prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Orderingången minskadesärskilt från exportmarknaden och orderstockarna bedömdes som klartotillräckliga, som lagren ansågs för stora. MeUan halvåren 1976 avtogsålunda volymökningen för den totala exporten. bedömsvolymökningen ha varit . Vad som ovan sagts om den svenskaexportutvecklingen bör kompletteras med ett par viktigaanmärkningar som rör exportutvecklingen . För det första harexporten exkl: fartyg uppvisat en avsevärt mindre positiv utveckling.Leveranserna av fartyg har varit betydande . Värdemässigt beräknasdenna export tiU . väntas nedgången bli drastisk. Även197S äger sannolikt en ytterligare reducering rum. För det andra har svensk export under 1975 och 1976inte kunnat '- hålla jämna steg med världshandelns utveckling, utan förloratmarknadsandelar i en omfattning som enligt de kalkyler som har kunnat göras ärstörre än tidigare . För 1975 och 1976tiUsammans uppgår förlusterna till för bearbetade varor (exkl.fartyg). Till denna kategori räknas bl. a. verkstads-produkter, järn- ochstålprodukter, papper samt vissa övriga industriprodukter såsom textil,konfektion, kemiska varor m. m. När man söker förklaringar till denna utvecklingkan man inte undgå att rikta uppmärksamheten mot den svenskakostnadsutvecklingen jämfört med våra viktigaste konkurrentiänder. beräkningar i kapitel 3 har våra exportpriser förbearbetade varor stigit med jämfört med ettsammarivägt genomsnitt för . Att det finns ett samband mellanrelativa exportpriser och marknadsandelsutveckling framgår tydligt av diagram1: 1. Ett studium av detta samband över tyder på att enrelativ prisstegring följs av marknadsandelsförluster. Den fråga som i dettasammanhang är av primärt intresse är i vad mån så kraftiga relativaprishöjningar som 1975 och även kommer att ge fördröjda utslag påandelsutvecklingen . tycks relativprisstegringarnapå ha lett till ungefär lika stora andelsförluster. I löpande prisersteg marknadsandelen 1975 men föU något mera Diagram 1:1 Relativa priser och marknadsandelar 19711976 för svensk export av bearbetade varor (exkl. fartyg) till OECD-området ;j;|:;: Marknadsandel ;!;>! :-::: 1976och kan befaras faUa även 1977. Dettorde vara ostridigt att det förhållandet, att arbetskostnaden per produceradenhet stigit mera i än i våra viktigaste konkurrentländer, utgör enkraftigt bidragande orsak till försämringen i relativpris-läget. Försämringenav kostnadsläget gäller även om vi betraktar utvecklingen under hela perioden19701976. I begränsad utsträckning bidrar också vår exports speciellavarusammansättning till att förklara andelsförlusterna. Våra utländskakonkurrenter har i aUmänhet haft en betydligt sämre inhemsk marknad för sinaprodukter och av denna anledning varit mera benägna att priskonkurrera.Dessutom kan man inte utesluta att lagerstödet kan ha givit de svenskaföretagen större möjligheter att undvika prissänkningar än vad som gällt förutiändska företag. Inför1977 föreligger en risk för fortsatta marknadsandelsförluster som en följd avtidigare prishöjningar. har uppskattat den fortsattaandelsförlusten till åtminstone 2 å . 1976/77:100 Bilaga 1 Finansplanen Tabell 1: 2 Preliminärförsörjningsbalans 19761977 -1,7 -0,1 -9,0 -0,3 -0,3 (-1.1)' (-1.4)' (-1,4)' -2,9 ' Lagerinvesteringarnas förändringi procent av föregående års bruttonalional-produkt. Tabell 1: 3 Förändring av BNP-komponenterna i procent avbruttonationalpro-dulcten föregående är 19731977 priser -0,1 -0,1 -0,5 -0,3 -0,1 -0,1 -0,5 -0,2 -0,4 -0,4 -1,1 -1,4 -1,4 Export av varor och tjänster -2,8 Import av varor och tjänster -1,9 -4,1 -1,4 -1,8 -1,9 ' Exkl. bostäder. Källor: ochstatistiska centralbyrån samt beräkningar utförda inom ekonomidepartementet. Bil.1 Preliminär nationalbudget 9 inhemskakostnadshöjningar som kan komma tiU stånd påverkarmarknadsandelarna i huvudsak åren efter 1977. Av kapitel 3 framgår klart attskUlnaderna mellan olika kostnadsalternativ i vad avser exportintäkternasstorlek på kort sikt är