prop · G0031 · 1976-12-31 00:00:00 — Är 1962avgav en särskild utredningsman en promemoria om avveckling av institutetjordbruksstämma. Promemorian har remissbehandlats men inte lett tilllagstiftning. En redogörelse för utredningsmannens förslag och förremissyttrandena har lämnats i det föregående. Jordbruksstämmotillgångarna bestod ursprungligen avegentliga sockenallmänningar, sockenmagasin och kassor av olika slag, bl. a.magasinskassor och rotehållarkassor. I fråga om den fasta egendom som tidigareförvaltades på jordbrukssiämma gäller lagen om förvaltningav samfälligheter. Detta innebär att bl. a. sockenallmänningarna och deallmänningskassor som var knutna till dem inle längre hör till jordbruksstämmotillgångarna. Sockenmagasinen har tillkommit genom jordägarnasinsatser av spannmål. De hade till syfte dels alt säkerställa utsädesbehovet,dels alt fungera som kreditinstitut. Magasinskassorna har bildats avavkastningen från magasinsrörelserna och av medel som fiöt in när rörelsernaavvecklades. Prop.1976/77:1 378 ingårstatliga nödhjälpsbidrag eller enskilda donationer i kassorna. Rolehållarkassornahade samband med det militära indelningsverket. De förekom under olikabenämningar - uddemanlalskassor, legokassor, invalidbevä-ringskassor osv. - iskilda delar av landet. Den upphävda kungörelsen (1963:43) medföreskrifter rörande vissa av kommunalstämma förvaltade kassor tillkom för attunderlätta avvecklingen av magasinskassorna och rolehållarkassorna. 1kungörelsen fanns bestämmelser om hur avvecklingen skulle ske och om tillvilkel ändamål tillgångarna skulle fö användas. Avveckling kunde ske bl. a.genom att tillgångarna överiämnades lill kommun eller församling. Tillgångeller avkastning fick inte användas för ändamål som kommun eller församlingförfattningsenligt hade alt tillgodose. Beslul om avveckling skulle för altbli gällande underställas prövning. Inventeringar av jordbruksstämmotillgångarna hargjorts bl. Enligt dessaundersökningar var antalet sockenmagasin 1960 och 1974, antaletmagasinskassor 1960 och 1974, antalet rotehållarkassor 1960och noll samt antalet kassor som inle med säkerhet kunde hänföras lillnågon av dessa kategorier 1960 och 1974. Det sammanlagda värdetuppskattades lill 5,9 milj. kr. och till ca . Jordbruksstämman är ett ålderdomligtkommunalrättsligl institut. De ändamål som jordbruksstämmotillgångarnaursprungligen avsåg atl tillgodose har numera förlorat sin betydelse eller kaninte längre tillgodoses genom dessa tillgångar. Förvaltningen av tillgångarnafaller, som konstaterades redan vid kommunallagens tillkomst, utanför denegentliga kommunala verksamheten. Det synes därför uppenbart alt institutetbör avvecklas i samband med lagstiftningsarbetet på grundval av betänkandet(SOU 1974:99) Enhetlig kommunallag. Genom kungörelse har delägarna haftmöjlighet atl på frivillig väg avveckla förvaltningen av sådanajordbruksstämmotillgångar som utgjorts av kassor. Denna möjlighet har ocksåutnyttjats i mycket stor utsträckning. Det sammanlagda värdet av tillgångarnakan numera antas vara relativt litet. För en tvångsvis genomförd avveckling bördärför väljas ett så enkelt förfaringssätt som möjligt. Särskilt i de fall därkassornas behållna tillgångarär mycket ringa och medlen därför knappast kantänkas bli använda för något allmännyttigt ändamål skulle man kunna övervägaatl låta delägarna fördela medlen mellan sig efter andelstal. Detta skulleemellertid förutsätta alt man fastställde en beloppsgräns, intill vilken ensådan fördelning av tillgångarna skulle tillåtas. En sådan gränsdragningskulle bli ganska godtycklig. Härtill kommer atl i magasinskassorna kan ingåstatliga nödhjälpsmedel eller donationsmedel. Anknytningen mellan de nuvarandeinnehavarna av den manlalssatta jorden och ifrågavarande tillgångar framstårvidare som tämligen svag. Av dessa skäl bör delägarna inte få fördela kassornasbehållna medel mellan sig. Inte heller synes det vara lämpligt alt tvångsvisomvandla tillgångarna till stiftelser. Prop.1976/77:1 