prop · G003150 · 1976-12-31 00:00:00 — Vidare noterades en mycket kraftigökning i importen av sådana insatsvaror som ingår i varugruppen, något somsynes kunna förklaras av ett positivt lageromslag för insatsvaror ochhalvfabrikat inom branschen. Mellan1976 och 1977 förutses importen av övriga industriprodukter uppvisa en fortsattökning, dock klart lägre än året innan. Främst beräknas uppgången vara enföljd av en fortsatt god privat konsumtion av dessa varor. Tillväxten i denprivata konsumtionen bedöms nämligen i relativt hög grad komma att riktas motdetta varuområde. För dessa konsumtionsvaror sker genereUt en ökning av importandelen.Denna steg emellertid mer än trendmässigt 1976 en utveckling som väntasfortgå även , I återhållande riktning på importen verkar Tabell 3: 5 Importutvecklingen för olika varugrupper19751977 i. kr. Pris (enhetsvärde) -3,1 -5,5 -1,1 trävaror, massa samt -24,3 -9,1 -7,9 -10,5 -4,6 -9,4 -4,0 -3,3 -2,5 -7,2 -13,6 -6,4 -1,8 -41,4 -31,4 -5,4 -3,2 Totalimport enligt nationalräkenskapernas beräknings-metoder' 74 000 84 000 93 000 '3,3 ' De volymmässiga förändringarna är baserade påkorrigerade importvärden . "För en teknisk kommentar se inledning till kapitel 3i reviderad nationalbudget 1976. " Olikheten mellan de två angivna totalserierna hänförsig dels till deflateringsmetoderna, dels till importens redovisning i tiden.För att säkerställa jämförbara tidsserier har nämligen SCB, med tillämpninginom bl. a. nationalräkenskaperna, gjort omräkningar av totala importvärdet förrespektive månader och därigenom sökt eliminera den tidsförskjutning somuppkommit genom införandet av nya tullrutiner. Anm. 1975 och importvärden enligtutrikeshandelsstatistiken. Samtliga uppgifter avser prognoser. Itabellen är värdeuppgifterna avrundade till närmaste hela 5- resp.10-tal milj, kr, och de procentuella förändringarna till närmaste hela resp,halva tal. Källor: och . emellertid den beräknat lägre produktionsnivån förbranschen samt ett negativt lageromslag vad gäller insatsvaror ochhalvfabrikat. Prisindex för totala importen visade en relativt snabbuppgång under större delen av 1976. föll priserna docktillbaka något. Därmed kom prisökningen 19751976 att stanna vid knappt 8 %efter att ha visat en ökning på året innan. Den snabbare prisökningen 1976förorsakades av en ökad prisstegringstakt för flertalet råvaror. Världsmarknadspriserna på basråvaror för industriellanvändning började stiga under inflytande av deninternationella konjunkturella återhämtningen. Uppgången fortgick fram till halv- 1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan gO Därefter skedde en klar uppbromsning av stegringen i noteringsprisernaoch för ett flertal råvaror främst ickejärnmetaller föll priserna. Dennautveckling var till stor del en följd av den avsaktning i konjunkturuppgångensom ägde rum . skedde dock ånyo en vändninguppåt som fortgått in på 1977. Till en del kan denna senaste prisuppgångåterföras på en rad speciella faktorer och till en del spekulativa köp. Föricke syntetiska fibrer har emellertid priserna legat påen i stort sett oförändrad nivå. Världsmarknadspriserna på livsmedelsråvarorbörjade öka än för industriella basråvaror. Även för dessa varorskedde en klar uppbromsning i prisstegringstakten ,Uppbromsningen blev dock kortvarig och allt har prisernavarit snabbt uppåtgående. Prisutvecklingen har emellertid varit synnerligendifferentierad för skilda varor. Vad gäller spannmål är försörjningssituationenrelativt god. Däremot har priserna på främst kaffe och kakao uppvisat fortsattaoch kraftiga prisstegringar. Desvenska importpriserna på råvaror kom med denna utveckling på världsmarknadenatt vända uppåt eller uppvisa en accelererande prisstegringstakt 1976. Denkraftigaste prisökningen noteras för kaffe där importpriset mer än fördubbladesfrån senare delen av 1975 till slutet av 1976, Bland ickejärnmetallerna skeddeen relativt måttlig prisuppgång för koppar medan främst aluminium ökade snabbtunder loppet av 1976, Även importpriserna på stål steg