små. Exportprognosen anger en volymökning på 1977i det lägre kostnadsaltemativet och i det högre. De största ökningarnasvarar råvarorna för, massa, malm etc, låt vara från en låg nivå. Om exportenav bearbetade varor, och då i främsta rummet verkstadsprodukter, skall uppnåen tillväxt om ar starkt beroende av att investeringskonjunkturenutomlands successivt blir starkare under loppet av 1977. Svensk industri tycks emellertid även ha tappatandelar på hemmamarknaden . Det finns risk förfortsatta förluster 1977. Inberäknat detta väntas en importökning om 6,5 å . Utrikeshandelsprisernas förändringar väntas bli små, för exporten 2 ochför importen . Av tabell 1: 4 framgår som ovan påpekats attskillnaderna för handelsbalansens del mellan kostnadsalternativen är små,kortsiktigt sett. Som synes inträdde ingen förbättring i handelsbalansen under1976. Med de prognoser som föreligger för export och import väntas helleringen förbättring . Försämringen på tjänste- och transfereringsbalansengör att det rekordstora bytesbalansunderskottet på drygt 8,5 miljarder kr.1976 stiger till . Investeringsbilden har präglats avbostadsbyggandets nedtrappning och åtföljande lägre kommunala investeringar. Desenare minskade trots att de närmast föregående årens investeringsstimulansertill en betydande del haft de kommunala byggnadsinvesteringarna som Tabell 1: 4 Bytesbalans 1975-Milj. kr., löpande priser Export av varor Import av varor 72 012 ' 74 000 80 770 82 670 Sjöfartsnetto Resevaluta Övriga tiänster, netto Transfereringar, netto Korrigeringspost -316 2 940 1 Bedömningen av utrikeshandelns utveckling för1976 har grundats på preliminära siffror . Det storaunderskottet antyder att siffran för kan bli större änvad som angivits i tabellen. Prop.1976/77: 100 Bilagal Finansplanen 10 riktpunkt.Den dåliga sjöfartskonjunkturen under dessa år har därutöver föranlett storaminskningar i handelsflottans nyinvesteringar. Omfattandestimulanser har satts in för att öka näringslivets, och särskilt industrins,investeringar. har investeringsfonderna förkonjunkturutjämning varit frisläppta som det varit möjligt attutnyttja medlen i de särskilda investeringsfonder och arbetsmiljöfonder sominrättades 1974. Främst har vidare investeringsavdrag och -bidrag avbetydande omfattning varit tillgängliga. har strävandena varit atttillförsäkra industrin tillräckligt utrymme på kreditmarknaden. Resultaten kanemellertid inte sägas ha blivit tillfredsställande. 1975 och uppgickindustrins investeringstillväxt volymmässigt till vardera året. Dettaskall ses i ljuset av. att långtidsutredning bedömde att en ökning på5-6 % skulle behövas om bytesbalansen skuHe kunna restaureras till 1980.Samtidigt bör dock påpekas att investeringsutvecklingen i i en,internationell jämförelse varit gynnsam. Den låga investeringstaktenillustrerar emeUertid svårigheterna att, även med betydande ekonomiskpolitiskainsatser, höja investeringsnivån i ett läge då industrins bedömningar av denkommande efterfrågeutvecklingen successivt blir allt mer försiktiga samtidigtsom vinst- och likviditetssituationen försvagas. Det är svårt att skapa sig en enhetiig bildav industrins investeringsplaner och investeringsbenägenhet . Densenaste enkäten härrör och tyder i och för sig på en vissupprevide-ring men betydligt mindre än normalt under.höstens lopp av planernaför 1977. har tolkat detta så att en nedgång iinvesteringsnivån på i fasta priser är att räkna med. A andra sidan tolkarstatistiska centralbyrån samma enkät så att den skulle innebära en i stortoförändrad investeringsnivå tUl 1977. Med hänsyn till deinvesteringsstimulanser som närmare redovisas i finansplanen samt attkreditpolitiken förutsätts bli iitformad med en sådan inriktning attindustriinvesteringarna prioriteras har en viss invesleringsökning, eller , ansetts som sannolik. Kommunernas planer, som utan tvekan är påverkadeav.att deras finansiella läge väntas bli kraftigt förbättrat 1977, tyder på eninvesteringsökning om . Därmed har kommunernas nedåtgående investeringsutvecklingbrutits. Uppskattningsvis 1/3 av investeringsökningen får tillskrivasbarnstugeutbyggnaden. Även för bostadsbyggandet har nedgången i stort settstoppats upp. Igångsättningen av nya byggen har av konjunkturinstitutetberäknats omfatta 58 000 lägenheter eller samma nivå som 1976. Det är möjligtatt man ti o. m. kan få en något större igångsättning, eftersom det nufärdigställs färre lägenheter än vad det mera långsiktiga behovetantyder. 