prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Somjag nämnde ankommer det på kommunema all lägga fasl gmndema för detkommunala bostadstillägget lill folkpension. Det innebär all de också har rättatt beslämma hur bostadskostnaden skall beräknas. Skillnader föreliggerkommunema emellan på vissa punkier, främst när del gäller egnahem. har redovisai förslag till hur beräkningama skall göras. Dessaföljs dock inte av alla kommuner. Också har utfärdatanvisningar, som gäller i de fall kommunen inte har angett egna gmnder förberäkningama. Rirksförsäkringsver-kets och kommunförbundets gmnderöverensstämmer inte på alla punkier. När del gäller det statskommunalabostadsbidraget ankommer det på att utfärda föreskrifter omhur den bidragsgrundande bostadskostnaden skall beräknas. Skillnadema i beräkningsgmnder mellan systemen ärpå vissa punkier ganska stora. För bidragstagarna skulle det givielvis vara svårtalt förstå atl deras bostadskostnad inle är densamma i de två systemen.Särskilt besvärande skulle skillnadema bli för dem som finge rätt atl uppbärabostadsbidrag enligl båda systemen. Jag anser del därför nödvändigl all söka åstadkommaenhetiiga beräkningsgmnder vad gäller bostadskostnaden. I princip är det dåmöjUgt att välja antingen de gmnder som gäller för det statskommunalabostadsbidraget eller de som gäller för det kommunala bostadstillägget lillfolkpension. Jag anser att övervägande skäl talar för det senare altemativet.Därigenom 1976/77:100 Bilaga 16 24 vinnsatt pensionärskollektivet får en enhetlig behandling och all kommunernasnuvarande gmnder inte på någol avgörande sätt förändras. Som jag tidigare nämnde föreligger det emellertidvissa skillnader också mellan kommunema i fråga om beräkningsgmnder. Enligl minmening bör enhetlighet eftersträvas också i detta avseende. Efter samråd med chefen för socialdepartementetförordarjag mot bakgmnd av vad jag har anfört att enhetliga gmnder förberäkning av bostadskostnaden inom syslemet med de kommunala bostadstilläggenlill folkpension tillskapas. Detta fömtsäiter ändring i lagen (1962:392) omhustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension. Förslag härom börföreläggas . Till gmnd för beräkningen av den bidragsgmndandebostadskostnaden ligger också vissa regler om reducering av bostadskostnaden ivissa fall, t.ex. när bostadsstandarden är onödigt hög eller när det finnsinneboende i bostaden. Också i dessa avseenden tillämpas skilda regler i de tvåsystemen och dessutom skilda regler kommunema emellan inom systemet medkommunalt bostadstillägg lill folkpension. Dessa skillnader är en följd avkommunemas rätt att själva bestämma om det kommunala bostadstilläggetsstorlek. Jag anser därför all en lagstiflning i detta avseende inte bör komma ifråga. De skillnader som reglema medför i fråga om bidragsgmndandebostadskostnad får i släUet utjämnas genom det slatskommunala bostadsbidrag,som på denna punkl genomgående ger ett gynnsammare utfall för bidragstagarna ändet kommunala bostadstillägget fill folkpension. Jag övergår nu till att behandla frågor som gällerden administrativa hanteringen av de slatskommunala bostadsbidragen tillpensionärer utan bam. Försl behandlar jag frågan om vilkel organ som börsvara för administrationen. Två altemativ kan enligt min bedömning komma ifråga. Uppgiften kan anförtros antingen kommunemas förmedlingsorgan, som svararför administrationen av de slatskommunala bostadsbidragen till övriga hushåll,eller försäkringskassoma som har hand om frågor som rör allmän pension och somockså sköter administrationen av de kommunala bostadstilläggen lillfolkpension. För det förstnämnda aUemalivel talar främst densamlade erfarenhei i frågor som rör de slatskommunala