prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — 1976/77:100 Bilaga5 49 avdelning.Samtidigt tillfördes kammarrätten i en sjunde avdelning. Fr. o. m.den finns vid kammarrätten i en extra avdelning. Den Ijanuari 1977 inrättas en fjärde kammarrätt i bestående av tvåavdelningar, I karamarrättsorganisationen finns sålunda när kammarrätten iJönköping börjar sin verksamhet 20 avdelningar. Inom ramen för tillgängligamedel har under innevarande budgetår hämtöver kunnat sättas upp en extraavdelning vid vardera av kammarrättema i och . Till kammarrätterna har i enstigande trend kommit in omkring 18000-21000 mål . Härutöver har underåren 1974-1975 till kammarrätten i kommit in sammanlagt närmare 6000mål av engångsnalur om körkortsutbyte. Till kamraarrätterna har vidare under år1976 kommit in sammanlagt ca 5000 fastighetstaxeringsmål med anledning av 1975års aUmänna fastighetstaxering. Trots att kammarrättsorganisationen från15 avdelningar till 22 avdelningar den - inräknat debåda avdelningar som satts upp inom ramen för tillgängliga medel - och trotsökad avverk-ningstakt och vissa effektiviseringsälgärder har inle kunnalundvikas atl kammarrätternas balanser stigit från ca 19 000 mål vid utgången avår 1972 till ca 25 000 mål - varav drygt 2 000 mål om körkortsutbyte vidutgången av och ca 24000 mål vid utgången av . En betydande delhärav utgör emellertid en normal och nödvändig arbetsbalans av mål som befinnersig under skriftväxling, inläsning eller annan handläggning. Vid kammarrättema har avgjortsnärmare 19000 och ca 23 500 mål. Bland de sistnämnda måleningick dock ca 3 500 enkla och mer rutinbetonade mål om körkortsutbyte,Avverkningskapaci-leten uppgår f. n. tUl i genomsnitt ca I 100 1200 mål peravdelning och år, dvs. för 22 avdelningar till ca 24 000-26 000 mål per år.Inom kammarrätts-organisationen finns sålunda i förhåUande till det antal målsom kan väntas komma in ett inte oväsentiigtkapacitetsöverskott. Den nuvarande balanssiiuationen vid kammarrätternaär otillfredsställande. Det är angelägel att balanserna under de närmaste årenbringas ned till en godtagbar nivå. Vid ställningstagande till frågan om enytteriigare utbyggnad av kammarrättsorganisalionen måsle man emellertid hållai minnet att tiUskapandet av en aUtför stor organisation för avarbetande av balansermedför betydande olägenheter särskilt från personalsynpunkt dåöverorganisationen skall avvecklas. En rimlig avvägning synes vara attkammarrättemas balanser har bringats ned till en godtagbar nivå innan målen medanledning av allmänna fastighetstaxering kan börja avgöras i dessadomstolar. Viss överkapacitet kan då utnyttjas för handläggning avfasfighetstaxeringsmålen. För att ett sådani mål skall kuiina uppnås bör delsde båda avdelningar behållas som under innevarande budgetår har kunnat sättasupp inora raraen för tillgängliga medel, dels en ny avdelning tillföraskammarrätlsor- 4 1976/77. 1976/77:100 Bilaga 5 50 /78, Ett bibehållande av de båda nuvarandeförstärkningsavdelningama fömtsätter en uppräkning av anslaget med 1 milj. kr.Medelsbehovet för den nya avdelningen beräknar jag till . n. inte raed någon utbyggnad eller annan förändring avkammarrättsorganisationen utöver vad jag nu förordat. En kammarrätt bestående av endast två avdelningarär inte en lämplig storiek för en sådan doraslol. Den nya avdelningen /78 bör därför tillföras kammarrätten i . Jag avser somen följd härav att senare föreslå regeringen att förs över fråndomkretsen för kammarrätten i till kammarrätten i . Regeringen bör bemyndigas att för den nyaavdelningen vid kammarrätten i inrätta en ordinarie tjänst förkammarrättslagraan, en ordinarie tjänst för kammarrättsråd, tillika viceordförande på avdelning samt tre ordinarie tjänster för kararaarrättsråd. Med hänvisning tiU sammanställningen och till vadjag nu anfört beräknar jag anslaget till . Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. bemyndiga regeringen attinrätta de ordinarie tjänster för kammarrättslagman i Fo 27, förkammarrättsråd, tillika vice ordförande på avdelning i Fo 26 och förkammarrättsråd i Fo 23/24 sora jag har förordat i det föregående, 2. till Allmännaförvaltningsdomstolarna för /78 anvisa ett förslagsanslag av64700 . Bostadsdomstolen och hyresnämnderna m. m. 1975/76Utgift 15 471654 1976/77Anslag 18400000 1977/78Förslag 19000000 Hyresnämndema har till uppgift bl. a. att medla ochvara skiljenämnd i hyrestvister samt att pröva vissa typer av sådana tvister.Arrendenämn-dema har motsvarande uppgifter i arrendetvister. finns i samtliga län. De har gemensamt kansli. , som ivissa fall är gemensamt för två eller flera län, finns på tolv orter. är det hyresråd som utnämnts eller förordnats tiU det. Bostadsdomstolen är fullföljds- och slutinstans ide ärenden som avgörs av hyresnämnd. 1976/77:100 Bilaga 5 Beräknad ändring 1977/78 Domare och föredragande Övrig personal + 1007000 + 5000 - 30000 + 325000 + 65000 + 300000 + 5000 - 30000 +325000 1, Pris-och löneomräkning m, m. 1 0-altemativet förordardomstolsverket en minskning med tre extra tjänster som ordförande och niobiträdestjänster vid hyresnämnderna (-). Delta skulle medföra längrehandläggningstider och en ökning av antalet oavgjorda ärenden, Två tjänster för sekreterareoch två biirädestjänster yrkas för bostadsdomstolen (+343000 kr. 4, Tre biträdestjänster yrkas för arrende- ochhyresnämnderna (+180000 kr,). Vid hyresnämnderna har sedan deras tiUkomsl den 1januari 1969 funnits sammanlagt tre ordinarie tjänster för ordförande, tUlikachef för kansli, i numera Fo 26, 19 tjänster för ordförande i numera Fo 23/24och 22 extra tjänster för ordförande i numera Fg 23/24. Av dessa tjänster fårenligt regeringens beslul en ordinarie ordförandetjänst vid hyresnämnden iLinköping, tre extra ordförandetjänster vid var och en av hyresnämnderna iMalmö och och en extra ordförandetjänst vid var och en av hyresnämndemai , , , , och SundsvaU ej uppehållas.Flertalet av dessa tjänster har överhuvud taget inte sedan hyresnämndemastiUkomst varit besatta. Medel är inte anvisade för de tjänster som inte fåruppehållas, Hyresnämndema har funnits så länge atterfarenhet finns om vilken organisation som svarar mot det praktiska behovet.På gmnd härav bör tre 1976/77:100 Bilaga5 52 avde extra ordförandetjänsterna vid hyresnämnden i och en av de extraordförandetjänsterna vid var och en av hyresnämnderna i och Göteborgordinariesättas. En av de ordinarie ordförandetjänsterna vid hyresnämnden iLinköping bör dras in. Av de extra ordförandetjänsterna bör två tjänster vidhyresnämnden i , en tjänst vid var och en av hyresnämnderna i Malmöoch samt t. v. en i finnas kvar. Övriga extraordförandetjänster bör dras in. Regeringen bör begära bemyndigandeatt inrätta de ytteriigare ordinarie tjänster för ordförande som nämnts . Med hänvisning till sammanställningen beräknar jaganslaget tUl 19 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår ati 1. bemyndiga regeringen att inrätta de ordinarietjänster för ordfö rande i Fo 23/24 som jag har förordat i det föregående, 2. till Bosladsdomstolen och hyresnämnderna m. m.för /78 anvisa ett förslagsanslag av . Utrustning till domstolar m. m. 1975/76Utgift 3 229033 Reservation 3 323 954 1976/77Anslag 3 850000 1977/78Förslag 5 550000 Från anslaget bestrids kostnader för inköp avutrustning och inventarier till nya och ombyggda lokaler för myndigheter inomdomstolsverkets förvaltningsområde, med undantag av de aUmännaadvokatbyråerna, och konsultkostnader i samband därmed samt kostnader förflyttning. beräknar medelsbehovet budgetåret1977/78 till . Jag beräknar medelsbehovet tUl . IenUghet härmed hemställerjag att regeringen föreslår att till Utrustning lill domstolar m. m. /78 anvisa ett reservationsanslag av . 1975/76Utgift 17831299 1976/77Anslag 17000000 1977/78Förslag 18 600000 () har tilluppgift att fortsätta uppbyggnaden och vidareutveckla centrala fastighets- ochinskrivningsregister baserade på automatisk databehandling (ADB). Prop.1976/77:100 Bilaga 5 Nämnden leds av en styrelse. Tillstyrelsen är knutet ett råd med uppgift alt verka för en samordning av nämndensverksamhet med verksamheten hos kommunala organ som kan komma att lämnauppgifter till eller utnyttja registren. Chef för nämnden är en överdirektör. Inom nämnden finnsfem enheter, en leknisk enhet, en fastighetsregisterenhel, eninskrivningsregisterenhet, en utvecklingsenhet och en administrativ enhet. Beräknadändring 1977/78 Handläggande personal Övrig personal Förberedelser för genomfö randel av beslutade reformer Avgår intäkter under anslaget + 615 000 ] Sedan beslutat om nyasystem för fastighetsregistreringen (prop, 1968:1 bU. 4 s. 10, SU 1968:2, 3LU1968:5, rskr 1968:80) och in-skrivningsväsendel (prop. 4 s, 44, SU1970: 2, 3LU 1970:8, rskr 1970: 96) i riket, innebärande central registreringmed hjälp äv ADB-teknik, föreslogs statsverksproposition att ettförsta driftsystem - driftsystem 1 skulle införas för begränsade delar avlandet samt att det skulle ankomma pä Kungl, Maj;t atl besluta om vilka områdensystemet skulle omfatta. godtog förslaget (prop, 1973:1 bil, 4 s, 24,CU 1973: 8, rskr 1973:79). har beslutat omändrade riktlinjer 1968 beslutade fastighetsregisterreformen (prop.1974:48, CU 1974:30, rskr 1974: 252), Med stöd av Kungl. Maj:tsbemyndigande den 22 raars 1974 tillkallades sakkunniga för utredning av ettriksomfattande system för fastighetsregistreringen m.m. Kommittén (Ju 1974:06)som antog namnet fastighetsdatakommittén (FADAK) har slutfört sitt uppdrag ochöveriämnade betänkandet (SOU 1976:56 och 57)Fastighetsdata. Betänkandet remissbehandlas f. n. Remissvaren skall varainkomna till , 1976/77:100 Bilaga5 54 /.CFD.s anslagsframställning avseende /78 CFD lämnar i sin anslagsframställning förslag påire alternativa anslagsnivåer. Den lägsta anslagsnivån, alternativ O, innebären minskning av nuvarande anslag och uppgår till . Alternativ I,som inkluderar löne- och prisomräkning, uppgår till . och alternativ2 tUl . I samtliga anslagsaltemativ tillkommer dessutom ,för prisomräkning av ADB-kostnader, om inte Datamaskincentralens föradministrativ databehandling (DAFA:s) dataanläggning i förs över tillCFD, Regeringen förordnade genom beslut den 11 december1975 och att drift med rättsverkan enligt driftsystem I fickäga rum i län som försöksverksamhet den 31december 1976. Nuvarande fastighetsböcker