prop · G00374 · 1976-12-31 00:00:00 — Chefen för marinen poängterar den alltmer ökadebetydelse som det skandinaviska området enligl hans mening fält. Särskiltframhålls den dominerande fiankposilionen varifrån och passagendärifrån mot Allanlen kan behärskas. Risken för spänningslägen,'"skymningskonflikter", och begränsade krigsfall blir härigenom stori vår omgivning. Förhållandet kräver stridskrafter som kan hävda vårtlerrilorium och avvisa varje försök all otillböriigt utnyttja vårt område.Dessa är en fömtsättning dels för all vår alliansfria politik skall ingeförtroende i omväriden, dels för all kunna försvara oss om vi blir anfallna. Chefenför marinen underslryker all försvarsmaktens viktigaste uppgift 1976/77:74 80 militärgeografiska betingelser medför enligl hansmening all försvaret till väsenllig del måste inriktas mol att tidigt möta eninvasion över havet, evenluelll i kombination med invasion över landgränseneller genom luften. Om vår säkerhetspolitiska linje är framgångsrik ochvi lyckas förbli neulrala i en konflikt i vår omgivning måsle vi kunna avvärjakränkningar av vår långa havsgräns. Samtidigi måste försörjningen genomsjöfarten kunna tryggas. Chefen för marinen flnner del därför nödvändigl altsåväl invasionsförsvaret som neulraliielsskyddet ges tillgång på marinastridskrafter av tillräcklig kvalitet och kvantitet. Strävan måsle vara att idel längsla förhindra att en angripare fär fasl fot i landei. Angriparen skallmötas där han är svagast, dvs. innan han kommer in i landei. Marinens uppgifler och ulnyltiande sammanfattas avchefen för marinen på följande sätt. Marinen skall övervaka vårt sjötertiloriumoch omgivande havsområden inklusive havsbotten. Den skall hävda vårt oberoendeoch fullgöra våra förpliktelser under fred och neulralitetstillstånd genom attbevaka vårt sjöterritorium, avvisa kränkningar och andra brott mol våralill-trädesbestämmelser. Marinen skall genom erforderlig beredskaptillförsiikra den politiska och miliiära ledningen handlingsfrihel ikrissituationer. Den skall vidare i samverkan med övriga stridskrafter i detlängsla förhindra atl en angripare får fast fot på svensk mark. De marinastridskrafterna skall därvid möta, fördröja och tillfoga angriparen föriuslersom hindrar eller försvårar hans foretag. Sådana områden som ur angriparenssynpunkl är betydelsefulla för hans styrketillväxt eller som är väsentliga förtota'lförsvaret skall försvaras i det längsla. Marinen skall även skyddakustsjöfarten i våra egna farvatten, sjötransporter till och från Gotland ochimportsjöfart så långl ul våra resurser gör det möjligl. Chefen för marinen framhåller altålderssammansättningen och modernitelen på flera förband och syslem är sådanall slora omsältningsbehov föreligger. Hela system hotar atl försvinna. Chefenför marinen har därför strävat efter atl använda så slor del som möjligl avtillgängliga resurser för malerialanskaffning. Denna inriklning följer hellregeringens och överbefälhavarens direktiv. Den är dessutom hell nödvändig molbakgmnd av de betydande oundgängliga omsältningsbehov som finns under programplaneperiodenoch accentureras närmasl därefler. Chefen för marinen har planerat in de avöverbefälhavaren anbefallda personalminskningarna. Marinchefen anser attminskningarna är en tvingande nödvändighet på gmnd av all den ekonomiskasilualionen nu är så allvariig all största möjliga kraft- och viljeansträngningmåste lill för all frigöra medel lill att utveckla och skaffa materiel.Personalminskningen kommer dock inte att kunna genomföras utan allvarligakonsekvenser. Prop.1976/77:74 81 Ett av utgångsvärdena för planeringen har varit altnivå A med vissa ändringar och tillägg skall molsvara handlingsväg 1 i ÖB 75.Chefen för marinen pekar på den skillnad som finns mellan den ekonomiska ramöverbefälhavaren tilldelat och nödvändiga resurser för att uppnå handlingsväg1. Chefen för marinen anser alt kostnadsgapei, som främst beror på låga ramarför marinen