över året. Importprisetpå råolja steg kraftigt omkring efter den prishöjning somOPEC-länderna genomförde , Under loppet av 1976 tenderadeimportpriset att röra sig nedåt till en del som en följd av dollarnsförsvagning. Prishöjningen på råolja medförde att importpriserna på raffineradeprodukter steg snabbt omkring , Under loppet av 1976fortgick prisuppgången men i klart dämpad takt. Prisstegringstaktenför färdigvaruimporten tilltog men härefter skeddeen uppbromsning . Försvagningen kan till en del återföras påden svenska kronans effektiva appreciering. Förflertalet industriella basråvaror väntas prisutvecklingen på världsmarknaden1977 bli relativt lugn åtminstone under större delen av året. För flertaletlivsmedelsråvaror väntas också en relativt måttlig prisuppgång, då deninternationella lagerhållningen även nästa skördeår bedöms komma att stigasnarare än falla. För några speciella varor som bl, a, kaffe och kakao väntasdock prisuppgången bli betydande. Uppgången i de svenska importpriserna kandock väntas bli mer påtaglig som en följd av den svenska devalveringen, Idecember 1976 höjde OPEC-länderna priset på råolja. Någon gemensam linje kundedock ej uppnås varför två "referenspriser" existerar Reviderad nationalbudget 1977 81 f,n, Importprisprognosen för råolja och petroleumprodukter påverkas ocksä av attandelen lågsvavliga, dvs, dyrare produkter måste höjas , Prisstegringstaktenför färdigvaror beräknas öka . Huvudsakligen beräknas denna effektinfalla och detta är då en följd av attkronans genomsnittliga bytesvärde deprecierades i april 1977.Sammanfattningsvis beräknas importpriserna öka med drygt 9 '/19761977,dvs. i snabbare takt än året innan. Bytesbalansenhar sedan det kraftiga omslag i negativ riktning som inträffade 19731974 (ca9 miljarder kr.) uppvisat växande minussaldon. Underskottet 1976 kom att uppgåtill ca , och innebar en försämring gentemot 1975 med ca 3,7miljarder kr. Handelsbalans samt tjänste- och transfereringsbalans svarade förungefär vardera hälften av denna försvagning. Trots en omfattande långfristigupplåning utomlands även 1976, ca ,, resulteradekapitaltransaktionerna med utlandet, totalt sett, i en väsentligt lägrenettokapitalimport än 1975, eller . Härtill bidrog utöver dennågot lägre långfristiga upplåningen också en något lägre kortfristigupplåning. Neddragande verkade även ökade direktinvesteringar och fartygskrediter,som tillsammans gav ett ökat nettoutflöde på i runt tal . Desålunda registrerade utfallen av bytes- och kapitalbalanserna representerar isig ett nettoutflöde om ca . Valutareserven sjönk emellertidförhållandevis måttligt under loppet av 1976 eller med något över 3 miljarderkr, räknat i transaktionsvärde. Därmed uppstod sålunda åter en betydandepositiv restpost, ca . Deprognoser och antaganden som föreligger avseende utrikeshandeln med varoroch tjänster samt för transfereringar pekar mot en ytterligare försvagning avbytesbalansen 1977, Tjänste- och transfereringsbalansen svarar därvid förhuvuddelen av förändringen, då handelsbalansen förutses bli obetydligtförändrad. Underskottet på bytesbalansen har beräknats till ca 12,5miljarder kr,, dvs, ca 2 miljarder mer än 1976 (se tabell 3: 6). Något försökatt bedöma nettoresultatet av kapitaltransaktionerna har inte gjorts, menmönstret från de närmast föregående två åren får antas upprepa sig så tillvidaatt upplåningen utomlands även 1977 kommer att bli mycket omfattande. Redanefter in på 1977 hade för övrigt meddelats tillstånd för upplåningutomlands till ett belopp av ca ,, inkl. svenska statens lån påca . 