och tomträttsböcker skuUe under dennaförsöksverksamhet kompletteras med uppgifter som förts in i inskrivningsregistret.Driften av fastighetsregistret skulle anordnas på sådant sätt att återgångtill manueU registrering i län inte förhindrades och kunde ske utantidsutdräkt. Regeringen har vidare genom beslutet föreskrivitatt CFD skall koncentrera sitt arbete under /77 till frågor somgäller driftsystem 1 i län och att förberedelser för utvidgning avdriftsystem 1 tiU område utanför län inte får ske. CFD, och lantmäteriverket har den 1september 1976 till regeringen inkommit med rapport angående utfallet avförsöksverksamheten beträffande drift med rättsverkan av driftsystem 1 iUppsala län. Genom beslut har regeringen iavbidan på kommande stäUningstaganden till FADAK:s förslag förordnat attfortsatt drift med rättsverkan enligt driftsystem 11, v. får äga rum i Uppsalalän som försöksverksamhet undertiden den 1 januariden 30juni 1977. budgetproposition (prop. 1975/76:100bil. 4 s. 62) anmäldes att ställning till frågan om ett eventuelltriksomfattande fastighetsregistreringssystem borde tas försl sedan FADAK hadeavgivit sitt betänkande och detta remissbehandlats. Jag avser att senareföreslå regeringen att /lägga fram ettprincipförslag om framtida fastighets- och inskrivningsregister ra. Valet av lösningarvid stäUningstagandena tiUFADAK:s förslag kan inte antas i någon högre grad påverka raedelsbehovet förCFD under /78. Om del visar sig nödvändigt kan regeringen taupp frågan öm ytterligare medel för CFD under det ifrågavarande budgetåret isamband med det omnämnda principförslaget eller i förslag omtUläggsbudget. 1976/77:100 Bilaga5 55 Medhänvisning härtill bör anslaget för /78 föras upp med oförändratbelopp jämte löne- och prisomräkning. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att till förbudgetåret \911ll% anvisa ett förslagsanslag av . 1976/77:100 Bilaga5 56 E. RÄTTSHJÄLP M. 1975/76Utgift 115625706 1976/77Anslag 107000000 1977/78Förslag 120000000 Från anslaget bestrids de rättshjälpskostnader(förmåner) som enligt rättshjälpslagen (1972:429; omtryckt 1976:626) skallbetalas av allmänna medel, dvs, framför allt ersättning till offentiigförsvarare och biträde vid allmän rättshjälp. beräknar medelsbehovet /78 till 123 milj. kr. Med hänsyn till beräknad ökning av belastningen påanslaget bör detta räknas upp med 13 milj, kr. Jag hemställer att regeringenföreslår atl tiU Rättshjälpskostnader för /78anvisa elt förslagsanslag av . Verksamhetenvid de allmänna advokatbyråerna trädde reformen om samhälletsrättshjälp i kraft. Reformen innebar bl, a. att allmänna advokatbyråer medstaten som huvudman inrättades. 1972:4 med förslag till rättshjälpslag m.m, uttalades atl det allmänna skuUe driva advokatverksamhet över hela landet.Riktpunkten för utbyggnaden skuUe vara att en allmän advokatbyrå skall finnas ivarje län. Vid riksdagsbehandlingen av prop. 1973:74 med förslag tiUorganisation av samhällets rättshjälp m.m, uttalades dock atl någotstäUningstagande belräffande behovet av ytteriigare allmänna advokatbyråerutöver de 30 föreslagna inte borde göras innan ett betydande erfarenhetsmaterialav reformen förelåg (JuU 1973:19 s. 4). De allmänna advokatbyråernas främsta uppgift är atllämna rättshjälp enligt rättshjälpslagen (1972:429; omtryckt 1976: 626), Bl, a,skaU juristerna på byråerna kunna åtaga sig uppdrag som offentlig försvarare.Om det kan ske utan hinder för den verksamhet