bostadsbidragen, somfinns hos förmedlingsorganen. För pensionäremas del skulle detta altemativdock skapa avsevärda svårigheter, eftersom de skulle behöva ha kontakt med tvåorgan i frågor som gäUer deras sociala förmåner. Skilda utbetalningsmtinerskuUe tillämpas för pensioner och kommunalt bostadstillägg å ena sidan och förstatskommunalt bostadsbidrag å andra sidan. Också handläggningen innebär meden sådan ordning avsevärda problem. Täta kontakter skulle behöva förekommamellan förmedlingsorganel och . Håndläggningstiderna skulleförlängas och de administrativa mtinerna försvåras. Fördet senare altemativet talar atl försäkringskassoma sköter de frågor Prop.1976/77:100 Bilaga 16 25 somgäller allmän pension och kommunall bostadstillägg till folkpension. De har eltväl utbyggt nät av lokalkontor och en service som är inriktad på pensionärema.Pensionärema är vana vid alt vända sig till kassornas tjänstemän i olikafrågor. Vidare gäller atl handläggningen skulle kunna göras gemensam för debåda bosladsbidragsformerna. Ulbetalningsmtinerna skulle kunna samordnas.Sådana förändringar i de kommunala bostadstilläggen, som påverkar detslatskommunala bostadsbidragets storlek, skulle kunna skötas utan särskildainitiativ från bidragstagama. Detta är en fördel, eftersom i åtskilliga fallresultatet för pensionärens del blir att det totala bostadsbidraget förbliroförändrat. Jag finner atl övervägande skäl talar för all väljaförsäkringskassorna som administrativt organ när det gäller statskommunaltbostadsbidrag lill pensionärer och förordar därför en sådan ordning. Jag vill i detta sammanhang ta upp ocksåbesvärsordningen när det gäller statskommunalt bostadsbidrag lillfolkpensionärer. För bamfamiljer och hushåll ulan bam gäller allbesvär över förmedlingsorganens beslut anförs hos länsbostadsnämnden ochbesvär över dess beslul hos bostadsslyrelsen, som är sista instans. Mot bakgmnd av vad jag har förordat i fråga omadministrationen av de statskommunala bostadsbidragen fill folkpensionärerfinner jag del lämpligt all besvärsordningen anpassas lill vad som gäller inomden allmänna försäkringen. Det innebär att riksförsäkringsverkel skulle ulgöraförsia besvärsinslans och försäkringsdomstolen andra och sista instans. Vissaändringar övervägs dock när det gäller besvärsordningen. Utredningen angåendeöversyn av besvärsorganisalionen inom socialförsäkringen m. m. har avlämnat ellbetänkande (SOU 1976: 53) med förslag i della ämne. Enligl uiredningens förslagskulle ändrade regler träda i krafl den . Ärendet bereds f.n. inom . De nackdelar som skilda besvärsordningar skullekunna medföra anser jag är möjliga att bemästra genom ett samrådsförfarande.Det bör ankomma på de berörda besvärsinstansema att utveckla formema härför.Genom ell samråd bör enligt min mening också de bostadspolitiska synpunkternakunna komma till uttryck. Jag tänker härvid främst på de erfarenheter av degäUande beslämmelsemas materiella utfall som besvärsinslitutel ger. Jagövergår så till frågan om ansökningsförfarandet. Inom systemet med statskommunalt bostadsbidragtillämpas ett årligt ansökningsförfarande. Ansökan lämnas in ochavser bidrag under det därpå följande kalenderåret. Under löpande bidragsårlämnar bidragslagaren uppgift om sådana ändringar i sina förhållanden sompåverkar rätten till bostadsbidrag. Ett stort antal omprövningar sker årligenav sådana skäl. När det gäller det kommunala bostadstillägget tillfolkpension är ansökningsförfarandet annorlunda. Ansökan lämnas vanligtvis insamtidigi med 1976/77:100 Bilaga 16 26 Därefter anmäler pensionären lill sådanaändringar som är av betydelse för det kommunala bostadstillägget. Med vissatidsmellanrum kontrollerar de förhållanden som ligger