'Det visar också den minsk-' ning i antalet outhyrda lägenheter somregistrerats . Bil.1 Preliminär nafionalbudgef 11 De totala investeringarna i samhäUsekonomin harberäknats öka med i volym 1977 med tyngdpunkt på näringslivet ochkommunerna. En omsvängning i lagerutvecklingen förväntas iinder1977. Den lageruppbyggnad som skett, delvis med statligt stöd, har ägt rum iväntan på en konjunkturuppgång. I och med att denna uppgång blivit fördröjd ochgår trögare ökar den finansiella påfrestning på företagen som de stora lagrenutgör. Beslut fattades därför om att ett lagerbidrag för dessaöverlager skall utgå . Det har beräknats leda till eni stort sett oförändrad lagerstock 1977 jämfört med . Som tidigare framhållits har lönekostnadsökningarnaunder 1975 och 1976 varit betydande jämfört med våra viktigarekonkurrentländer. 1975 blev också den disponibla inkomsten för hushållenosedvanUgt hög. Realt beräknas ökningen ha varit . ökadeköpkraften med , trotsökade kontantlöner med 13 a . Inflationen jämte marginalskatter ochkommunalskattehöjningar i förening reducerade kraftigt den reala behållningenav löncutfallet. Konsumtionen anpassades inte tiU denlägre tillväxten i den reala disponibla inkomsten utan hushållen upprätthöU enhÖg konsumtionsökning även 1976, , genorri att tära på sitt sparande somhade ökat kraftigt . Attgöra en realistisk bedömning av hushållens inkomst- och utgiftsutveckling ochdärmed deras standardförbättring är osedvanligt vanskligt motbakgrund av den osäkerhet som med hänsyn till pågående avtalsrörelse råder omlöneutvecklingen. har därför räknat med tre alternativ förlönernas tillväxt 1977; nämligen en total lönekostnadsökning per titnme om ca8 %, resp. . Kontantlöneökningen beräknasgenomsnittligt till i runda tal , resp. . I specialkapitlen(kap. 29) i den preliminära nationalbudgeten redovisas i allmänhet prognosernaför utvecklingen på oUka områden i alla tre löneutvecklingsalternativen. m. har dock i allmänhet en begränsning tiU mellanalternativet fått ske avtekniska skäl. I finansplanen har av skäl som där närmare redovisas endast detlägre lönealternativet behållits. I detta kapitel återges kalkylerna enligtsåväl det lägre alternativet som mellanalternativet. Avavgörande betydelse för hushållens standardökning är att regeringensskatteomläggning redan tillförsäkrat löntagarna en ordentligförstärkning av de disponibla inkomsterna. Sänkningen av den direkta skattenuppgår tUl i runt tal åtminstone , för flertalet heltidsarbetandelöntagare. Det motsvarar en löneökning före skatt på 10 å med gällandemarginalskatter. Således, är löntagarna redan före en avtalsuppgörelse förseddamed en betydande inkomstförstärkning. Höjningen av kommunalskatten med igenomsnitt redu-! Prop.1976/77:100 Bilagal Finansplanen 12 cerarnågot behållningen av skattereformen. Men huvudintrycket kvarstår från dekalkyler som redovisar, att en avtalsuppgörelse medmåttliga nominella löneökningar kan nås utan att löntagarnas reala standardkommer i fara. Vid sidan av skattereformen bidrar kraftiga inkomstöverföringarfrån det offentliga tiU ett sådant utfall. Pensionerna ökar tUI följd avpensionstillskott, indexhöjning samt av att allt fler omfattas av ATP-systemet.Vidare ökar bostadsbidragen som en konsekvens av redan beslutade reformer. Tillsamraantaget skulle enUgt konjunkturinstitutetde reala disponibla inkomsterna för hela hushåUssektom öka , 3,8 %resp. i de tre lönealternativen. Vid det lägre alternativet förutsätts ensvag minskning av sparkvoten äga rum. I de två högre altemativen