som bedrivs enligträttshjälpslagen, skall byråerna även lämna annat biträde i rättsligangelägenhet. De allmänna advokatbyråerna skall i princip vara självbärandeoch skall konkurrera på lika villkor med enskilda advokatbyråer. Numerafinns 30 allmänna advokatbyråer. Den allmänna advokatbyrån i 1976/77:100 Bilaga 5 Luleåhar ett filialkontor i och ett i . Vidare har regeringen genombeslut medgivit att vid allmänna advokatbyrån iVänersborg får finnas ett filialkontor i t. o. ra. utgången av år1978. Vid de allmänna advokatbyråema finns 288 tjänster, varav 137 föradvokater och annan juristpersonal och 151 för övrig personal. Domstolsverketär centralmyndighet för rättshjälpen. Medel för de allmänna advokatbyråemas verksamhetanvisas innevarande budgetår under följande anslag. Anslag 1 är ett förslagsanslag som tas upp med ettformellt belopp pä . Under anslaget redovisas kostnader och intäkter förverksamheten vid de allmänna advokatbyråema. Som inkomst under anslaget redovisasraedel sora tagits i anspråk från anslaget Bidrag till allmänna advokatbyråer.Medel som svarar mot avskrivning och förräntning av utrustnings-kapitalet samtmedel som svarar mot värdet av de tjänster sora de allmänna advokatbyråemaerhåller från redovisningscentral levereras in till särskildainkomsttitlar på statsbudgeten. Anslag 2 är ett förslagsanslag från vilket utgårdriftbidrag till de allmänna advokatbyråerna för vissa särskilt angivnakostnader. Anslag I fär i princip inte belastas. För atl lösalikviditetsproblem för uppdragsverksamheten samt för att tiUgodose behov avrörelsekapital disponerar de allmänna advokatbyråerna en rörlig kredit iriksgäldskontoret. Den uppgår f, n. tiU 13,2 milj, kr. Allmänna advokatbyråer: Uppdragsverksamhet 1975/76Utgift 4 762000 1976/77 Anslag 1977/78 Förslag 1975/76 UtfaU Den ekonomiska målsättningen för de allmännaadvokatbyråema har ännu inte uppnåtts. Byråerna visade underskott i rörelsenäven /76. Underskottet uppgick tiU , För byråernasammantagna 1976/77:100 Bilaga 5 58 uppnåddesunder budgetåret kostnadstäckning, EnUgt verkels beräkningar /76 skulle verksamheten vid de allmänna advokatbyråema sammantagnaresultera i ett underskott om cirka 1,4 milj. kr. Kostnadstäckningen beräknadesuppgå till . Resultatutvecklingen vid byråerna under de två förstaverksamhetsåren antydde att det fanns goda skäl att räkna med att byråernaskulle kunna uppnå full kostnadstäckning under /78, Utfallet /76 har emeUertid visat att tidigare gjorda prognoser varit föroptimistiska. Vid beräkningama för /76 har domstolsverketöverskattat utveckUngen av efterfrågan på de allmänna advokatbyråernastjänster, I stället för ökad efterfrågan på tjänster har många av byråerna fåttvidkännas en minskad efterfrågan. Resultatet under /76 kanvidare förklaras av att den timkostnadsnorm som varit bestämmande för intäkternasstorlek inte motsvarat de allmänna advokatbyråernas verkliga kostnader. Härtillkommer att advokaterna på de allmänna advokatbyråerna tagits i anspråk somledamöter i rättshjälpsnämnder och i inomdomstolsverket. Ytteriigare förklaringar till underskottet är bl. a. kapacitetsöverskottvid vissa av byråerna och förluster i rådgivningsverksamheten. Underskottetsynes också något större än det i realiteten är eftersom viss del av denbokförda förlusten moisvaras av ökningen under budgetåret av värdet av detarbete som nedlagts i ärenden som ännu inte fakturerats. Om den reella ökningeni upparbetat värde