underen följd av år, medför att marinens ram för perioden 1977-82måste höjas med minsl 490 milj. kr. utöver nivå A för atl täcka ett växandeomsältningsbehov. Ramhöjningenavser chefen för marinen utnyttja för bl. a. följande. - Anskaffa minjakl. - Möta nedgången i ubålsbesiåndetgenom att A 17 skaffas i snabbare takt. - Innehålla i ÖB 75 angivna målför kvantiteten .sjörobolbeslyckade ytaltacknottiljer. - Tillgodose ledningsfunktionenvid yiatiackfiottiljer. - Modernisera Öslergötlandjagarnaoch överföra dessa till fregatter. - Skaffa nya sjöminor och därmedmöta ell betydande omsältningsbehov. - Skaffa fiygsimulator förhelikoplertiänsten. Motsvarande resursbrist föreligger enligl chefensför marinen uppfattning i nivå B. Chefen för marinen strävar efter alt vidmakthållastörsta möjliga strids-effekt med tyngdpunkt på ulbildning inomhuvudproduktionsområdei Ledning och förbandsverksamhet. Trots alldriftkostnaderna begränsas och fortlöpande rationaliseringar bedrivs måste dockverksamhelen minskas. För alt kunna prioritera den långsikliga beredskapen ärdel nödvändigt att avdela största möjliga resurser för investeringar i denframlida krigsorganisationen. Chefen för mannen framför att totalt snäva ramaroch ett otillräckligt system för pris- och lönekompensation medför allbetydande resurser inom huvudproduktionsområdei Ledning och förbandsverksamhelmåste frigöras för atl tillföras huvudproduktionsområdei Materielanskaffning. Vakanslägel är allvarligt och en besvärandesiluation råder för kompaniofficersgruppen inom sektorn leknisk tiänst. Chefenför marinen har i särskild skrivelse till regeringen föresiagii extraordinäraåtgärder för all förbättra rekryteringen. Chefen för marinen har i samarbele med försvarelsmaterielverk vidtagit åtgärder för atl begränsa kosinaderna förmalerielunderhåll. Någon återtagning av tidigare eftersläpning bedöms dockinle nu möjlig. Verksamheten inom huvudproduktionsområdeiMaterielanskaffning innebär enligt överbefälhavarens direktiv i nivå A,följande. Chefen för marinen bedömer del endasl möjligl atl direkianskaffa delroboisysiem somkrävsförailyiallackfiolliljernassiridseffekiskallkunnaupprätihållas. Beställningär inplanerad /78. planerad beställning av en se- 1976/77:74 82 riemi//79. Beställning av nästa ubåtsserie- A 17 - har planerats skeunder /80. Ersätl-ning förde föråldrade röriigakuslartilleribatlerierna har planerats bli beställd budgelårel 1978/79. Äldreläiia fasta bailericr bör ersättas under början av 1980-lalel. Beställningplaneras ske under /81. Anskaffning och iståndsättning av befästningar ochkaserner balanseras mol materielanskaffning, övningsverksamhet m. m.Rationaliseringsbe-främjande byggnadsåtgärder prioriteras. Utbyggnaden avintegrerade fredsförråd slutförs under /78.Kasernrenoveringsprogrammet planeras vara genomfört under /82.Inom huvudproduktionsområdei Forskning och utveckling redovisar chefen förmarinen fortsatta studier, försök ra. m. belräffande bl.a.ytatiack-floililjcrnas ledning, luftobcroendc framdrivningsmaskiner förframlida u-båtar saml ersättning av tungt och lätl fasl kustartilleri. Chefen för marinen anför bl. a. följande omdelprogrammens utveckling . Förbanden inom delprogrammet Gemensamma lednings-,bas- och underhållsförband skall säkerställa övriga förbands insats. Åtgärderhar planerats in för att öka ledningssäkerhelen. Luftvärn för försvar av krigsförtöjningsplalser ochanläggningar i baserna moderniseras. införs ny basorganisation.I den nya organisationen eftersträvas ökad rörlighet hos underhållsförbanden. Inom delprogrammet Helikopierförband pågår försökmed en gemensam organisation för försvarets lunga helikoptrar. Den befintligaorganisationen behålls . Verksamhel och inriktningdimensioneras främsl av ubåtsjakluppgifterna. Inom delprogrammel Ytattackförband levereras densista torpedbåten typ lill krigsorganisationen under budgetåret1977/78. De nuvarande jagarflolliljerna organiseras om till