harspar-kvoten antagits öka något. Den privata konsumtionen skulle då öka med 3,, resp. i de olika alternativen. Tar man emellertid hänsyn till deekonomisk-politiska åtgärder som aviseras i finansplanen beräknaskonsumtionsökningen stanna vid 2,5 å . Prisutvecklingenbestämmer vad som realt återstår av en nominell inkomstutveckling. Enavgörande faktor i prisutvecklingen är den internationella inflationen. Defarhågor som hystes för en snabb råvaruprisstegringmed successiva spridningseffekter till färdigvarorna tycks inte ha besannats.,däm pades i stället prisutvecklingen för flertaletråvaror. Inte heller för bearbetade varor i internationell handel stegpriserna särskilt snabbt. har som grund för sinpriskalkyl utgått frän OECD-sekretariatets prisprognos i december1976, vilken förutspår en uppgång på 6 ä för färdigvarorna mellan 1976 och1977. Den har dock bedömts vara något för optimistisk och har därför höjts uppnågot, dvs. väntar sig en något snabbare intemationeU prisuppgångän . Trots detta blir det internationella pris-genomslaget påde svenska konsumentpriserna lågt 1977. TUl detta bidrar bl. a. en effektivrevalvering av den svenska kronan, med 2,5 å , räknat mellan årsgenomsnitten1976 och 1977 och vid förutsättningen att valutakurserna är oförändrade frånsenare delen av 1976. beslöt de oljeproducerande länderna att höjaråoljepriset. höjde priset från , medanflertalet övriga OPEC-länder höjde och avser att höja med ytterligare5 % . Den totala direkta effekten på konsumentprisnivån från deinternationella priserna under loppet av 1977 beräknas sammanlagt bli knappt 1procentenhet. Därtill kommer en viss fördröjd prishöjning som förorsakats avtidigare års kostnadshöjningar och importprishöjningar. Konjunkturinstitutethar inte kunnat ta hänsyn tiU att en del av den priskompensation som tUlförsjordbruket fr. o. m. subventioneras över statskassan. Ejheller har institutet kunnat beakta Bil.1 Preliminär nationalbudget 13 denhöjning av energibeskattningen och vissa punktskatter som anges i finansplanen.Dessa ändringar betyder en sammanlagd ökning av konsumentpriserna med . Konsumentprisökningen under loppet av 1977 väntassammantaget bli , och i resp. lönealternativ. Därmedskulle inflationstakten även i trappas ner. Enligt de beräkningar över finanspolitikenseffekter som görs i kapitel 8 i den preliminära nationalbudgeten kan denoffentliga sektorn totalt beräknas ge en expansiv effekt för samhäUsekonomin1977 motsvarande av bruttonationalprodukten. De i fmansplanen beskrivnastimulansåtgärderna svarar för en betydande del av produktionstillväxten ivårt land. Det gäller lagerstöd, investeringsstirtiulanser, statiiga insatserför och varven m. m. Den offentiiga konsumtionen väntasöka med , varav kommunerna . I ett medelfristigt perspektiv tersig dessa ökningstakter som mycket stora och klart över de alternativ förutvecklingen 19751980 som långtidsutredningen presenterade. Det får emellertidförutsättas att möjligheterna till offentlig expansion blir avsevärt begränsadeså snart resurserna mera omfattande kan sugas upp av den utiändska efterfrågan.Den mycket kraftiga sysselsättningsökningen i kommunerna, både under senare åroch beräknat , kommer då också att få konkurrens från en ökadarbetskraftsefterfrågan inom industrin. Sammantaget skulle produktionsökningen i Sverigebli 1977 enligt de prognoser som görs i detta kapitel. De siffrorsom presenteras i tabeUema 1: 11: 4 skiljer sig i vissa avseenden från de prognosersom gjort och som återfinns i resp. specialkapitel. Iföreliggande kapitel har hänsyn tagits till de i finansplanen redovisadeekonomisk-politiska åtgärderna. Dessa har en inriktning som medför en fortsattstimulans av den offentliga sektorn och investeringarna. Trots den svaga produktionsutveckling somregistrerats har utvecklingen på arbetsmarknaden varit mycketstark. Mellan helåren 1974 och 1976 steg antalet sysselsatta med 120 000 personer,varav ca 100 000 i offentiig sektor. Sysselsättningsexpansionen avtog