räknas sora intäkt minskar det totala underskottet /76 tUl ca 3.8 milj. kr. räknar nu med att verksamheten vidde allmänna advokatbyråema skall ge full kostnadstäckning först budgetåret1981/82, föreslår inga ändringar i förutsättningama förverksamheten eller utökningar av denna. Verket förordar dock att den bokfördaförlusten /76 och uppkommande underskott på sätttidigare skett får belasta anslaget Allmänna advokatbyråer:Uppdragsverksamhet, Verksamheten vid de allmänna advokatbyråema haralltsedan de inrättades uppvisat underskott. De bokfördaförlusterna har uppgått till, för /, /. och för budgelårel 1975/. Förlusterna påverkar byråernas likvida situation.Vid inrättandet av byråerna tilldelades de en rörlig kredit om 5 milj, kr. Denrörliga krediten har härefter höjts , ,och uppgår nu till 13,2 milj. kr. Regeringen har förordnat, dels genom beslut den 26maj 1975 atl anslaget Allmänna advokatbyråer: Uppdragsverksamhet /75 skall belastas med det bokföringsmässiga /74 och dels genom beslut att anslaget förbudgetåret Prop.1976/77:100 Bilaga 5 59 1975/76 skall belastas med det bokföringsmässigaunderskottet /75. Lönsamheten vid de allmännaadvokatbyråerna - gemensamt betraktade har varit och kan åtminstoneför befaras förbli otillfredsställande. räknarinle med att byråema skall kunna uppnå full kostnadstäckning förrän budgetåret1981/82, Det ter sig mot denna bakgrund angeläget att förutsättningarna förverksamheten vid de allmänna advokatbyråema liksom formerna för och inriktningenav denna nu blir föremål för en allsidig utredning. Jag avser att så snart soramöjligt föranstalta härom. Tjänster vid de allmänna advokatbyråema sora underutredningstiden blir vakanta bör återbesättas först efter särskild prövning,där lönsamhetsfrågan särskilt beaktas. Del ankommer på regeringen att meddelaföreskrifter i denna fråga. I avbidan på resultatet av denförenämnda utredningen bör anslaget Allmänna advokatbyråer: Uppdragsverksamhetliksom kunna belastas för bokförda förluster. Jag avser att senareföreslå regeringen att anslaget för /77 får belastas med 5429000kr, utgörande det bokföringsmässiga underskottet för /76. Jag hemställer att regeringen föreslår att lill Allmänna advokatbyråer: Uppdragsverksamhetför budgetåret \911I1S anvisa ett förslagsanslag av 1000kr. Bidrag till allmänna advokatbyråer 1975/76 Utgift 303 444 1976/77 Anslag 500000 1977/78 Förslag 500000 beräknarmedelsbehovet för /78 tUl . Jag beräknar medelsbehovet till500000 kr. Jag hemställer i enlighet härmed att regeringen föreslår att till Bidrag till allmännaadvokatbyråer för /78 anvisa ett förslagsanslag av . Ersättning åt vittnen m. m. 1975/76 Utgift 22745270 1976/77 Anslag 20500000 1977/78 Förslag 23000000 Från anslaget bestrids en mångfaldolika kostnader för rättegångsväsendet, däribland ersättningar av aUmännamedel till vittne, målsägande och Prop.1976/77:100 Bilaga 5 60 tolksamt kostnad för personundersökning i brottmål. I vissa fall bestrids frånanslaget utgifter för rättegångar där staten är part. Vidare betalas från anslagetersättning till särskilt förordnad vigselförrättare enligt kungörelsen(1964:678) med närmare förskrifterom borgerlig vigsel och bidrag tillkommunernas kostnader för borgeriig medling enligt kungörelsen (1973:697) ommedling mellan samlevande. ulgår från delta anslag ävenersättningar enligt lagen (1974:515) om ersättning vid frihetsinskränkning.Enligt kungörelsen (1972:416; omtryckt 1976:319) om