379 Den naturiigaste och enklaste lösningen synesistället vara att kvarvarande jordbruksstämmotillgångar överläs av kommunen.Vid en sådan lösning uppkommer frågan om föreskrifter bör meddelas om lillvilka ändamål tillgångarna och avkastningen av tillgångar som behålls skall fåanvändas. I del övervägande antalet fall är emellertid kassornas behållningganska obetydlig. Föreskrifterna kungörelse gav också ganska vidaramar för användningen. Föreskrifter om all tillgångarna får användas bara tillvissa angivna ändamål skulle, särskilt när fråga är om kassor med förhållandevisobetydlig behållning, medföra onödiga svårigheter i administrativt hänseende.Med hänsyn härtill bör några föreskrifter av det slag som har diskuteratsinte meddelas. Det synes inle heller finnas skäl alt efter förebild av 1963 årskungörelse föreskriva atl eventuella donalionsbestäm-melser skall iakttas elleratt tillgångarna inte får användas för ändamål som kommun enligt särskildförfattning skall tillgodose. Vad som har sagts hindrar självfallet inle attdel ofta kan ligga nära till hands alt medlen används för något av de ändamålsom anvisades kungörelse. Enligt inventeringen var behållningen i enmagasinskassa . Också för några andra kassor redovisades betydandebehållningar. Med hänsyn härtill bör delägarna ges möjlighet atl under en kortövergångstid avveckla förvaltningen av tillgångarna i enlighet medbestämmelserna kungörelse. Kungörelsens föreskrift omunderställningsskyldighet synes inte böra göras tillämplig på sådantavvecklingsbeslut. Den kontrollmöjlighet som föreligger på grund av rätlen förvarje kommunmedlem att anföra kommunalbesvär över beslul som fattas päjordbruksstämma för anses lillräcklig. Avveckling bör fö ske framtill utgången av . Det bör vara tillräckligt att beslut om avvecklingfattas . Alt beslutet har vunnit laga kraft före utgången av år1976 bör således inte krävas. I enlighet med det anförda har upprättats förslagtill lag om egendom som förvaltas av kommunalstämma (bilaga 1). 1 förslagetföreskrivs att, om sockenmagasin, tillgångar som hör till magasinskassa ellerrotehållarkassa eller annan egendom vid utgången av förvaltas av kommunalstämmasom avses i 13 S LKL, skall egendomen tillfalla kommunen.Dessförinnan för sådan förvaltning enligt förslaget avvecklas i den ordningoch under de förutsättningar som i fråga om vissa kassor föreskrevs i 1-3 SSden numera upphävda (se SFS 1973:76) kungörelse. Genom denna lydelseklargörs att reglerna kungörelse skall så långt de alls kantillämpas - ges motsvarande tillämpning i fråga om annan egendom än tillgångarsom hör till kassor, att sådant hinder mot avveckling som kan föreligga pågrund av villkor vid enskild donation skall beaktas och atl underställningenligt 4S kungörelsen inte behövs. Vid utgången av bör 8 S lagen om införandeav kommunallagen upphöra alt gälla. Det har inte ansetts nödvändigt all i dettasammanhang upprätta förslag till lag härom. Prop.1976/77:1 380 Lagom egendom som förvaltas av kommunalstämma Om sockenmagasin, tillgångar som hör lillmagasinskassa eller rotehållarkassa eller annan egendom vid utgången av år1976 förvaltas av kommunalstämma som avses i 13 S lagen (1930:251) omkommunalstyrelse på landet, skall egendomen tillfallakommunen. Sådan förvaltning för avvecklas i den ordning och underde förutsättningar som i fråga om vissa kassor föreskrevs i 1-3 SS i dennumera upphävda kungörelsen (1963:43) med föreskrifter rörande vissa av kommunalstämmaförvaltade kassor. Dennalag träder i kraft . Sammanställningav uppgifter från länsstyrelserna om kassor m. m. som den I november 1974allijänu förvaltades av jordbrukssiämma Behållning' 3 579:49 4 046:45 53 003:20 (Flenskommun; avveckling är under utredning) (Vingåkerskommun; avveckling är under utredning) Flöda sockens magasinskassa () 40991:12 (varav byggnad 25 000.