prop · G003150 · 1976-12-31 00:00:00 — Närriksdagen under stor enighet tog ställning till långtidsutredningsberäkningar konstaterade man att det var lämpligt att, vad gäller användningenav de resurser som kunde avsättas för konsumtion, sikta på ett mellanalternativsom inte ensidigt prioriterade vare sig den privata eller den offentligakonsumtionsökningen. Ett sådant mellanalternativ skulle kunna innebära attprivat och offentlig konsumtion fick expandera i ungefär samma takt eller medknappt , Härvid förutsattes attbruttonationalprodukten i genomsnitt skulle öka . Underåren 1975 och 1976 har expansionstakten för konsumtionen emellertid varitavsevärt snabbare eller för den privata och förden offentliga konsumtionen. har brut tonationalprodukten ökat medendast . Det är mot denna bakgrund nödvändigt att vi under denärmaste åren dämpar ökningstakten i vår inhemska förbmkning. Isyfte att begränsa den privata konsumtionsökningen har regeringen föreslagit(prop, 1976/77: 144) att mervärdeskatten höjs. Växelkursförändringen får ocksåen åtstramande effekt genom att priserna på importerade varor kan väntasstiga. har regeringen sett det som angeläget att utformaåtstramningen så att pensionärer och barnfamiljer i möjligaste mån skyddas. Förpensionärer sker detta genom att pensionerna är indexreglerade och förbarnfamiljerna föreslår regeringen att den i budgetpropositionen föreslagnahöjningen av barnbidragen med 1976/77:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag 3 per år tidigareläggs och träder i kraft i stället för den Ijanuari 1978. Det råder knappast någonoenighet om att det i princip är nödvändigt att dämpa den privatakonsumtionens ökningstakt som ett led i strävandena att återvinna balans i deutrikes transaktionerna. Däremot har i den allmänna debatten gjorts gällandeatt den av regeringen valda metoden en höjning av mervärdeskatten ärolämplig från framför allt fördelningspolitiska synpunkter. Som ett alternativhar därvid i första hand en höjning av arbetsgivaravgifterna (löneskatten)angivits. Enligt min mening talar emellertid övervägande skäl emot ett sådantalternariv. Den utlandskonkurrerandeindustrins konkurrensläge är redan besvärligt; att genom ytterligarekostnadsökningar försämra det vore oförsvarligt. De som förespråkar höjdaarbetsgivaravgifter menar emellertid att dessa skulle komma att avräknas frånde lönehöjningar som annars skulle vara möjliga, så att den totalalönckostnadsökningen för företagen skulle förbli densamma, I och för sig finnsdet många som ifrågasätter om en sådan fullständig avräkning verkligen kommertill stånd. Om man emellertid antar att detta skulle bli fallet, vill jagunderstryka några konsekvenser som inte tillräckligt har beaktats idiskussionen. En första effekt är attköpkraftsindragningen blir väsentligt mindre än den beloppsmässiga höjningen avarbetsgivaravgiften. Den löneökning som avgiftshöjningen ersatt skulle juannars ha utgått som kon-tantlön och därmed ingått i underlaget för statlig ochkommunal inkomstskatt. Även underlaget för arbetsgivaravgifter skulle ha ökati motsvarande mån. Avkastningen av dessa skatter och avgifter minskar alltsåoch i själva verket kan det beräknas att ungefär 2/3 av avgiftshöjningensbruttobelopp på detta sätt går förlorad vid en totalberäkning. En höjning avarbetsgivaravgiften med exempelvis ger därför en nettoeffektav . Även vid en höjning avmervärdeskatten finns visserligen vissa av-räkningsposter, främst på grund avpensionernas indexreglering, men de är väsentligt mindre än i fråga omarbetsgivaravgifterna. För att nå samma köpkraftsindragning krävs därför enförhållandevis större höjning av arbetsgivaravgifternas uttagsprocent än avmervärdeskattens. En andra effekt avarbetsgivaravgiftshöjningar som förutsätts bli avräknade mot löneökningarligger på det individuella planet. På grund av inkomstskattens progressivitétblir den reduktion av den disponibla inkomsten efter skatt som följer av engiven arbetsgivaravgiftsökning högst varierande. En reduktion avbruttoinkomsten med en procentenhet medför således en reduktion av inkomstenefter skatt med för en inkomsttagare med . inkomst, med 0,6 %vid . inkomst och med vid , inkomst. För högainkomster, t. ex, ,, har effekten sjunkit till . 