tillgrund för det utgående bostadstillägget. På della sätt sker en successivaktualisering av de uppgifter som bestämmer bostadslill-läggets storlek. Enligt min mening är det inle nödvändigt altlillämpa ett åriigt ansökningsförfarande när det gäller statskommunaltbostadsbidrag till pensionärer. Däremot måste en åriig omprövning ske,eftersom inkomstprövningen skall göras mot den taxerade inkomsten vidtaxeringen årel före bidragsåret. Del bör ankomma på regeringen att utfärda denärmare föreskrifterna för hur omprövningen skall ske. 1 fråga om kostnadsansvaret och medelsanvisning fårjag anföra följande. Fördelningen av kostnadema för statskommunaltbostadsbidrag till pensionärer utan bam bör ske efler samma gmnder som gäller försådani bidrag till övriga hushåll. Del innebär atl staten skall svara för 72%av kostnadema och kommunen för . 1 likhei med vad som gäller belräffandestatskommunalt bostadsbidrag till övriga hushåll utan bam bör det ankomma påkommunen att själv beslula om bidragsmöjligheten skall införas också förpensionärerna. Kommun som har beslutat härom bör i efterskott betalasin andel av utgivna bidrag. Medel för att täcka statens kostnader förstatskommunalt bostadsbidrag till pensionärer bör anvisas under anslaget B3.Bostadsbidrag m. m. Helårskoslnaden förden reform, somjag här harföreslagit, beräknarjag till 110 milj. kr. Med den fördelning av kosinadernasom skall göras mellan slalen och kommunema kommer 79 milj. kr. att falla påslaten. För /78 beräknarjag anslagsbehovet lill 39 milj. kr. Jag ber atl avslutningsvis få la upp frågan om dentidpunkt då reglema om statskommunalt bostadsbidrag lill folkpensionärer utanbam skall träda i krafl. ansåg atl elt ikraftträdande skulle kunnaske . Bedömningen gjordes mot bakgmnd av att ettomfattande utredningsmaterial ansågs finnas som gmnd för ett förslag i frågan.Del utredningsarbete som därefter har gjorts inom har gettvid handen all det är omöjligt all genomföra reformen vid den tidpunkl somriksdagen föreslog. En reform av den omfattning som det här är fråga om kräveratt tid avsätts för atl informera allmänheten, för all bereda lillfälle atlansöka om bidrag och för atl ulfärda föreskrifler och utbilda all den personalsom skaU ge service och sköta administrationen. Jag förordar därför att reglemaom rätt för pensionärer ulan bam att få statskommunalt bostadsbidrag får trädai kraft . andra uppdrag gällde frågan om rätt tillbostadsbidrag för föräldrar som inle har sina barn sladigvarande boende hossig. 1976/77:100 Bilaga 16 27 Enligt gällande regler bortser manvid beräkningen av bostadsbidraget från bam som inle bor tillsammans medföräldern. Rätten att uppbära del slatliga bostadsbidraget, som utgår medmaximall . och bam, tillkommer den förälder hos vilken bametstadigvarande bor. Den övre hy-resgränsen för det statskommunalabostadsbidraget bestäms av hushållets storlek, utan hänsyn till all del finnsbam som inte bor lillsammans med föräldern. Ett hushåll i vilket del inte finnshemmaboende bam betraktas i inkomstprövningshänseende som ett hushåll utan bam.Eftersom inkomstprövningen gmndar sig på den laxerade inkomsien reduceras dockden underhållsskyldiges inkomst med underhållsbidrag upp till ett belopp av . För barn som vistas på institution gäller docksärskilda regler. För fosterbam utgår bostadsbidragtill foslerföräldrama, då bamet har vistats i fosterhemmet i minst tre månader.De biologiska föräldrarna kan då inte uppbära något bostadsbidrag för bamet. Boende- ochbostadsfinansieringsutredningama föreslog i sill slutbetänkande (SOU 1975:51)all rätt fill dispens för högre bidragsberättigad bo-sladsutgift skulle medgesden förälder som inle sladigvarande bodde lillsammans med sina bam. Som