-) 38 1)2. Ösiergöllandslän Kronobeigs län län Ljungbymagasinskassa och sockenmagasin (kommun) Eksta sockens magasinskassa () 924:08 (byggnad 5 000-10 000) Uppgifterna om behållning avser i flertalet /74. Prop.1976/77: Ingelslorps bykassa (Ystads kommun) Glemminge bykassa(Ystads kommun) 257:73 6 000: 5 058:30 (varav byggnad 5 000:-) Aling,sås lands- och Rödene sockenhemmansfond Fonden för sockenhemmanet Bränne Broar i Hemsjö Vilske-Kleva sockenmagasin och magasinskassa (Hjo kommun) 4 249:44 3 458:22 (Uppgift om värdet av byggnaden saknas) StoraSkedvi sockenmagasin och magasinskassa 160 000: (Uppgift om värdet avbyggnaden saknas) Arnäs sockenmagasin och magasinskassa (Örnsköldsvikskommun; avveckling pågår) magasinskassa (kommun; avveckling pågår) 66 846:35 (varav byggnad 100:-) 11 362:05 (Årekommun; avveckling pågår) 30 Magasinskassor (,, , , och , , ,, , och Norrbollens län) 2 bykassor() 2 sockenhemmansfonder () 1 jordägarfond (Kopparbergslän) 1 husbondeföreningskassa () Prop.1976/77:1 384 6sockenmagasin (, , och , ,och ) Sammanlagd behållning ca ,vartill kommer värdet av sockenmagasinen. Prop.1976/77:1 385 Samtliga remissinstanser som har uttalat sig däromanser atl den statliga tillsynen över och kontrollen av den kommunalaverksamheten nu kan minskas som en följd av främst kommunindelningsreformen ochden kommunala förvaltningsorganisationens utbyggnad. Förslagen i promemoriornaalt slopa en rad detaljföreskrifter om nämndernas verksamhet och om underställningav vissa beslut tas allmänt emot positivt. Vissa remissinstanser är docktveksamma på några punkter. Detta gäller främst förslag som hänger samman medtjänstemännens ställning i nämndorganisationen. Åtskilliga remissinstanseruttalar sig för en fortsatt översyn av den statliga kontrollen och tillsynen. delar den principiella syn på denkommunala demokratin som kommer lill uttryck i promemoriorna. Styrelsen haringet att invända mol förslagen när det gäller bl. a. valbarhet lill nämndernaoch nämndernas sammansättning. Däremot menar styrelsen atl vissa andra förslagkan anstå under ytteriigare en begränsad tid med hänsyn till de uppdrag som socialuiredningenoch hälsovårdsstadgeutredningen har. Del blir då möjligt att i ett sammanhangla ställning till bl. a. samspelet och uppgiftsfördelningen mellan staten ochkommunerna inklusive de krav på ärendeberedningen som statsmakterna börställa. instämmer allmänt i den strävanefter enhetlighet och förenkling som enligl verkets mening präglaröversynsarbelet. Liknande synpunkter för i framliksom , som är särskilt tilltalad av författningsförslagensstarka anknytning till den nya kommunallagen. i konstaterar atlkommunindelningsreformen har skapat större och bärkraftigare kommuner och attförvaltningsorganisationen har tillförts kvaliftcerad sakkunskap inom olika områden. delar uppfattningen alt den statligatillsynen och kontrollen över kommunerna härigenom kan begränsas. som tynger den kommunala verksamheten kan mönstras ul. Genomatt anpassa specialförfattningarnas nämndregler till den nya kommunallagensmolsvarande bestämmelser när man enligt mening en önskvärd enhetligheti de specialreglerade nämndernas organisationsformer. Det får anses riktigt attlåta kommunerna själva ordna sin förvaltande verksamhet med hänsyn tillskiftande lokala behov och förutsättningar. anför avslutningsvisalt det är väl motiverat att översynsarbelet fortsätter i syfte att ytteriigarebegränsa den statliga kontrollen och tillsynen. Också i Kalmarlän framhåller atl kommunerna numera har väsentligt förbättradeförutsättningar atl handha sina uppgifter och att de därför också bör 25 1976/77. 