1976/77:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag 4 Mervärdeskattenseffekt visar enligt tillgängliga undersökningar ocksä en profil dar denrelativa belastningen avtar vid stigande inkomst, men skillnaderna mellan olikainkomstnivåer är avgjort mindre än de som kan beräknas förarbetsgivaravgiftshöjningen, I gruppen av hushåll med de lägsta inkomsternadominerar dessutom pensionärerna som ju vid en ökning av mervärdeskattenautomatiskt kompenseras genom indexuppräkningen av utgående pensionsbelopp. Enytterligare fördelningspolitisk effekt som enligt min mening talar tillarbetsgivaravgiftshöjningens nackdel när det gäller att åstadkomma en allmänåtstramning är att en sådan höjning endast träffar arbetsinkomster. Relativtsett missgynnas alltså hushåll vars dominerande inkomstkälla är löner ellerrörelse- och jordbruksinkomster i förhållande till sådana där andelenkapitalinkomster är större. Typiskt sett innebär detta att det är hushåll medlägre inkomster som missgynnas i förhållande till dem med högre. Sammantagetkan man enligt min mening inte hävda att de fördelningspolitiska effekterna aven höjning av arbetsgivaravgifterna i och för sig skulle vara gynnsammare än aven höjning av mervärdeskatten. Inomden offentliga sektorn har den kommunala expansionen varit särskilt snabb.Under åren 1975 och 1976 ökade den kommunala konsumtionen med per år.Föreliggande kommunala utgiftsplaner pekar på en expansionstakt på perår . Ett förverkligande av dessa planer kan inte bedömasvara förenligt med en återställd samhällsekonomisk balans. Det skulle ävennödvändiggöra stora ökningar av den kommunala utdebiteringen under åren 1979och 1980. Ar 1978 är kommunernas läge i finansiellt avseende mera gynnsamt pågmnd av den kraftiga ökningen av skatteinkomsterna, som de automatiskt åtnjuterdetta år med gällande utbetalningssystem för kommunalskattemedel. Motdenna bakgmnd har regeringen vid överläggningar med kommunförbundenaktualiserat frågan om vilka åtgärder som kan vidtas för att begränsa denkommunala utgiftsexpansionen. Jag vill i detta sammanhang stryka under att detär regeringens uppfattning att inom ramen för det totalt sett begränsadeutrymme som finns för kommunala utgiftsökningar bör barnomsorgen och långtidsvårdenprioriteras, Ifråga om statsbudgeten föreslår regeringen ett antal åtgärder som syftar tillatt senarelägga eller inbespara vissa utgifter. En taxeöversyn kommer också attgenomföras. Jag återkommer senare till vad dessa åtgärder innebär mer i detalj. Somen ytterligare del av åtstramningspaketet har regeringen föreslagit (prop,1976/77: 144) att en investeringsavgift införs för oprioriterade byggen sompåbörjas den 15 maj 1977den , Syftet är att hållatillbaka de inhemska anspråken på produktionsresurser inom byggnadssektorn ochdämpa den snabba kostnadsutvecklingen 1976/77:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag 5 Avgiften kommer också att underlätta kreditmarknadens uppgiftatt prioritera nödvändiga investeringar i den utlandskonkurrerande sektorn. Enlugnare kostnadsutveckling kommer också att möjliggöra för kommunerna att tillrimliga kostnader fullfölja utbyggandet av förskolan. Avgiften tas ut för bl,a, bensinstationer, parkeringsanläggningar, butiks-, kontors- och banklokaler,idrottsanläggningar samt större fritidshus. Regeringen har begärt riksdagensbemyndigande att få undanta arbete inom vissa regioner om det visar sig lämpligtav sysselsättningsskäl. Denekonomiska politiken har utformats mot bakgrund av en realistisk uppfattningav nuvarande situation. Läget är för dagen sådant att en åtstramningkrävs och det är nödvändigt att vi inte beviljar oss större standardökning vare sig den tas ut i form av ökad offentlig konsumtion eller genom högreprivat konsumtion än vad som är förenligt med samhällsekonomisk balans. Genomatt