ytattackflottiljer.Motortorpedbåtarna ersätts genom anskaffning av patmllbåiar. Beslutsunderiagför atl skaffa lämpliga enheter för de framtida ylattacknottiljerna las framunder programplaneperioden. Anskaffning av sjörobot med medellång räckvidd förylattackförbanden har planerats in med början budgelårel 1977/78. Anskaffning av ett iredje minfartyg pågår.Leveransen har dock måst senareläggas jämfört med lidigare planer. Antalet enheter inom delprogrammet Ubåtsförbandminskar med fram lill mitten av 1980-talel. Under programplaneperiodenutgår ubåtar av typ . Pågående anskaffning av ubåtar av typ . En räddningsbåt skaffas. Studier ochutveckling av nästa ubåtserie (A 17) planeras för atl seriebeslällning skallkunna läggas ut /80. Prop.1976/77:74 83 Inom delprogrammet Minröjningsförband överförsminsvepare av typ Hanö till vedellbålar samtidigi som de av åldersskäl ulgår urminröjningsorganisationen. Övriga minsvepare behålls under perioden.Seriebeställning av minjaktfartyg planeras till /79. Delprogrammet Fasta kuslartilleriförbandvidmakthålls i huvudsak . Antalet fastaartilleriförband minskar någol. Pågående anskaffning av nya fasta lornballerierfortsätter men försenas jämfört med tidigare planer. Vissa äldre batteriermoderniseras i begränsad omfattning. Prototyp lill ny minulläggare anskaffasoch modern minmaleriel tillförs minspärrtropparna. Näriuftvärnet för de fastaförbanden moderniseras. Delprogrammel Röriiga kustartilleriförbandvidmakthålls i huvudsak . nytl röriigt kustarlillerisyslembörjar utvecklas och anskaffas. Inom delprogrammet Gemensamraa produktionsresurserprioriteras utbildningen till och av fast anställd personal. a. förbättrasutbildningen av kompaniofficerare. Investeringar och iståndsällningar är underperioden inriktade på ralionaliseringsbefrämjande ålgärder vilkel medför attolika ul-bildningsanordningar har fått liigre prioritet. Övningsfältensutrustning kompletteras successivi. Konsekvenserna av en inriklning enligl nivå B blirenligl chefen för marinen följande. Inom huvudproduktionsområdei Ledning ochförbandsverksamhel måste reduceringar göras som i första hand drabbarmobiliseringsberedskapen. Chefen för marinen anför vidare attmaterielanskaffningen måste reduceras eller senareläggas. Detla innebär bl. a.att den begränsade robotanskaffningen för ytaltacknottiljerna i huvudsak måstegenomföras efter /82. Antalet ubåtar i A 17-serien måsteminskas med ca 30 "o. Även anskaffningen av nytt rörligt kustartillerimåste minskas med ca 30 "o. Moderniseringen av äldre fastakuslartilleribatterier försenas. Inom huvudproduktionsområdena Anskaffning ochiståndsättning av befästningar och kaserner samt Forskning och utvecklingfömtsätter chefen för marinen samma inriklning som i nivå A. Sammanfattningsviskommer enligt chefen för marinen den krigsorganisatoriska effekten alt gå nedi nivå B för att i mitten av 1980-lalet ha reducerats till av nuvarandeorganisation vad gäller sjöstridskrafter. Inom kustartilleriet kan huvuddelenav krigsorganisationen behållas främst beroende påmalerielens långa livslängd. Antalet fasta spärrförband minskar dock med ca 20"o. Effekten nedgår enligl chefens för marinen uppfattning genomkvalitativa försämringar eftersom materiel inte omsätts i tillräckligomfattning. Prop.1976/77:74 84 Fördelningav kostnaderna pä delprogram i nivå A framgår av följande labell (prislägefebruari 1976; milj. 1977/78 1978/79 1979/80 1980/81 band m. m. Ytaiiacklbrband m. m. Justering på grund av Fördelningav kostnaderna på delprogram i nivå B framgår av följande labell (prislägefebruari 1976; milj. 1977/78 1978/79 1979/80 1980/81 band m. m. Ytattackförband m. m. Justering på grund av Betalningsmedlens fördelning på anslag i nivå A framgår avföljande labell (prisläge ; milj. Summa Anslag 1976/771 1977/78 1978/79 1979/801980/81 1981/82 1977/82 Ledning och för bandsverksamhel 765 843 ,836 837 838 834 4 188 C 2. Materielanskaffning 351 500 551 595 636 708 2 990 kaserner 24 