1976/77:1 386 kunnalämnas en betydande frihet att anpassa nämndorganisalion och arbetsformerefter olika förhållanden och behov. Förslagen i promemoriorna stämmer väl överensmed vad anser vara lämpligt och önskvärt. iVästmanlands län för fram liknande synpunkter och framhåller atl behovet avingående statlig kontroll och tillsyn över kommunernas sätt att sköta sinaåligganden har minskat kraftigt. Länsstyrelseni län anser all den reducering av det undersiällnings-plikiiga områdetsom hiuills har skell inle har fört med sig några ölägenheter. Den statligakontroll som kan behövas sker bl. a. genom besvärsprövningen. Bodens kommunframhåller att många av de frågor som las upp i promemoriorna är av väsentligbetydelse för kommunerna. Den kommunala organisationen efterkommunindelningsreformen har enligt kommunens mening i de flesta fall gjort detmöjligt för kommunerna att även i mycket kvalificerade ärenden själva utarbetade beslutsunderiag som behövs. Föreskrifterna om underställning är därför imånga fall otidsenliga och bör avskaffas. kommun delar helt uppfattningen alt behovetav statlig tillsyn och kontroll över kommunernas sätt att fullgöra sinauppgifter har minskat. Kommunen anser emellertid inte alt förslagen ipromemoriorna kan betecknas som tillräckligt genomgripande. Yuerligarelagändringar i syfte att ge kommunerna ökad handlingsfrihet är både möjliga ochönskvärda. Den statliga effektivitelskontrollen över den specialregleradekommunala förvaltningen ler sig ofta slötande ur den kommunala demokratinssynvinkel. Den statliga styrningen av kommunen sker väsentligen genomandra instrument än lagar och förordningar - främst genom den statligabidrags-givningen till kommunerna. En viktig åtgärd för atl minska den statligadetaljregleringen är därför enligt kommuns uppfattning atl nuvarandespecialdestinerade statsbidrag ersätts med generella bidrag. tillstyrker förslagen tilländringar beträffande de specialreglerade nämndernas organisation ocharbetsformer. Den lagtekniska lösning som föreslås i promemoriorna ger enliglkommunens uppfattning regler som är lättare att överskåda och tillämpa än de nugällande reglerna. Tjänstemännens rätt att delta i nämnds överläggningar ochatt anteckna sin mening till protokollet bör enligl kommunens mening behandlasi regler som kommunen själv beslutar om. De framlagda förslagen innebär enligt Skövdekommuns mening en modernisering, anpassning och förenkling av bestämmelsernaom de specialreglerade nämnderna vilket medverkar till att åstadkommaenhetlighet. Kommunen anser också atl förslagen i viss utsträckning bidrar lillalt skapa större handlingsfrihet. Mer ändamålsenliga arbetsformer ochorganisatoriska lösningar blir möjliga. konstaterar alt förslagen innebären förenkling av arbetsformerna hos vissa specialreglerade nämnder.Detaljregler slopas och den närmare utformningen av nämndernas organisation ocharbetsformer Prop.1976/77:1 387 Kommunen anser att de förslag som har lagts fram och som syftarlill större frihet att organisera nämndarbetet är mycket angelägna förkommunerna, som därigenom får bättre förutsättningar alt uppnå ökadeffektivitet i det kommunala arbetet. anför att det är naluriigtatt staten genom sitt övergripande ansvar lägger fast de allmänna riktlinjernaoch ramarna för samhällets samlade insatser på olika områden men att det fränkommunal självstyrelsesynpunkl är angelägel all kommunerna lämnas stor frihetall själva bestämma om den lokala verksamhetens omfattning, inriktning ochutformning. En omfattande detaljstyrning från statsmakterna kan enligl förbundetsmening fä till resultat att den demokratiska beslutsprocessen i kommunernainte framstår som meningsfull. Förbundet erinrar om att i den kommunalaverksamheten är förtroendemän engagerade i berednings-, förvallnings- ochverkställighetsuppgifter i långt större utsträckning än vad som är fallet istatlig verksamhet. En lillsyn och kontroll över verksamhel kan därförofta innebära atl statliga tjänstemän utifrån eget bedömande har att utövakontroll över kommunalt handlande, som har sin direkta grund i politiskabeslul. Den genomförda kommunindelningsreformen ochutvecklingen inom den kommunala seklorn har enligl kommunförbundels meningskapat nya förutsättningar för all vidga och fördjupa den kommunalasjälvstyrelsen. Behovet av statlig tillsyn och kontroll måste därför bedömasfrån andra utgångspunkter än tidigare menar förbundet, som hälsar det pågåendeöversynsarbelet med tillfredsställelse. konstaterar slutligenatt de