hålla uppe efterfrågan i vår ekonomi och genom en aktivsysselsättningspolitik har det varit möjligt för oss att behålla full sysselsättningtrots den konjunkturnedgång som har drabbat den industrialiserade världen.Priset har emellertid varit växande bytesbalansunderskott och den trenden måstenu vändas. Regeringentvekar inte att ta sitt ansvar för de åtgärder som behövs även om det ligger isakens natur att dessa inte kan vara populära. Det är emellertid endast genomatt lägga gmnden för en stark ekonomi som den fulla sysselsättningen i längdenkan tryggas och som ett framtida reformarbete kan förverkligas. Med fasthet ochansvar kommer denna regering att som föra en politik i hela folketsintresse. 2 Besparingsåtgärder rörande statsbudgeten m. m. Isyfte att förstärka statsbudgeten såväl under /78 som underkommande budgetår föreslår regeringen en rad besparingar och andra åtgärder. av dessa åtgärder kan regeringen själv besluta om. För andra krävsriksdagsbeslut. Regeringen tar vidare initiativ till en rad utredningar ombesparingsmöjligheter inom olika områden. Senareläggningav byggrmdsinvesteringar m. m. Inuvarande ekonomiska läge är det lämpligt att senarelägga vissa statligabyggen. Chefen för har funnit att nybyggnaden av etträttscentmm i kan uppskjutas. Viss senareläggning av ombyggnadenför högsta domstolens kansli är också aktuell. De totala kostnaderna för dessabyggprojekt beräknas till 47 milj, kr. Utgiftsminskningen under budgetåret1977/78 beräknas till knappt hälften härav. Medstöd av lagen (1971: 1204) om byggnadstillstånd fastställer re- 1976/77:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag 6 geringenårligen ramar för igångsättning av sjukvårdsbyggnader. gäller enram på 1 300 milj. kr. för sjukvårdsbyggnader i allmänhet. har futmit att investeringsramen för bör kutma minskas med 50milj, kr,, vilket innebär en senareläggning av vissa planeradeigångsättningar. Förinvesteringar inom postverket, , och statensvägverks förrådsfond har för /78 upptagits investeringsanslagom 124,9 milj. kr., 870,6 milj. kr,, 672,4 milj, kr. resp. 107,4 milj. kr.Chefen för har funnit att vissa byggnadsarbeten ochvissa investeringar i fasta anläggningar kan senareläggas. Besparingarna tillföljd härav beräknas för /78 totalt uppgå till 15 milj, kr. Inombudgetdepartementets område har anvisats 510 milj. kr. till byggnadsarbeten förstatlig förvaltning och inköp av fastigheter m. m. Det är enligt min bedömningmöjligt att senarelägga vissa byggnadsarbeten och markförvärv. Efter samrådmed chefen för kommundepartementet har jag funnit att sådan senareläggning iförsta hand bör kunna ske för byggnadsarbeten m. m. för länsförvaltningen. Bl.a. bör planerade byggnadsobjekt i och senareläggas. Den beräknadekostnadsbesparingen uppgår för /78 till ca 30 milj. kr. och förbudgetåren 1978/79 och 1979/80 till sammanlagt 30 milj. kr. Undersamma anslag har vidare beräknats medel för om- och nybyggnader i de s. k.Södra Klara-kvarteren i , Med utgångspunkt i beslut år1975 om återflyttning till ombyggda lokaler på som bl. a.innebär att det nuvarande kanslihuset skall tas i anspråk som riksdagshotell,har ett omfattande planerings- och utredningsarbete inletts med sikte på attsamla departementen i Södra Klara-kvarteren och åstadkomma en rationelllokallösning för . Planeringen omfattar kvarteren ,Lejonet, Vinstocken, , Björnen, Loen, Tigern och Brunkhuvudetoch möjlighet att utnyttja kvarteret 39, Fleraskäl talar enligt min mening för att de planerade byggnadsarbetena i SödraKlara m, m, inte utförs med den forcering som den nuvarande planeringeninnebär. För del bör i första hand vissa av debyggnadsarbeten senareläggas som inte behöver tas i anspråk för att evakueradet nuvarande kanslihuset. Som ett led i stabiliseringsprogrammet är detvidare önskvärt att även återflyttning till Helgeandsholmensenareläggs. Jag vill i sammanhanget erinra om att (KU 1976/77: 41)synes ha ställt sig bakom tanken att den, om den beslutar sig för attåterflytta till , kommer att vara installerad där , Kostnadsbesparingenför Södra kan på redovisade grunder preliminärt beräknas till35 milj. kr. Prop.1976/77:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag 7 ochför budgetåren 1978/79 och 1979/80 till sammanlagt ca 50 milj. kr. Önskvärdhetenav en senareläggning av tidpunkten för återflyttning tillHelgeandsholmen bör ges till käima. Äveninom utbildningsområdet har vissa senareläggningar av byggnadsinvesteringarbedömts möjliga. Statsrådet kommer senare att föreslå attskolbyggnadsramen sänks med 60 milj, kr, från i budgetpropositionen angivetbelopp om 660 milj, kr. Vidsin genomgång av högskoleområdet har chefen för utbildningsdepartementetkommit till slutsatsen att byggnadsstart kan senareläggas för de ickelaborativa institutionerna vid i , restaurangbyggnadeninom Frescati-området för i , ombyggnad för kemi vidChalmers tekniska högskola i och en idrottshall vid gymnastik- ochidrottshögskolan i , Totalt inom högskoleområdet berörsbyggnadsinvesteringar om ca 75 milj, kr. Effekten för /78 kanberäknas till ca 30 milj, kr. Chefenför har funnit vissa möjligheter att senareläggabyggstarten avseende ett antal objekt inom departementets verksamhetsområde.Detta medför en besparing under / 78 om sammanlagt ca 10 milj,kr. Övrigabesparingsåtgärder som beslutas av regeringen Chefenför har beräknat att medelsförbrukningen under anslagettill information om i utlandet för /78 kan reduceras med300 . genom senareläggning av vissa projekt. Regeringenkommer i fråga om det internationella utvecklingssamarbetet under budgetåret1977/78 att iaktta stor försiktighet när det gäller utbetalningar frånointecknade reservationsmedel under anslaget för multilateralt bistånd. Dessauppgår f. n. till ca 200 milj, kr, I största möjliga utsträckning kommerutbetalningar att förskjutas till slutet av budgetåret. Chefenför försvarsdepartementet har funnit att medelsförbrukningen avseende detmilitära försvaret under /78 kan minskas med 150 milj, kr,jämfört med de belopp som anges i prop, 1976/77: 74 angående totalförsvaretsfortsatta inriktning. De åtgärder som senareläggs avser repetitionsutbildningför vissa lokalförsvarsförband för ca 10 milj. kr., senareläggning avmaterielanskaffning rörande ett flertal mindre objekt för ca 90 milj. kr. samtsenareläggning av ett antal byggnadsåtgärder för ca 45 milj. kr. Påmotsvarande sätt begränsas medels-förbmkningen för civilförsvaret med 5 milj.kr. Denna senareläggning avser viss materielanskaffning för inemot 1 milj. kr,,branddammar för ca 1 milj. kr., samt modernisering av befolkningsskyddsmm förca 2 1976/77:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag g milj,kr. Den sistnämnda åtgärden medför en besparingseffekt även för kommunerna påca 1 milj, kr. Förberedskapslagring avseende läkemedel m, m, har regeringen tidigare förordatatt 30 milj, kr, skall anvisas. Statsrådet har funnit attanskaffningar till ett belopp av 5 milj. kr. Vidare har tillkostnader för beredskapslagring av jordbraksprodukter anvisats drygt 10 milj,kr. Chefen för jordbmksdepartementet har funnit att anskaffningar till ettbelopp av 5 milj, kr, kan senareläggas. Överstyrelsenför ekonomiskt försvar förvaltar varulager av olika slag till ettåteranskaffningsvärde av ca 2 000 milj. kr. Chefen för harfunnit att utgiftema över statsbudgeten för investeringar i anläggningar ochvamlager för /78 kan minskas med inemot 15 milj, kr, genom vissasenareläggningar av investeringar. Utrymme för de mest angelägna investeringarsom har föreslagits i prop, 1976/77: 74 bör dessutom kunna skapas genomytterligare omstrukturering av befintliga vamlager. beräknades i budgetpropositionen underprogrammet bolagsärenden ca 2,2 milj, kr, bl, a, för en väntad ökning avefterfrågan på registerändringsärenden till följd av höjningen avminimikapitalet för aktiebolag. Regeringen har föreslagit (prop,1976/77: 109) att tidpunkten för ikraftträdande av regeln om minstaaktiekapital flyttas fram , Medelsförstärkningen torde därigenomkunna begränsas till 1 milj, kr. Anslagettill Turistråd gmndar sig på