6 1976/77.1 saml. 1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan Tabell3: 6 Bytes- och betalningsbalans 19741977 Milj.kr,, löpande priser Export av varor, fob' Import av varor, cif övriga tjänster, netto Bytesbalans för varor och tjänster' Bytesbalansför varor, tjänster och transfereringar» Valutareservenstransaktionsförändring Förändring till följd av kursrörelser Valutareservenstotala förändring 'Enligt handelsstatistiken, 'Nettot av återutförsel och återinförsel, korrigering av SAS' flygplansimport, iutlandet direktlandad fisk, nettoimport av icke-monetärt guld samt rabatter ochkoncernbidrag i samband med oljeimport, °överensstämmer med saldot mellan import och export av varor och tjänster inationalräkenskapernas försörjningsbalans bortsett från att korrigeringspostenendast med halva beloppet ingår i försörjningsbalansen. Resterande hälften avkorrigeringsposten räknas i nationalräkenskaperna till transfereringsnettot, *överensstämmer med bytesbalansbegrepp. Handelsbalansensutveckling har i viss utsträckning avvikit från vad manmed hänsyn till fasolikheterna mellan den svenska och den internationellakonjunkturcykeln kunde ha haft anledning räkna med. , när "relativa cykliska position" förbättrades kraftigt, hade man sålundakunnat vänta sig en försämring av handelsbalansen: importen kunde väntats havarit mer expansiv än exporten. Handelsbalansen räknad i fasta priserförsämrades också avsevärt, vilket framgår av tidigare redovisade tal förexport- och importvolymernas minskningar. De svenska relativprisernas höjning19741975, vilken också diskuterats tidigare i detta kapitel, tog sigemellertid uttryck i en höjning av bytesförhållandet med , räknat påen-hetsvärdebasis. Härigenom kom handelsbalansen i löpande priser att undergåen låt vara obetydlig förbättring. Det kan vara värt notera attbytesförhållandets förändring inte i första hand var hänförbar Reviderad nationalbudget 1977 83 tillde råvaror som med olika sammansättning ingår i exporten och importen. Sålundasteg bytesförhållandet för bearbetade varor med däribland förverkstadsprodukter med ca 9 Vo %. Under1976, när den ekonomiska tillväxten var fortsatt svag i men deninternationella efterfrågan växte mycket starkt, borde man i stället ha kunnatvänta sig en förbättring av utrikesbalansen. Emellertid växte vår export långtifrån i takt med marknadsrillväxten, medan importen steg kraftigt iförhållande till den låga tillväxten i och industriproduktion.Handelsbalansen kom på detta sätt att försvagas ytterligare och underskottet,som uppgick till ca , växte till närmare 4 miljarder 1976.Relativprisernas kraftiga uppgång året innan torde ha varit en viktig orsaktill denna utveckling: att förändringar i relativa utrikeshandelspriser åstadkomna genom valutakursändringar eller på annat sätt får sina fullavolymeffekter först med viss tidsförskjutning är tämligen allmänt accepteradteori. Någon nämnvärd förändring av bytesförhållandet för varuhandeln totaltsett ägde inte rum 19751976. För råvaruhandeln skedde dock en avsevärd försämringav bytesförhållandet bl. a. till följd av stora prishöjningar på kaffe-ocholjeimporten. Detta kompenserades av att exportpriserna för bearbetade varoräven 19751976 steg något mer än importpriserna. Sammanfattningsvisgällde således att en försämring av handelsbalansens utfall temporärtförhindrades genom att exportpriserna 1975 steg avsevärt snabbare änimportpriserna. Denna höjning av de relativa priserna torde emellertid hamedverkat till att balansen försämrades påföljande år, 1976. En intressantfråga är naturligtvis hur stort underskottet skulle ha varit om relativprishöjningarnaaldrig ägt rum. En siffermässigt preciserad beräkning av detta skall intelämnas här. Sannolikt skulle, vad först beträffar, exportvolymen ha kunnatbli något högre vid en lägre exportprisuppgång under detta år, genom att förlusternaav marknadsandelar då blivit något mindre. Det lägre exportpriset skulleemellertid ha medfört att exportvärdet i löpande priser blivit lägre än detfaktiskt blev. Vid en tänkt lägre prishöjning på svenska produkter är detvidare möjligt att importvolymen (och därmed importvärdet, om importprisernatas som givna) kunnat hållas tillbaka något mer , A andra sidanskulle den i det alternativa prisförloppet högre exportvolymen ha genereratett i viss mån högre importbehov, I summa har det bedömts troligt atthandelsbalansen skulle ha uppvisat ett större underskott än det somfaktiskt registrerades, om