docksuccessivt i styrka . till slutet av1976 ökade sålunda sysselsättningen med 50 000 personer. Uppgången under 1976var därvid högst obetydUg. Detsuccessivt mattare klimatet på arbetsmarknaden kommer att bestå under dettaår. Någon markant ökning i arbetslösheten väntas emellertid inte. Detsammanhänger främst med den fortsatt höga efterfrågan på arbetskraft i denoffentiiga sektorn. Vidare har förutsatts att arbetsmarknadspolitikensuccessivt anpassas på ett sådant sätt att öppen arbetslöshet så långt möjligtundvikes. Inom industrin torde en fortsatt ganska stor minskning isysselsättningen (ca 30 000 personer) komma Prop.1976/77:100 Bilagal Finansplanen 14 En sådan utveckling indikeras också .av konjunkturinstitutetsdecemberbarometer. En minskning i industrisysselsättningen kommer till ståndtrots att arbetsmarknadspolitiken inneburit, att de anställda hållits kvar iföretagen även när omfånget av produkr. tionen inte fullt ut motiverat det. Enföljd äv denna politik har blivit att produktivitetsutvecklingen varit mycketsvag . En omsvängning till högreproduktivitetsstegring inom industrin väntas . Den efterfråge- ochproduktionsökning som bedöms komma till stånd kan hanteras av den befintiigaarbetsstyrkan ute i företagen. Däri ingår de "reserver"arbetsmarknadspolitiken gett upphov till. Ännu snabbare vinster iproduktivitetshänseende är att vänta om och så snart den internationellakonjunkturen skjuter mera betydande fart uppåt. 1.2Utvecklingen inom olika områden i svensk ekonomi export har inte kunnat undgå att drabbasav den internatio-, nella lågkonjunkturen. Detta var mest märkbart under 1975då export-volymen sjönk . Tredjekvartalet 1975 låg exporten .. Sedan desshar en successiv återhämtning ägt rum. Det förefaller dock som omåterhämtningen tappat fart . Förbättringen av exportläget1976 gäUer främst produkter söm papper, trävaror, järnmalm medanverkstadsexporten i stort sett legat stiUa sedan 1976 års början. Trots attexportvolymen totalt ökade har nivå ejuppnåtts. A.tt den svenska exportutvecklingen varit så svagunder 1975 och 1976 kan enligt bedömning, se kapitel 3,inte:enr bart tillskrivas det faktum att rnarknaden totalt sett varit svag utanbe-, ror också på att svensk export har förlorat i konkurrenskraft. Vi tycks hatappat marknadsandelar inom den internationella handeln med både råvaror ochbearbetade varor: För de senare, som utgör ungefär 2/3 av exporten, angesmarknadsandelsförlusten till inte tillsammansinom OECD-området. Hänsyn har då: tagits tUl exportens ländersammansättning. Det är obestridligt att vår kostnadsutveckling harspelat en huvudroll i detta sammanhang. Den har pressat upp exportpriserna förfärdigvaror över världsmarknadsprisnivån räknat i jämförbar valuta. I ettslag har den förbättring av den relativa prisnivån som uppnåddes 1973 och 1974raserats. Vid ingången av 1977 Ugger de svenska, relativpriserna över1970 års nivå. 1 Preliminär nationalbudget 15 I någon mån förklaras emellertidandelsförlusterna också av att aktivitetsnivån i den svenska ekonomin hållitshögre än i omvärlden och att detta minskat pressen på producenterna att sökaavnämare utomlands. Bedömningen av de svenskaexportmöjligheterna 1977 grundar sig på utsikterna för den internationellakonjunkturen såsom den redovisas i kapitel 2. En fortsatt långsam återhämtningi förutses medan en något snabbare uppgång väntas i Förentastaterna och . Av speciellt intresse ur svensk-synpunkt är attinvesteringsuppgången utomlands tycks bli försiktig och mera allmänt komma attta fart först . Marknadstillväxten för bearbetadevaror (exkl. fartyg) inom OECD-området har beräknats till i volym 197.7.Hur den svenska export-volymen kan tänkas utveckla sig i förhållande tillensådan marknads-tUlväxt blir i långa stycken beroende av kostnadsutvecklingen.Vid det av redovisade mellanalternativet för lönekostnadsutvecklingen1977 skulle de svenska relativa exportpriserna fortsätta att stiga något.Eftersom verkningarna av tidigare kostnadshöjningar är betydande