nu föreslagna åtgärderna inte är tillräckliga för atl åstadkomma enriktig balans mellan stal och kommun. Därför är det angeläget att översynsarbetetfortsätter i syfte att ytteriigare begränsa den statliga kontrollen ochtillsynen. Förslagen i PM II tillstyrks eller lämnas ulanerinran av närmare hälften av remissinstanserna. Det gäller länsstyrelserna iSödermanlands, , , och ,och läns landstingskommuner, , ,, Falu, Flens, , , , , ,, , , , , , ,, , , , , , Örnsköldsviksoch kommuner samt i (LO) ochTjänstemännens centralorganisation (TCO). landstingskommun finner principernagodtagbara och tillstyrker i likhet med , och Skaraborgsläns landstingskommuner samt förslagen så långt dessaberör landstingskommunerna. , , , ,, , , och kommuner tillstyrkerockså förslagen. Dessa kommuner anser dock att de förslag som har lagts framom Prop.1976/77:1 388 attslopa underställningsskyldigheten borde ha omfattat fter ärendegrupper, främstbeslut om att ta upp långfristiga lån. Liknande synpunkter i fråga omunderställningsskyldigheten anförs av och någralänsstyrelser. Övriga remissinstanser har i allmänhet invändningarpå endast en eller ett par punkter. Beträffande förs lagen i PM III är remissutfalletnära nog odelat positivt. Praktiskt taget samlliga remissinstanser sluter uppbakom förslagen i promemorian. Endast sju remissinstanser av sammanlagt 49avstyrker något av förslagen. Dessa remissinstanser är ,utredningen om skolan, staten och kommunerna, länsstyrelserna i ochÖstergötlands län, och kommuner samt . Invändningarna avser i huvudsak frågorna om vidgad valbarheteller om utomståendes närvarorätt. Av de 42 remissinstanser som tillstyrkerförslagen för ett tiotal fram ytteriigare förslag till författningsändringar.Hälften av dessa förslag rör inrättande av lolalförsvarsnämnder i kommunerna.Ett par kommuner önskar en översyn av bestämmelserna om överförmyndarnämnd. 1.2Fakultativa eller obligatoriska nämnder 1 PM III föresläs alt kommunernas möjligheter attsjälva utforma sin nämndorganisation skall förbättras. Förslaget innebär attytteriigare några nämnder görs helt fakultativa, nämligen arbetslöshetsnämnd,uttagningsnämnd och handels- och sjöfartsnämnd. Vidare anges i specialförfaltningarnaatl kommunstyrelsen (i ett par fall socialnämnden) utgör den specialreglerade nämnden, om kommunfullmäktige inte har beslutat annat. Sundsvallskommun påpekar atl kommunstyrelsen får hand om åtta av de i promemorianbehandlade nämndernas verksamhel, om annat inle beslutas. En rationelltfungerande verksamhet förutsätter därvid delegation i betydande omfattning. Detbör därför övervägas om beslutsfunktionerna direkt kan läggas pä annat organ änkommunal nämnd eller om man pä annat sätt kan undvika omgången över ettdelegationsförfarande. framhåller samma problem ochframhåller atl det kan vara önskvärt att delegera hela den specialregleradenämndens verksamhet till en avdelning inom kommunstyrelse som är exempelvisarbetslöshetsnämnd. Förbundet önskar att det i det pågåendelagstiftningsarbetet görs klart att denna möjlighet står öppen. I har man vall att tillsätta ensärskild arbetslöshels-kommitté under kommunstyrelsen. Kommittén tar bl. a.fram förslag på beredskapsarbeten, samråder med statliga myndigheter m. m.Handläggningen av arbetslöshetsnämndens uppgifter borde enligt kommunens meningha övervägts ytteriigare. anser att förslagen beträffandearbetslöshetsnämnd innebär en snävare reglering av kommunernas Prop.1976/77:1 389 handlingsfrihetän f n. 1 är ansvaret för arbetslöshelsfrågorna fördelat på fleraorgan. Denna lösning, som i har visat sig mest ändamålsenlig, önskarkommunen behålla. Överbefälhavaren (), som tillstyrker förslagen,redovisar sina erfarenheter belräffande kommunernas specialreglerade uppgifterinom totalförsvaret. I fiertalet kommuner fullgörs dessa av kommunstyrelsen.Del är förståeligt, menar ÖB, om totalförsvarsfrågorna i en arbetssituation somgör hårda prioriteringar nödvändiga inte alllid kan ges tillräckligt utrymme.Därför