motivangav utredningama atl den övre hy-resgränsen inte var avpassad så all deninnefattade kostnadema för en bostad som var stor nog för atl föräldem skullekunna ta emot bamet för någon tids vistelse. Flertalet remissinstanser somyttrade sig över förslaget var positiva lill dess syfte. Från flera håll, bl.a. från och , avstyrktes det dock avadministrativa skäl. Chefen för bostadsdepartementetanslöt sig (prop. 1975/76:145) till förslagets syfle men fann alt ettställningstagande lill förslaget borde anstå i avvaktan på arbetet inomfamiljelagssakkunniga (Ju 1970: 52) och inom den arbetsgmpp inomjustitiedepartementet som har att överväga frågan om ekonomiskt stöd vid deladbosättning, den s.k. bidragsförskottsgruppen. ansåg dock alt frågan ombostadsbidrag till föräldrar som inle har sina bam stadigvarande boende hos sigborde övervägas ytterligare och atl förslag i frågan borde föreläggas riksdagenunder 1976/. För egen del vill jag anföra följande. Familjelagssakkunniga kommer inomde närmaste månaderna att lämna ett betänkande som innehåller en översyn avbestämmelsema om underhållsbidrag för bam. Elt av syftena med deras kommandeförslag är att bättre än anpassa underhållsbidraget tiU denunderhållsskyldiges aktueUa ekonomiska silualion. Bidragsförskottsgmppens arbete ärnyligen avslutat. Gmppen har utformat förslag till vissa regler av provisoriskkaraktär för rätt till bidragsförskott i de fall föräldrama bor åtskilda menhar gemensam vårdnad om barnet. Prop.1976/77:100 Bilaga 16 28 Frågan om bostadsbidrag tillförälder som inte har sina bam stadigvarande boende hos sig behöver enligl minmening inte kopplas till frågan om hur kostnadsansvaret vad gäller bamenfördelas mellan föräldrarna. Däremot kan givetvis förekomslen av sådant bidraginverka på bedömningen av föräldramas ekonomiska siluation i stort och därmedpå hur kostnaderna för bamen skall fördelas dem emellan. Jag har kommii lill slulsalsen attdet utredningsarbete som pågår inle behöver avvaktas innan reglema för rätttill bostadsbidrag lill sådan förälder som inte har sina bam stadigvarandeboende hos sig ändras. Jag vill innan jag går närmare inpå ulformningen av reglema stryka under att det enligt min mening inle börgöras någon skillnad mellan de fall där föräldrama har resp. inle har gemensamvårdnad om sina bam. En god kontakt mellan föräldrar och bam är givetvis likaangelägen i båda fallen. Möjligheten för föräldrar som inteär gifta att ha gemensam vårdnad om sina bam införs . I fråga om bostadsbidrag för bamtill föräldrar som utan alt leva lillsammans har gemensam vårdnad gäller atlbarnet betraktas som försörjt i det hushåll i vilkel det vanligtvis bor. Närbamet är lika hos båda föräldrama, bör kyrkobokföringen varaavgörande. Beträffande den andra parten i detgemensamma vårdnadsförhållandet, liksom beträffande annan förälder, som utanalt ha del i vårdnaden umgås med bamet bör följande gälla. Fördet hushåll som denna förälder bildar eller ingår i bör, om samboende bam intefinns i hushållet, den övre hyresgränsen i bostadsbidragssystemel fastställastill samma belopp som gäller för en barnfamilj med molsvarande antal bam somhelt eller delvis försörjs inom familjen. Följande hyresgränser kommer då attgälla. Kr./mån. För ensamstående och makar utan med vårdnad el. umgängesrätt för 1-2 bam 825 med vårdnad el. umgängesrätt för 3-4 bam 975 med vårdnad el. umgängesrätt för 5 el. Med de hyresinlervall som på dettasätt skulle bli bidragsberättigande kommer bostadsbidraget föreinkomslreduceringen att uppgå till följande maximibelopp. Som jämförelse angerjag även de maximibelopp som kan utgå enligt de regler som gäller. enligtmitt enligt fr. o. m. För ensamstående och makar utan samboende