harmarknadsandelen antagits sjunka . Det lägre resp. högrekostnadsalternativet torde påverka andelsutvecklingen med någon procentenhetåt-vardera hållet; andelen ökar med lägre kostnader och sjunker vid högre. Détär av-vikt att konstatera att tidigare års kostnadshöjningar kan ha negativaeftersläpande effekter in på 1977 och även samt atteventuella tiUkomman-de kostnadshöjningar har konsekvenser in iframtiden. En exportökning förutses' inträdaför papper. En viss siiccessiv förbättring väntas också för järn- ochstålvaror. För merparten av debe-arbetade varorna, dvs. främstverkstadsprodukter, torde en volymökning på eller däröver kunna komma tillstånd. sker volymökningar för massa och i viss mån ävenjärnmalm medan trävaruexporten dämpas som följd av att lagren är stora iavnämarländerna. Totalt sett innebärkonjunkturinstitutets prognos en volymökning av exporten med vid detlägre lönekostnadsalternativet och vid en utveckling enUgt mellanalternativet.Under 1976 steg exporten . Expöifökriirigen 1977 fäller främst . Fartygsexporten beräknas falla-kraftigt. Om fartygenTäknas bortskulle exporttiilväxten bli ca 10 7o: En anledning till att prognoserna över den svenskautrikesbalansen slagit kraftigt fel är ätt importen visade sig ökamycket snabbare än beräknat. Det förefaller sannolikt att benägenheten attimportera i stället för att köpa inhemska varor har ökat. Det som tidigaresagts om kostnadsutvecklingen har även haft konsekvenser för de svenskavarornas konkurrenskraft.på.,henimamarknaden,.dys....svenska .varor. Prop.1976/77:100 Bilaga 1 Finansplanen 16 harförlorat andelar också på hemmamarknaden. Totalt sett beräknas importvolymen hastigit . Även har en stor benägenhet att importerafömtsätts. De ekonomisk-politiska åtgärder som presenteras i finansplanensänker im-porttillväxten jämfört med beräkningar. Detställer sig dock svårt att uppnå någon kraftigt sänkandeeffekt. Därför blir importvolymens tillväxt hög även 1977, 6,5 å . Inverkanfrån en låg kostnadsökning ger således mera betydande effekter på importenförst . Som en följd av uppbromsningen av denintemationella inflationen väntas tillväxttakten i både export- ochimportpriserna avta och ligga på resp. vid en utveckling enligtdet lägre lönealternativet. 1 mellanalternativet ökar exportpriserna någonprocentenhet ytterligare. Nästan alla tidigare prognoser utvisade ettöverskott i handelsbalansen . De preliminära tal som föreliggeranger i stället ett underskott på . Underskottet torde bli 2 3/4miljard kr. Med fortgående försämring inom utrikeshandeln med tjänstersamt ökande transfereringar på grund av ökad u-landshjälp och fördubbladeräntekostnader för utlandsupplåningen skulle bytesbalans-underskotlet uppgåtill . Detta är en försämring med drygt 2,5 miljarderkr. Dentotala produktionstillväxten i den svenska ekonomin blev svag även under 1976.Sålunda beräknas bruttonationalprodukten mätt från produktionssidan ha ökatmed 19751976. var ökningstakten ännu lägre, eller . Detär framför allt de varuproducerande sektorerna som utvecklats svagt under detvå . El-, gas- och vattenverk 6,5 -2,5 1 -2 1.5 4,5 2 1 -2 1 1/4 4,5 2 1 Preliminär nationalbudget 17 Varuproduktionen har sammantaget minskat både under 19.75och 1976. Hela ökningen i totalproduktionen faller således påtjänstesektorerna. Nedgången i varuproduktionen 1976förklaras av produktionsminskningar inom såväl industrin som byggnadssektorn,medan övriga varu-sektorer kunnal öka produktionen. På tjänstesidan beräknasproduktionen inom den offentliga och privata sektorn ha ökat med 4,5..resp. 2%19751976. kan den totalaproduktionen väntas öka i snabbare takt än . Mot bakgrund av bl. a.den bild över exportens utveckling som redovisats i föregående avsnittsamt en gynnsammare investeringsutveckling än 1976 kan varuproduktionen återväntas öka i volym. I ovanstående tablå ges en sammanställning av produktionsutvecklingen19751976 samt prognoser för 19761977. anges produktionstillväxtenenligt de två lägre lönekostnadsalternativen.