26 26 26 26 26 130 utveckling 32 30 29 30 29 30 148 III 2 Marinförband: anläggningar 79 81 80 79 79 68 387 1251 1480 1522 1567 1608 1666 7 843 Betalningsmedlens fördelning på anslag i nivå B framgår avföljande labell (prisläge ; milj. Summa Anslag 1976/7711977/78 1978/79 1979/801980/81 1981/82 1977/82 Ledning och för bandsverksamhet 765 843 833 830 829 823 4 158 C 2. Materielanskaffning 351 500 514 523 525 545 2 607 kaserner 24 26 26 26 26 26 130 ulveckling 32 30 29 30 29 30 148 anläggningar 79 81 80 79 79 68 387 1251 1480 1482 1488 1488 1492 7 430 1976/77:74 86 Chefen för flygvapnet ärprogrammyndighel för huvudprogrammet Flygvapenförband som omfattar följandedelprogram. 3.1 För flera delprogram gemensammalednings- och strilförband Chefen för flygvapnet har i enlighetmed överbefälhavarens direktiv utarbetat programplaner i nivåerna A och B förhuvudprogrammet Flygvapenförband. Planeringsramarna framgårav följandesammanställning (prisläge ; löneläge 1976; milj. 1977/78 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 Summa Nivå A 3711 3 818 3 923 4 025 4 115 19 592 Nivå B 3513 3 524 3 532 3 542 3 546 17 657 Chefen för flygvapnet anför attstormakternas möjligheter lill luftkrigföring är oförändral stora. Kvalitetenförbättras sländigl genom ökad räckvidd, större lastförmåga samt bättremåluppläckts- och målinmätningsmöj-ligheler. De flygburna vapnens precision ochverkan ökar också snabbt liksom möjligheterna att transportera trupp ochmateriel genom luften. Stormakterna fär i början av 1980-lalet enligl chefensför flygvapnet uppfattning en ökad och i några fall starkt ökad möjlighel lilloffensiv flygkrigföring jämfört med dagslägel. Chefen för flygvapnet framhållerattutvecklingen leder till atl flyginsalser av olika slag kommer atl spela enviktig roll vid ett eventuellt angrepp på . Vi måste med ett lämpligtutformat och tillräckligt omfatlande luftförsvar söka behålla enluftöveriägsenhel över vårt tertitorium. Om en angripare inle behöver la hänsyntill ett effektivt luftförsvar kan hans flygförband starkt försvåra vårastridskrafters mobilisering och utgångsgmp-pering saml ostört bekämpa olikatotalförsvarsmål och verksamt understödja mark- och sjöslriden. Den militärtekniska utvecklingengynnar inle bara en angripare. Våra möjligheter all verka med attack- ochspaningsflyg förbättras också. Del svenska försvaret har enligt flygvapenchefeninte råd att avstå från alt utnyttja detta. Chefen för flygvapnet framhålleratt vi inte utan väsentliga Prop.1976/77:74 87 effektförlusterkan avslå från attack- och spaningsflyg i försvarsmakten. Chefen för flygvapnet erinrar om att fiygvapnetskrigsorganisation minskar snabbi. Sedan början av 1960-talel hart. ex. antaletkrigsflygdivisioncr minskat med . Mol bakgrund av den tydliga strävani vår närmaste omvärid att trots avsevärda kvalitetshöjningar behålla antaletflygförband ser chefen för flygvapnet det som angelägel atl på sikl hejdaminskningen av flygvapnets krigsorganisation. De personalminskningar som äranbefallda och som också är nödvändiga med hänsyn till löneutvecklingen bördärför så långt möjligt sökas inom områden som inte direki påverkar krigsorganisationensomfattning. Svårigheterna är emellertid enligt chefen för flygvapnet Slörreför flygvapnet än för många andra delar av försvarsmakten. Detla beror på densiarka koppling som finns mellan fiygvapnets freds-och krigsorganisationer. Omfattningen och inriktningen av flygvapnetsmaterielanskaffning styr i hög grad den framlida krigsorganisationen. Chefenför flygvapnet erinrar om alt flera vikliga malerielbeslul skall fallas underperioden . Beslul skall fattas bl. a. om hur ett nytl flygattacksyslemefter nuvarande AJ 37 och SK 60 skall uiformas. Vid della beslul blir delnödvändigl alt la slällning lill om den utvecklande delen av svenskflygindustri skall behållas. Andra beslul kommer all avgöra omfattningen av deninhemska vapen- och ro-botutvecklingen. Vidare skall viss