överläggningar mellan stiftarna, dvs.staten. befinnersig ännu i ett uppbyggnadsskede, varför verksamheten ännu inte kräver resurserav den storlek som har anvisat. Anslaget kan ställas tillturistrådets disposition med en reduktion av 2 milj. kr. Slutligenhar chefen för funnit att anslagen till statens pris- ochkartellnämnd (SPK) och kan minskas med sammanlagt 1 milj. kr.Detta kan för SPK:s del ske genom bl, a. minskad projektverksamhet och förkonsumentverkets del genom bl. a. minskad produktion av informationsmaterialoch ökad avgiftsfinansiering. Härigenom kan anslagen minskas med 500 000 kr.vardera. Chefen för föreslår att arbetsmarknadsstyrelsenskall senarelägga för vapenfria tjänstepliktiga avden totala ramen på för /78, Utbildningens totalaomfattning kommer därvid att bli av samma storlek som har planerats förinnevarande budgetår, Senareläggningen kan beräknas minska anslagsbehovet /78 med 4 milj. kr. Vidarekommer viss anskaffning avseende bl. a. ersättnmgsanskaff-ningar avmaskinutrustning för beredskapsarbeten att senareläggas. 1976/77:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag 9 Förinköp av viss utrustning och inredning till arbetarskyddsstyrelsens nybyggnaderi i samt arbetsmedicinska kliniken i har förbudgetåren 1975/761978/79 beräknats en medelsförbrukning på sammanlagt 34,9milj. Inflyttningen beräknas kunna ske vad beträffarVästra Skogen och under första hälften av vad beträffararbetsmedicinska filialen. Mot bakgrund av den tidtabell som gäller förbyggandet av dessa lokaler är det möjligt att utan att försena inflyttningenförskjuta inköp av viss utmstning och inredning tiil ett värde av 3 milj. kr.till /80. Chefenför har funnit att förbrukningen av medel underkommittéanslaget avsedda för forsknings- och utvecklingsarbete kan begränsasmed 1 milj, kr. för /78, Chefenför har funnit att förbmkningen av medel under budgetåret1977/78 under reservationsanslaget Bidrag till översiktlig planering m, m. börkunna begränsas med 2 milj, kr. Från anslaget utbetalas bidrag till kommunernafrämst för sådan översiktlig planering som hänger samman med denfysiska riksplaneringen. Vidare lämnas stöd till sådan planering sominnefattar utveckling av planeringsmetoder. Den fysiska riksplaneringensplaneringsskede skall i stort sett vara avslutat , även om visstarbete inom områden med mera komplicerade planeringsproblem kommer att återståäven efter denna tidpunkt, I avvaktan på den förestående minskningen avmedelsbehovet för dessa ändamål bör andra mer långsiktiga projekt, bl. a, vissautveckhngsprojekt, kunna senareläggas. Chefenför kommer vidare att föreslå regeringen att den ram somställs till förfogande för beslut under nästa budgetår om låntill kommunala markförvärv begränsas med 10 milj, kr. till 210 milj, kr. Chefenför industridepartementet räknar vidare med att vissa branschfrämjandeinsatser för bl. a, teko-industrierna inom ramen för tidigare föreslagna, ökademedel för företags- och branschfrämjande åtgärder kan senareläggas. Dettamedför en besparing under /78 med 3 milj, kr. Förinvesteringar inom har i budgetpropositionen /78 upptagits ett investeringsanslag om drygt 2,2 miljarder kr.Investeringar till ett totalt belopp av 100 milj. kr. bör enligt statsrådetJohanssons förslag senareläggas. Utöverde besparingar som har redovisats i det föregående bör enligt min mening vissaytterligare begränsningar göras av de statliga myndigheternas utgifter. Dessabegränsningar bör i princip beröra samtliga myndigheter utom affärsverken ochmyndigheterna inom det militära försvarets område. Det ankommer på regeringenatt genom regleringsbrev ställa av anvisade medel till myndigheternasförfogande. Utgifterna för myndighetemas verksamhet redovisas normalt i reglerings- 1976/77:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag lo brevenuppdelade i anslagsposter. Vissa anslagsposter, t. ex. för lönekostnader,expenser och reseersättningar är maximerade medan andra får överskridas utansärskilt beslut av regeringen. Avsikten är att i regleringsbreven /78 begränsa