relativpriserna och bytesförhållandet inte ökat såkraftigt. Vad beträffar 1976 torde tillväxten i exportvolymen och antagligenockså värdet i löpande priser ha blivit större om relativprisernas stegring framför allt uteblivit. Importen skulle ha påverkats enligt ungefärsamma mönster som 1975: en sannolikt mindre utpräglad tendens för importen atttränga ut viss hemmamarknadsindustri, men å andra sidan ett något högre im- 1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan g4 portbehovsom följd av den mer expansiva exportutvecklingen. Sammantaget skulle effektenför 1976 med det alternativa prisförloppet antagligen ha varit en förbättringav handelsbalansen. Det är däremot inte så säkert att handelsbalansens saldoför 1976 skulle ha blivit särskilt mycket bättre än vad det faktiskt blev;detta emedan förbättringen i så fall skulle ha skett i förhållande till ettunderskott som skulle varit större än det faktiska. För1977 emotses, bl, a, till följd av en förutsedd stark nedgång i fartygsexportenoch antaganden om vissa ytterligare förluster av marknadsandelar, enexportvolymökning som inte särskilt mycket överstiger . Samtidigtväntas emellertid importvolymens tillväxt på ett avgörande sätt komma attdämpas, i första hand beroende på en förutsedd kraftig nedgång ilagerinvesteringarna och en fortsatt svag utveckling av industriproduktionen.Härigenom erhålls en viss förstärkning av den reala utrikesbalansen, I löpandepriser motverkas denna positiva effekt dock av att bytesförhållandet väntaskomma att försämras. Delvis är detta en följd av valutakursförändringarna ibörjan av , Även dessa effekter förutan hade en försämring avbytesförhållandet för rå-varuhandelns del varit sannolik. Huvuddelen av depositiva volym-effekterna på handelsbalansen från devalveringen väntas inteinträda , De tidsförskjutna effekterna från relativprishöjningarnaunder de båda föregående åren förutsätts däremot, trots den vidtagnaväxelkursförändringen, fä en negativ inverkan på den reala balansen 1977, Utandessa oförmånliga fördröjda effekter skulle sålunda det prognoseradeunderskottet i handelsbalansen blivit lägre än de drygt 3,5 miljarderkr, som här räknats med. Somtidigare nämnts i detta kapitel utgör alternativ II förlönekostnadsutvecklingen (se kapitel 6) beräkningstekniskthuvudalternativ i export- och importprognoserna. Ett utfall förlönekostnadsutvecklingen enligt det något lägre alternativ I skulle kunna fåvissa effekter på prisutvecklingen . Utfallet förbytesförhållandet skulle i så fall bli en något starkare försämring. Dessalägre relativpriser för svenska produkter skulle å andra sidan kunna ge upphovtill smärre positiva effekter på den reala balansen. Det har bedömts attskillnaden mellan utfallen för handelsbalansen i löpande priser enligt de tvålönealternativen blir obetydlig . Liksom för den tidigare utvecklingengäller emellertid att alternativa utfall för den relativa prisutvecklingen,som dvs, i detta fall 1977 förutsätts få en tämligenobetydlig effekt på den värdemässiga handelsbalansen, skulle under därpåföljande år genom eftersläpande volymeffekter kunna få beaktansvärd inverkan påhandelsbalansen. Reviderad nationalbudget 1977 85 Lägetpå den internationella fraktmarknaden är fortfarande ytterst svagt och undergårf, n, endast mycket små förändringar. Den uppgång i fraktraterna förtanktonnaget, som noterades inför de aviseradeoljeprishöjningarna avbröts /1977 då raterna äter börjadesjunka. En viss återhämtning ägde emellertid rum under senare delen av februarioch . De dagsaktuella raterna synes ge en visserligen knapptäckning av de rörliga kostnaderna, men sannolikt tillräcklig för att förhindraen ny våg av uppläggningar. låg endast ett fåtal svenska störretank- och kombinationsfartyg upplagda. En ökning i tonnageefterfrågan, somockså skulle kunna medföra högre fraktsatser, väntas inte uppkomma förräntidigast , men det är osannolikt att sädana nivåer skulle nås attäven kapitalkostnaden täcks fullt ut. Situationen för torrlasttonnaget i trampfartär i stort