statsmyndigheternasskadereglering i vissa fall framställs anspråk på ersättning med stöd av dennämnda Lagen hos JK. I skrivelse har denne påtalat attnyssnämnda kungörelse helt saknar bestämmelser om rättegångskostnader i ärendethos JK. På grund av de allmänna principer som gäller om sådana kostnader i ärendehos förvaltningsmyndighet saknar JK därmed möjlighet att tillerkänna ensökande ersättning för kostnader i ärendet. Detla är enligt JK;s mening en storbrist. Skaderegleringen genom JK är till fördel för både staten och denskadelidande men den skadelidande drabbas av den nackdel som det innebär atthan inte kan få ersättning för sina kostnader i ärendet. Om han däremot väljeratt väcka talan vid domstol i stället för att vända sig tin JK, får hanersättning även för sina kostnader. Med anledning av vad JK har anfört vill jag erinraom att den enskilde har möjlighet att erhålla rättslyälp enligträttshjälpslagen i samband med att han ansöker om ersättning hos JK. Dennaomständighet anfördes som ett skäl för att inte föra in någon bestämmelse omersättning för kostnader i lagen om ersättning vid frihetsinskränkning (seprop. 1974:97 s. 79). JK:s erfarenheter visar emellertid att möjligheterna förden enskilde att få rättshjälp inte är tillräckliga utan att det vid sidandärav finns behov av att kunna medge ersättning för kostnaderna i ärendet hosJK. Från anslaget bör därför få utgå ersättning för arvode till biträde och förutredningskostnader i ärende hos JK om ersättning enligt lagen (1974:515) omersättning vid frihetsinskränkning. Det ankommer på regeringen att meddelanärmare bestämmelser härora. Medhänsyn till belastningen behöver anslaget räknas upp med 2,5 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Ersättning åt vittnen m.m. för budgetåret1977/78 anvisa ett förslagsanslag av . 1976/77:100 Bilaga 5 Vissadata rörande kriminalvården m. m. Anslaltsklienlel (intagna på kriminalvårds- anstalter, allmänna häkten och med häkien samordnade polisarrester) häktade för brott: - skyddstillsyn (BrB 28: 3) överlämnade till särskild vård överlämnade till vård utom anstalt: Högsta beläggningen på kriminalvårdsanstaltemaunder var 3 821 mot 4210 och 4585 under är 1974. Antalet klienter inom frivården var den 1 oktober1976 16 293 mot 16357 . Kriminalvården hade 4483 platser påkriminalvårdsanstaltema, varav 2502 slutna och 1 981 öppna. Antalet platser ide allmänna häktena och i de polisarrester som är samordnade raed dessa häktenvar 1 146. har ett nytt allmänt häkte med 30platser tagits i bruk i . Regeringen förordnade attföljande anstalter skall reduceras med angivet antal platser: 35 platser,40 platser och 40 platser. Reduceringen skall vara avslutadsenast . I enlighet med uttalande av riksdag (JuU1975/76: 28 s. 4, rskr 1975/76:274) har regeringen ånyo prövat beslutet såvittavser reduceringen av piatsantalet vid kriininalvårdsanstalten har emellertid främst mot bakgrund av beläggningssituationen vidövriga kriminalvårdsanstalter inte funnit skäl att göra någon ändring ibeslutet. 1976/77:100 Bilaga 5 62 Den sjunkande beläggningen på kriminalvårdsanstalternagör det nödvändigt med en fortsatt reducering av anstaltsbeståndet. Liksomdetta budgetår bör den fortsatta reduceringen i huvudsak beröra vissa riksanstalter.Regeringen har därför beslutat ati kriminalvårdsanstaltemaLjustadalen och Sjöboda samt allmänna häktet i och 24 platser påkriminalvårdsanstalten skall vara nedlagda , docksenast .