bör kommunerna ges lagfäst möjlighet atl inrätta en särskildlo-talförsvarsnämnd, lill vilken de lotalförsvarsuppgifter som inte fullgörs avandra nämnder kan hänföras. ÖB avser i första hand uppgifter som ankommer päcivilförsvarsnämnd, beredskapsnämnd, krislidsnämnd och hemvärnsnämnd. För attkommunernas handlingsfrihet skall behållas och fiexi-biliieten säkerställas börtotalförsvarsnämnden inte vara obligatorisk. Chefen for armén,och 1 pekar likaledes påmöjligheten att inrätta en totalförsvarsnämnd. Militärbefälhavaren i Östramilitärområdet, som till skillnad från de nämnda remissinstanserna anseratl nämnden bör vara obligatorisk, ser fördelar främst i form av lidsvinst ochsakligare handläggning. är föremål för fieraremissinstansers intresse. Chefen .för armén framhåller att samlliga hästar harutgått ur krigsorganisationen och sätter i fråga om uttagningsnämnd längre ärnödvändig. för fram liknande synpunkter ochförordar,om bestämmelserna om uttagning ändå behålls, alt kommunstyrelsenskall vara uttagningsnämnd. Över-styrelsenför ekonomiskt.forsvar menar attfrågan om framtida uttagning av hästar är oviss och ser inga olägenheter iförslaget att göra uttagningsnämnd fakultativ. sätter ocksåutlagningsnämndens existensberättigande i fråga, liksom behovet avkristidsnämnd, familjebidragsnämnd, hemvärnsnämnd, handels- och sjöfartsnämndsamt slakthusstyrelse. Andra lösningar borde enligt kommunens uppfattning haprövats i fråga om verksamhet som utövas av dessa nämnder. anser att valnämnden i likhet medövriga nämnder som behandlas i promemorian bör göras fakultativ, även omvaladministrationen i torde kräva en särskild valnämnd. 1.3Antal ledamöter och suppleanter I promemoriorna föreslås att det minimiantalledamöter som gäller för kommunstyrelsen (fem) skall gälla för alla kommunalanämnder. Vidare föreslås att de olika bestämmelserom utseende av suppleantersom finns i specialförfattningarna slopas. Samma regler som för kommunstyrelsenskall gälla. Förslagen tillstyrks av samtliga remissinstanserutom , som beträffande antal ledamöter i social centralnämndvill avvakta socialulredningens förslag. tillstyrker för sindel förslagen i prome- Prop.1976/77:1 390 morian.A'«w/oA:owwi/A;framhåller att minimiantalet fem ledamöter bör avse även taxeringsnämnd,överförmyndarnämnd, irafiknämnd och organ vid försäkringskassa som enligt lagenom allmän försäkring utses av kommunen. Mest kritik har de förslag rönt som behandlartjänstemännens ställning i nämndorganisationen. Det gäller dels förslag omändrade valbarhetsregler, dels förslag om utomståendes rätt atl närvara ochyttra sig vid sammanlräden samt att anmäla avvikande mening lill protokollet. 1 promemoriorna föreslås atl enhetligavalbarhetsbeslämmelser skall gälla för hela den kommunala nämndorganisaiionen.I fråga om samtliga specialförfattningar som behandlas i promemoriornaföreslås all frågan om valbarhet lill resp. nämnd skall regleras genom enhänvisning till den nya kommunallagen. förslag tillenhetlig kommunallag(SOU 1974:99) innebar pä denna punkt atl detvalbarhetshinder vid val till kommunstyrelse som gäller för kommunens ledandetjänsteman och för förvaltningscheferna vid de verk som hör tillkommunstyrelsen skulle slopas. En hänvisning i resp. specialförfatining tillden valbarhetsregel som utredningen föreslog skulle innebära att bland andrabrandchef, skolchef och socialchef skulle kunna väljas till ledamot i sin egennämnd. , och hälsovårdsnämnd skulleförslaget inte innebära någon förändring. Remissopinionen är delad i denna fråga. Förslaget ipromemoriorna tillstyrks av flertalet remissinstaner, däriblandsocialstyrelsen, socialutredningen, hälsovårdsstadgeutredningen, utredningen omskolan, staten och kommunerna, länsstyrelserna 1 , , Örebrooch saml 5ö-dermanlands och läns landstingskommuner,och kommuner samt Centralorganisationen /SR. Som harnämnts i del föregående har majoriteten av remissinstanserna tillstyrktsamtliga förslag i promemoriorna eller lämnat dem utan erinran.