sett detsamma som för det oljebärande tonnaget, dvs. fraktsatsernabefinner sig på en så låg nivå att i huvudsak endast driftskostnaderna täcksoch förväntningarna om en snar förbättring är små även när det gäller dettatonnage. För linjefarten är läget något mindre dystert. Denna del avverksamheten störs ju heller inte i samma utsträckning av fluktuationer ifraktpriserna. Emellertid är beläggningen relativt låg och kan förbättras förstefter en kraftigare uppgång i världshandeln. Det är dock ovisst i vilkenutsträckning den förutsedda uppgången för denna om 1976/1977 kan kommaatt påverka beläggningen. Enligtden preliminära statistik som föreligger om rederiernas intäkter och kostnaderi utrikes sjöfart ökade intäkterna 19751976 med och kostnaderna någotmindre. Intäktsökningen var i sin helhet lokaliserad till fjärde kvartalet ochuppgick då till jämfört med . Förklaringen tilldenna förbättring ligger i att i stort sett hela det tidigare upplagda tonnagetunder åter trädde ut på marknaden. I sjöfartsnettots termer komdärmed seglation i utrikes fart att ge ett nettoinflöde av valuta pånärmare 3 150 milj. kr,, dvs, ca 200 milj, kr. mer än 1975, Med hänsyn till dengenomsnittligt större tonnagevolym som beräknas vara i verksamhet 1977 kansjöfartsnettot väntas öka något 19761977 och har satts till 3 350 milj, kr,,däri inberäknat vissa effekter från den genomförda devalveringen avden svenska valutan. De härigenom ändrade kursrelationerna beräknas få nära nogomedelbart genomslag vad avser såväl kostnader som intäkter. Några påtagligavolymeffekter har emellertid växelkursförändringar inte antagits komma attmedföra. Nettoutflödetav resevaluta beräknas preliminärt ha blivit ca 500 milj. kr. större än1975 och ha uppgått till . Bruttoutflödet uppgick därvidtill ca 4 600 milj. kr. och inflödet till ca 1 550 milj. kr. Realt innebarinflödet ingen större förändring medan ut- 1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan §6 flödettorde ha ökat med , Det kan noteras att resandet till ännu inteåterhämtat sig trots upphävandet av bojkotten mot turistresor dit. Enligtsällskapsresestatistiken avreste med charterflyg 1976 ca 950 000 personer,vilket innebar en ökning med . Den spanska andelen av svenskutlandsturism beräknas enligt samma statistik 1976 ha uppgått till ,vilket är lägre än året innan. Trots betydandeprishöjningar för hotell-och andra tjänster förefaller de grekiskaturistorterna ha kunnat hävda sin ställning som de mest frekventa resmålenefter de spanska. Deras andel uppgick till , vilket innebar nästanen fördubbling jämfört med . Även har ökat sin andel någraprocentenheter. väntas turistresorna öka endast måttligt. Programutbudethar inte väsentligt förändrats jämfört med . Endast smärre volymökningarhar under sädana förhållanden antagits 19761977 för såväl inflöde som utflödeav resevaluta. Omräknat i löpande priser skulle detta ge ett nettoutflöde på ca3 675 milj. kr. , Härvid har hänsyn tagits till beräknade effekter avden genomförda devalveringen. a. har de ändradekursrelationerna antagits få en viss bromsande inverkan på svenskt resande tillutlandet och ge en viss stimulans till ökat resande till , Övrigaregistrerade tjänstetransaktioner med utlandet resulterade i ettunderskott på ca . Förändringen , som uppgick tillnärmare 800 milj. kr. i negativ riktning och som också måste betraktas somförhållandevis kraftig, fördelade sig pä ett flertal delposter. Ökadeadministrationskostnader, provisionsbetalningar samt betalningar för montageoch reparationer etc. svarade emellertid för huvudparten av förändringen.Dessa delposter väntas i avgörande grad leda utvecklingen även 19761977.Förändringen i negativ riktning har dock satts lägre än 19751976 eller till ca400 milj, kr. Transfereringarnatill och från utlandet resulterade i ett negativt saldo 1976 på drygt 4,3miljarder kr, mot , 1975. Gåvobiståndet till u-ländertillsammans med de i samband med den omfattande utlandsupplåningen växanderänteietalningarna styr i betydande grad postens