bam med vårdnad el. umgängesrätt för 1 -2 bam 4560 3 360 2 400 med vårdnad el. umgängesrätt för 3-4 bam 6000 3 360 2400 med vårdnad el. umgängesrätt för 5 el. bam 7440 3 360 2400 1976/77:100 Bilaga 16 29 För hushåll med egna samboende bam,där någon av hushållsmedlemmarna också har bam som bor på annat håll, bör enmotsvarande regel till-lämpas. De övre hyresgränsema för ett hushåll med ettbam som försörjs inom familjen blir då följande. Kr./mån. För ensamslående och makar med eU samboende bam och med vårdnad el. umgängesrätt för ytterligare 1 barn 825 med vårdnad el. umgängesrätt för ytterligare 2-3 bam 975 med vårdnad el. umgängesrätt för ytterligare 4 el. Också andra kombinationer mellansamboende bam och bam som inle sladigvarande bor i hushållet kan givetvisförekomma. Riktmärket för var den övre hyresgränsen skall läggas bör därvidvara bostadsbehovet för familjen, när också de inte samboende bamen räknas in. Vissa krav på intensiteten iumgänget mellan föräldrar och bam bör enligt min mening ställas för attbostadsbidraget skall kunna utgå med del högre beloppel. Del bör ankomma påbostadsslyrelsen atl utfärda de närmare anvisningama för denna prövning. Somallmän riktlinje för bedömningen bör gälla atl syftet med det höjda bidragetär atl förbättra förutsättningama för en god kontakt mellan föräldrar och bam.Jag vill i sammanhangel nämna alt normal umgängesräli lorde vara någolmer än . Jag vill också beröra frågan omreglema för reducering av bostadsbidraget med hänsyn lill inkomstens storlek. Enligl gällande regler reducerasbostadsbidraget för bamfamiljer av inkomsien över ett vissl belopp, förinnevarande år , och upp till ett belopp av . och avinkomsten däröver. För hushåll utan bam reduceras bidraget av inkomstenöver ett belopp av f. n. För sistnämnda gmpp av hushåll är bidragethell reducerat vid lägre inkomst än . Med de regler som jag harföreslagit kommer bidrag att kunna ulgå för hushåll utan barn också iinkomstiägen . Jag förordar mot bakgmnd härav att bidraget fördessa hushåll reduceras över detta belopp på samma sätt som sker förbamfamiljemas del. De här förordade ändradebidragsgmndema bör träda i kraft . Kostnaden för mitt förslag omförbättrade bostadsbidrag för föräldrar som inte sladigvarande bor tillsammansmed sina bam beräknarjag lill ca 10 milj. kr. Härav kommer påstaten 7 milj. kr. tredje uppdrag gälldeinkomslprövningsreglernaför hushåll som lämnar eller tar emot underhållsbidrageller bidragsförskott. Inkomstprövningen sker i vanligafall mot den taxerade inkomsien. Den innefattar inte underhållsbidrag ellerbidragsförskott för bam. Prop.1976/77:100 Bilaga 16 30 är underhållsskyldig och betalar underhåll frånräknas vidtaxeringen ett belopp på . per bam och år. Högre underhållsbidragbeaktas således inte. Frågan om inkomstbegreppet vidprövningen av bostadsbidragen har prövats . Någon ändringhar dock inte kommit lill stånd, främst beroende på att det inte har varitmöjligl alt förena kravei på enkla administrativa rutiner med kravet på attinkomstprövningen skall grundas på ett aktuellt underlag som bättre än denlaxerade inkomsten speglar elt hushålls faktiska ekonomiska bärkraft. Frågan prövades senast av boende-och bostadsfinansieringsul-redningama i del betänkande som jag harnämnt. Inte heller de fann det möjligl att uppnå de redovisade syftena.Utredningama underströk att ett enhetligt och lillföriilligl mått att användasvid inkomstprövning borde vara gemensamt för flera olika sociala förmåner.Enligt ulred-ningamas mening borde frågan därför inte prövas isolerat inomramen för bostadsbidragen utan bli föremål för en mer genomgripande behandlingoch lösning. 