utnyttjandet av anvisade medel under maximeradeanslagsposter med i normalfallet , Det bör i sammanhanget erinras om attöverskridanden av maximerade anslagsposter i särskild ordning medgetts då såerfordrats för att infria träffade kollektivavtal. Någon ändring i denordningen avses givetvis ej. Om någon myndighet skulle behöva vidta meringripande åtgärder för att anpassa sig till den avsedda anslagsnivån kan dettage anledning till en översyn av verksamheten i sedvanlig ordning. Undantag frånbegräns-ningsåtgärdema bör medges endast om särskilda skäl föreligger. Besparingsåtgärdernabör enligt regeringens uppfattning ligga i linje med strävandena att förenklaoch effektivisera myndigheternas interna administration medan den motallmänheten vända delen av serviceverksamheten i möjligaste mån bör lämnasintakt. Jagövergår nu till att översiktligt redovisa de förslag till besparingar somregeringen bör förelägga för beslut. Berörda statsrådet anmäler dessafrågor i särskild ordning. Denuvarande ersättningsreglerna vid läkemedelsinköp gäller sedan den 1 januari1976. Rabatt utgår från sjukförsäkringen av den del av kostnaden somöverstiger . och med hela den kostnad som överstiger , Maximiavgiftenper inköp är alltså . Bl, a, mot bakgrund av den allmännakostnadsutvecklingen kan det finnas skäl att revidera dessa ersättningsregler.Chefen för föreslår att gränsen för full rabatt höjs från 5till . Maximiavgiften per inköp blir sålunda . Härigenom begränsassjukförsäkringens kostnader med 75 milj. kr. , vilket medför enförstärkning av statsbudgeten i motsvarande mån. Socialstyrelsenhar föreslagit vissa förändringar beträffande kostnadsfria läkemedel tillkvinnor och barn. med att detta förslag genomförs bör reglerna förtillhandahållande av vissa skyddsläkemedel närmare anknytas till vad som gällerför läkemedel i övrigt. Kostnaderna överförs därmed från statsbudgeten tillsjukförsäkringen, vilket innebär att 5 milj. kr. kan sparas på budgeten.Samtidigt uppstår en kostnadsökning inom försäkringen på 1 milj. kr. Transportstödetför m.m. infördes . budgetproposition har behovet avbidragsmedel för /78 beräknats uppgå till 123 milj. kr. Chefenför har funnit att fraktbidraget för vissapappersprodukter kan slopas fr. o. m, , Besparingseffektentill följd härav kan uppskattas till ca 12 milj, kr. för heU budgetår. 1976/77:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag il Isyfte att åstadkomma en rationellare och mindre kostnadskrävande organisationav den kommunala vuxenutbildningen vidtas vissa ändringar i förordningen(1971: 424) om och statlig vuxenutbildning. För att minskaskolöverstyrelsens administrativa börda i samband med statsbidragsgivning tillstudiecirkelverksamhet och kanalisera statsbidragsgivningen genom studieförbundenvidtas en ändring i förordningen (1963: 463) om statsbidrag till det fria ochfrivilliga folkbildningsarbetet. Settpå något torde ytterligare utgiftsbegränsningar kunna åstadkommas. Regeringenavser att skyndsamt utreda en rad sådana besparingsmöjligheter. Somen följd av den sjunkande beläggningen på kriminalvårdsanstalterna beslutaderegeringen om nedläggning av vissa anstalter. Enhgt enrapport från finns det utrymme för en fortsatt reduktionmed 300500 platser. Som ett led i besparingsåtgärderna bör det utredas vilkaytterligare anstaher och avdelningar som skall läggas ned. En särskildarbetsgrupp med representanter för ochkriminalvårdsstyrelsen arbetar redan med denna fråga. Inomnykterhetsvården har en viss platsminskning kunnat ske vidnykterhetsvårdsanstalterna. Ytterligare 21 platser kommer att dras in genomatt den enskilda vårdanstalten Stora Främs-backa läggs ned ,får i uppdrag att undersöka vilka besparingar som kan görasvid de statliga, erkända och enskilda nykterhetsvårdsanstalterna. Beträffandeungdomsvården har övervägts att stänga någon av utskrivningsavdelningarna.Socialstyrelsen får i uppdrag att utreda även denna fråga. Enomstrukturering av ungdomsvården och ett ändrat huvudmannaskap för skolornadiskuteras i socialutredningen.