materielomsätininginom stridslednings-och luftbevakningssyslemel och utbyggnadstakten för detframtida bassystemet beslutas. Attack-, spanings- och jaktversionerna avflygplanssystem 37 håller på att anskaffas. Chefen för flygvapnetframhåller att flygplansystem 37 lorde vara del mest genomlystaprojektet i hela försvarsmakten. Del har studerats gmndligt, utretts ochgranskats vid elt flertal lillfällen av både försvarsmaktens myndigheier ochstatsmakterna. Resultaten av genomförda slridsekonomiska jämförelser mellanflygplan 37 och konkurterande alternativ har utfallit positivt förflygplan 37 . Chefen för flygvapnet anser därför att det är viktigt atlsyslemet så långl möjligl kan fullföljas med den ambitionsnivå beträffandetaktisk och operativ användbarhet som legal lill gmnd för atl det togs fram. Flygplananskaffningen efler flygplan 37 innebär allen inhemsk utvecklingskapacitet kan behållas i nivå A medan den måsteavvecklas i nivå B. I nivå B blir vi enligt chefen för flygvapnet ganska snarthänvisade lill anskaffning utomlands i form av direklköp ellerlicenstillverkning. Chefen för flygvapnet framhåller alt det liggermånga fördelar i alt beväpna våra flygplan med robotar och andra vapen somutvecklas inom landet. A andra sidan blir seriestoriekarna så små att det blirför dyrt att inom krympande realramar underhålla en inhemskutvecklingskapacitet. Problemet är med andra ord delsamma som påflygplansidan. Det gör atl inhemskt utvecklade robolar endasl har kunnal kommaifråga i nivå A. Prop.1976/77:74 88 förutsättsdirektanskaffning av utländska robolar. Chefen för flygvapnet framhåller vidare att sålänge målel att hela landet skall försvaras kvarstår måste flygbaser,radarstationer och ledningsorgan finnas i alla landsändar. Detla gör attresurserna för bas- och sirilsyslemen i viss mån måste prioriteras. Beträffande delprogrammens utveckling underprogramplaneperioden anför chefen för flygvapnet bl. a. följande. Inom delprogrammel För flera delprogram gemensammalednings- och strilförband inriktas verksamhelen på att dels åstadkommanödvändig freds-produktion dels göra de investeringar som krävs i ny materiel,nya anläggningar och nya metoder. Vissa äldre radarstationer som är dyra atlunderhålla avvecklas tidigt . En luftförsvarscentralläggs ner. Luftbevaknings- och stridsledningsförband börjarsättas upp med modern radarmateriel som har hög störtålighei och godmotståndskraft mot fysisk bekämpning. På befintliga radarstationer ökasmotståndskraften mol teleteknisk störning och vidtas ålgärder för att minskarisken för fysisk bekämpning. Den lidigare planerade moderniseringen av enluftförsvarscentral genomförs. System Väder 70 utvidgas till att omfatta ävennorra delen av landet. Sambandssystemet moderniseras fortlöpande så långlresurserna medger. Angivna ålgärder vidlas i båda nivåerna. Inom delprogrammet Jakiförband läggs under perioden1977-82 sex divisioner ned i nivå A och sju i nivå B. Dessulom avvecklas enflotlilj-adminislration (F 12). Ombeväpning från J 35 Draken till JA 37 Viggensker med början under budgelårel 1979/80. I nivå A inriktas planeringen mol tiodivisioner JA 37 och i nivå B mot nio. För delprogrammel Luftförvärnsrobotförband gäller ibåda nivåerna all förbanden skall vara avvecklade vid ingången av budgetåret1978/79. Personal och viss materiel utnyttias övergångsvis i särskilda förbandinom slril-systemet. Personalen förs över lill luftbevaknings- ochstridsledningsförband med modern radarmateriel i takt med all sådana sätts upp. Delprogrammet Atlackförband inriktas i nivå A motall i krig omfatta en altackeskaderstab, fem medellunga aliackflygdivisioneroch en aliack-flyggrupp saml fem lätta allackdivisioner. De medellungaaltackflygdivi-sionerna/-gmpperna är utmstade med flygplan AJ 37 och delätta med del beväpnade skolflygplanet 60. AJ 37 planeras på sikl ersättasav ell nytt medellungt attackflygplan (A 20) utvecklat från JA 37 och SK 60 medelt lätl attackflygplan (B3LA) som jämväl kan användas som skolflygplan. Bådaflygplanen A 20 och B3LA planeras utvecklas inom landet. I nivå B medger tillgängliga planeringsmedel inteatt SK 60 ersätts med annat än ett renl skolflygplan. Del innebär att de lättaaliackflygdivisionerna avvecklas efter perioden . Prop.1976/77:74 89 atti nivå B endasl innehålla de medeltunga förbanden. Inom delprogrammet Spaningsförband minskas antaletdivisioner med två i båda nivåerna. En flottiljadministration utgår.Flygplaniyperna S och S 35 Draken ombeväpnas till S 37 . Planeringen för delprogrammel Flygiransportförbandinriktas på all säkerställa kapacitets- och resurstillgång hoskrigsorganisationens transport-och sambandsflygplan. Flygplan Tp 79 () planeras i båda nivåerna utrangeras under programplaneperiodens senare deloch ersättas av andra transportflygplan. Typen på dessa har ännu inte bestämts. Inom delprogrammet Basförband kommer i bådanivåerna antalet basbataljoner att minska något jämfört med dagsläget. Erfarenheterna från genomförda bassiudier pekar påalt såväl flygplan på marken som basförbanden och deras materiel bör skyddas iförsia hand genom all de sprids mellan och inom flygbaserna. Delta ställer kravpå såväl ett siort antal baser som ett stort antal rörliga basförband. Strävanall kunna kraftsamla flygförbanden lill olika delar av landei släller molsvarandekrav. 1 båda nivåerna planeras en successiv anpassningtill här antydda krav på ett modernt bassystem. Endast en mindre del hinnergenomföras . Vid anpassningen utnyttjas befintligabaser och anläggningar. Uiöver ovannämnda insatser sker en fortlöpandeanpassning av baserna och basmaterielen till flygplansystem 37. Materielanskaffningen lar vidare sikle på alt säkratillgången på svår-anskaffad och för ett krigs inledningsskede viktig materieloch på ersättning av starkt försliten och/eller omodern materiel. Inom delprogrammet Gemensamma produktionsresurserskall förbanden F 11 i och F 12 i dras in. Enheter vid dessaförband som inte omfattas av indragningsbeslutet skall lokaliseras lill andraorter. Organisationsförändringarna bör vara genomförda under budgetåret1979/80. 1 nivå A behöver ingen ytteriigare flottilj läggasner. I nivå B däremol måsle ytteriigare en flottilj dras in under perioden1982-87. Ny fredsorganisation för huvuddelen av flygvapnetsförband införs under /77. Flygvapnet har enligt chefen för flygvapnetpersonalbrist i förhållande till förelagda uppgifler inom flera sektorer. Dessabrister kan i slort fömtses beslå även i den nya organisationen. Den ogynnsamma åldersfördelningen för civilmililärpersonal i leknisk tiänst medför stora pensionsavgångar . Dettamåste enligt chefen för flygvapnet mötas med en överrekrytering underprogramplaneperioden. För en hög rekrytering lalar också den senaste lidensökade för-lidsavgångar av nämnd personal. Chefenför flygvapnet bedömer all viss svårighet kan uppslå atl Prop.1976/77:74 90 Den civila personalen har inle kunnat minskas iplanerad takt. Chefen för flygvapnet framhåller vidare atl hårdaprioriteringar måsle vidlas i fredsorganisationen så alt de väsentligasteuppgifterna, däribland flyglidsproduktionen, kan lösas. Uppgifter som på fleraförband tenderar att bli eftersatta är bl. a. mobiliserings- ochkrigsförberedelser, befälsutbildning och delar av den allmänmilitärautbildningen av värnpliktiga. Chefen för flygvapnet pekar på atl de administrativauppgifterna visar en stadig tendens all öka. Sålunda lar uppgifter förluftfartsverkets räkning och den nya medbestämmanderätten en betydande del avarbetstiden i anspråk samtidigi som arbetstidsförkortningen medför elt mindreantal arbetstimmar . Chefen för flygvapnet framhåller att dennautveckling måste mötas genom att minska uppgifterna eller förslärka resursema. Fördelningenav kostnaderna på delprogram i nivå A framgår av följande labell (prislägefebruari 1976; milj. Summa Delprogram 1977/78 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 1977/82