utveckling. Gåvobiståndet,som uppgick till ca ,, beräknas 1977 öka med ytteriigare500 milj, kr. till 2,7 miljarder. Uttryckt i procent av bruttonationalproduktenutgjorde denna del, som ej utgör hela u-landsbiståndet, 1976 och kanförväntas bli av ungefär samma storleksordning 1977. Räntebetalningarna 1976beräknas ha resuherat i ett nettoutflöde i storleksordningen 750 milj. kr.Brutto torde betalningarna till utlandet något ha underskridit 2 miljarder kr.För 1977 har räntebetalningarna beräknats ge upphov till ett nettoutflöde merän dubbelt så stort som 1976, effekter av växelkursförändringen inbegripna,eller ca . Sammanlagt har nettot av transfereringarna för 1977satts till -5 775 milj, kr, vilket skulle bli ca 1 400 milj, kr, mer än för1976, Trotsen fortsatt kraftig upplåning utomlands försvagades kapitalbalansenhögst avsevärt eller med ca . Det framgår av tablånnedan att både den långfristiga och kortfristiga upplåningen sjönk 19751976, Bankers nettoupplåning hksom övrig privat nettoupplåning minskade medsammanlagt , medan en viss mindre ökning på ca 100 milj,kr, noterades för kommuner, I neddragande riktning verkade också utvecklingenav direktinvesteringar vilka tillsammans med posten övrigakapitaltransaktioner gav upphov till ett ökat nettoutflöde på ca 2,6 miljarderkr. Förändringar i varvens exportkrediter samt rederiers ochflygplansimportörers krediter vid import av fartyg och flygplan utgör ettdominant inslag i den sistnämnda postens utveckling. Av dennas totalaförändring 1975 1976 på ca , föll ca , påökade krediter från de svenska varven till utländska beställare. Ökningen ikreditgivning hade ett samband med den omfattande fartygsexporten 1976, Dådenna i värde förutses bli av ungefär samma omfattning kan kreditgivningenväntas uppgå till minst lika stort belopp som 1976 eller ca 2 miljarder kr.Detta utflöde kommer emellertid att i betydande grad motverkas av denkredittagning som kan väntas uppstå i samband med en kraftig värdemässiguppgång i fartygsimporten. Milj,kr. Kortfristig upplåning utomlands för finansiering av import och export Denlångfristiga upplåningen utomlands, som uppgick till ca 10,5 miljarderkr,, blev mycket omfattande även 1976 och uppgick enligt preliminära uppgiftertill . Sammanlagt beviljades emellertid tillstånd förupplåning till ett belopp av 11,6 miljarder. Då tillståndsgivningen kulmineradeunder fjärde kvartalet med ca , kan det emellertid förmodas atten inte oväsentlig del kom att utnyttjas först ,Tillståndsgivningen fortsatte att vara betydande . och februari beviljades så- 1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan gg lundatillstånd till ett värde av , inkl. svenska statens län på ca4,. Detframgår av tabell 3: 6 att överskottet på kapitalbalansen 1976 endast tillringa del bidrog till att täcka underskottet i bytesbalansen. Trots detta komutflödet från valutareserven att begränsas till . Dettainnebar att det återigen uppstod en betydande positiv restpost, ca 4,8miljarder kr. Hur bristerna i statistisk information, vilka ju är upphovet tillrestposten, fördelar sig mellan kapitalbalans och bytesbalans är okänt. Det haribland hävdats att förändringar i korta handelskrediter skulle utgöra en väsentligdel av förklaringen. Den statistik som finns tillgänglig över företagenshandelskrediter och som kvartalsvis tillhandahälls av statistiska centralbyrånger emellertid ingen bekräftelse på att så skulle vara fallet. Bortsett frånhandelskrediter krävs för huvuddelen av de transaktioner, som företas inomkapitalbalansens ram, tillstånd. Det skulle därför kunna fömodasatt dessa transaktioner erhåller en ganska tillförlitlig belysning och att bristernai statistisk information sålunda i betydande grad hänför sig till bytesbalansensposter. Valutareservenstransaktionsvärde sjönk 19751976 med 3 147 milj, kr. Sedan hänsyn tagits tillRiksbankens kursvinster på närmare 500 milj, kr, kundevalutareservens negativa förändring beräknas till 2 661 milj, kr. Totaltuppgick valutareserven vid utgången av 1976 till 10 924 milj, kr.