskjutningar i elproduktionen mellan 1975och 1976. Vattenkraftproduktionen, med högt förädlingsvärdeinnehåll, minskadesålunda 1976 till följd av den låga tillrinningen. Vattenmagasinen låg vidslutet av 1976 vid den lägsta nivå som uppmätts . Bortfallet i vattenkraftproduktionen fick till stor delkompenseras med oljekraftproduktion, vilken har betydligt lägreförädlingsvärdeinnehäll. Underantagande om normala väderleks- och tillrinningsförhållanden väntasvattenkraftproduktionen åter öka , medan oljekon-denskraft behöverutnyttjas i betydligt mindre utsträckning. Totalt sett har elproduktionenberäknats öka med . Inom byggnadsverksamhetenberäknas produktionsvolymen ha minskat med 19751976. Nedgångenförklaras framför allt av det minskade bostadsbyggandet, men även inom denoffentliga sektorn minskade byggnadsinvesteringarna . Som framgår avkapitel 7 förutses de totala bruttoinvesteringarna i byggnader och anläggningaröka något . Med hänsyn tagen till reparations- ochunderhållsverksamhet väntas byggnadssektorns produktion öka med närmare 1 %19761977. Produktionsvolymen för deprivata tjänstesektorerna ökade 19751976. Enligt statistiskacentralbyråns beräkningar ökade produktionsvolymen inom vamhandeln med ca 3 %under 1976. För samfärdseln minskade produktionen , väntasden totala privata tjänsteproduktionen öka klart långsammare än ,Detta är delvis en effekt av de av regeringen föreslagna åtgärderna, vilka fåren dämpande inverkan på den inhemska efterfrågan. Sålunda väntas tillväxten iden privata tjänsteproduktionen stanna vid . Den offentligatjänsteproduktionen beräknas ha stigit med 1975 1976. Det är framförallt ökningen i den kommunala verksamheten som bidragit till uppgången.Kommunernas tjänsteproduktion ökade sålunda med 19751976 mot enökning i den stafliga sektorn. Mot bakgrund av den utveckling sombeskrivs i kapitel 8 väntas den totala offentliga tjänsteproduktionen stiga meddrygt 1976 1977, Med ovan redovisadeförändringstal skulle bruttonationalprodukten, mätt från produktionssidan, ökamed . De åtgärder som regeringen vidtog har därvidantagits medföra en resursöverföring från i första hand de privatatjänstesektorerna till industrin. Liksom under de närmast föregående årensvarar emellertid tjänstesektorerna för det största bidraget till ökningen itotalproduktionen. Varuproduktionen beräknas vara i stort sett oförändrad 1977efter volymminskningen både 1975 och 1976, 1976/77:150 Bilagal Reviderad finansplan io8 5.1Läget på arbetsmarknaden och början av 1977 Utvecklingenpå arbetsmarknaden har inte förändrats nämnvärt sedan den preliminäranationalbudgeten publicerades. Läget karakteriseras fortfarande av en lågöppen arbetslöshet, en fortsatt svag arbets-kraftsefterfrägan från industrinoch omfattande varsel om personalinskränkningar. Imars 1977 var 65 000 personer, motsvarande av arbetskraften, arbetslösa.I genomsnitt befann sig 66 000 personer (1,) i arbetslöshet. Avdessa var 26 000 under . Den låga öppna arbetslösheten förklaras av bl. a.de omfattande stödåtgärder som satts in. Bland dessa kan nämnas stöd förlagerproduktion, nya och förstärkta utbildningsbidrag och omfattandeinvesteringsfondsfrisläpp. Mellan1973 och ökade antalet sysselsatta kraftigt. planadeökningen ut och uppgången var endast 15 000 personer. Inomindustrin minskade antalet sysselsatta med 25 000 personer mellan 1975 och1976, ökningen inom landstingen och kommunerna var fortsatt stark 5,3 %eller drygt 40 000 personer. Folkmängdenökade med eller 28 000 personer. Merparten %av ökningen berodde på en ökad invandring. Födelseöverskottet var följaktligenmycket lågt och uppgick till endast 8 000 personer. Antalet födda under 1976uppgick till 98 000, Det motsvarade 11,9 födda per tusen personer avfolkmängden, vilket är den lägsta noteringen någonsin i befolkningsstatistikenshistoria. Antalet invandrare var i likhet med mycket stortsamtidigt som utvandringen minskade ytterligare. Av nettoinvandringen på 20 000personer kom närmare hälften från , Den kraftiga invandringen frånDanmark som noterades 1975 fortsatte däremot inte, utan för helåret 1976registrerades t, o, m, ett utvandringsöverskott till , Invandringenhar ändrat karaktär. kommer i allt större omfattningsläktingar till redan etablerade invandrare som den"humanitära" immigrationen har ökat. Invandringen från Sydamerikauppgick till närmare 2 000 personer 1976, Från registrerades officiellt2 300 invandrare, en tredubbling jämfört med . Även invandringen från t.ex. ökade kraftigt. På kort sikt har den utomnordiska invandringenganska liten betydelse för ar- Diagram 5:1 Arbetskraft och sysselsättning 19711977 1971 1972 1973 1974 1975 Källor: och . betskraftstillgångarna eftersom det tar innan dessa grupper kan assimileras på arbetsmarknaden. Den mest betydelsefulla faktorn för arbetskraftsutbudetsförändringar är förvärvsbenägenheternas utveckling inom olikabefolkningsgmpper. Förvärvsfrekvensen anger den andel av befolkningen i en vissåldersgrupp som befinner sig på arbetsmarknaden som sysselsatt eller arbetslös.Utvecklingen av förvärvsfrekvenserna framgårav nedanstående tablå. 1976/77:150 Bilagal Reviderad finansplan no Somframgår av diagram 5: 1 ökade antalet personer i arbetskraften starkt under1974 och 1975, Mätt mellan genomsnittslägena 1973 och 1975 var ökningen 3,8 %eller 150 000 personer. Tillväxten i arbetskraften avtog mot slutet av 1975och under loppet av 1976 var ökningen mycket svag. stannadeuppgången vid (15 000 personer). Ett flertal faktorer förklarade dennautveckling. Sänkningen av den allmänna pensionsåldern från 67 till den 1juli 1976, medförde att ungefär 20 000 personer, främst män, lämnade arbetskraften.Den relativt svaga arbetskraftsefterfrågan inom flera näringsgrenar har ocksåinverkat på benägenheten hos ungdomar och kvinnor att söka sig ut påarbetsmarknaden. De omfattande åtgärderna inom arbetsmarknadspolitiken som f.n, är i kraft spelar också roll. De som är sysselsatta inom vissa delar avarbetsmarknadsutbildningen räknas nämligen inte till arbetskraften.