1975/76:145 anfördes attfrågan om lämpliga mått för inkomstprövning av olika sociala förmåner låg inomramen för socialpolitiska sam-ordningsulredningens (S 1975:02) arbete. Ingaändringar föreslogs i de gällande reglema. 1 motioner med anledning avproposiiionen föreslogs att underhållsbidrag och bidragsförskott skullebeaktas vid inkomstprövningen rörande bostadsbidragen. beslöt att eltförslag med denna innebörd skulle föreläggas /77 årsriksmöte. Vid den närmare prövning avförslaget som jag har gjort har jag kommit fram till all del är förenat medstora administrativa komplikationer och kostnader. Det skulle medföra t.ex. attuppgifler som lämnas om underhållsbidrag och bidragsförskott, liksomavsaknaden av sådana uppgifter i ansökningshandlingarna måste kontrolleras medbåde den som söker bostadsbidrag och den som har lämnat eller kan tänkas halämnat underhållsbidrag eller bidragsförskott. Även om jag anser atlförslagel, om det genomfördes, skuUe innebära eU steg i riktning mot en störrerättvisa vid inkomstprövningen har jag funnil alt nackdelama nu övervägerfördelama. Jag är därför f n. inle beredd att föreslå någon ändring av gällanderegler. Anslagsbehovet för budgetåret1977/78 beräknar jag till 1781 milj. kr., vilket innebär en ökning med 211milj. i förhållande till innevarande budgelår. Från anslaget bör betalaskostnadema för information till allmänheten rörande bostadsbidragen. Det börliksom tidigare ankomma på regeringen att meddela bestämmelser om dispositionenav medel för detta ändamål. Jag hemställer att regeringen föreslår alt 1. godkänna de gmnder förstatskommunalt bostadsbidrag lill folkpensionärer utan bam som jag harförordal. Prop.1976/77:100 Bilaga 16 31 2. godkänna vad jag har förordat ifräga om ändrade inkomstgränser för statliga och statskommunala bostadsbidrag. 3. godkänna vad jag har förordat ifråga om statskommunalt bostadsbidrag till föräldrar som inte har sina bamsladigvarande boende hos sig, 4. till Bostadsbidrag m.m. /78 anvisa ett förslagsanslag av 1 781 OOOOOO kr. 1975/76Utgift 1837 358659 1976/77 Anslag 2460000 000 1977/78 Förslag 2 560000000 Från anslaget bekostas utgifler för räntebidragenligt bostadsfinansieringsförordningen (1974:946. omlrycki 1976:788) ochbostadslånekungörelsen (1967: 552) saml eftergift av räntelån m. m. enligtränlelånekungörel-sen (1967:553, omtryckt 1976:790). Från anslaget bekostasäven utgifler för ersättning till kommun enligt 33 § i 1962 årsbostadslånekungörelse (1962:537, upphävd 1967:552). Vidare bekostas frånanslaget utgifler för räntebidrag för vissa lån, som har beviljats föranordnande av studentbostäder, enligt bestämmelser meddelade den 24 april1975. Räntebidrag enligt bostadsfinansieringsförordningenutgår med belopp som moisvarar skillnaden mellan den verkliga räntekostnadenför bottenlån och bosiadslån inom låneunderlaget för bostäder och engaranterad ränta beräknad på urspmngligt belopp av samma lånedelar. Vid ombyggnadav flerfamiljshus kan räntebidrag utgå för markkostnader även om de inte ingåri låneunderiaget. Den garanterade räntesatsen för av lånetidenär om lånet avser småhus som skall bebos av låntagaren, i vissa fall omlånet avser ombyggnad av flerfamiljshus som ägs av låntagare som har möjlighelall göra avdrag vid inkomstbeskattningen för del av ombyggnadskoslnadema och3,i övriga fall. Den garanterade räntan skall höjas på vissl sätt av lånetiden. Räntebidrag utgår även för hus med paritelslån ellernominellt lån enligt bostadslånekungörelse. Vidare utgår räntebidrag för hus färdigställdaefter med statligt lån enligt 1962, 1957 eller, i fråga omflerfamiljshus, kungörelse, om lånlagaren inte har räntelån. Räntelån som avser lid efler utgången av år 1974efterges med undantag av belopp som moisvarar amortering på det statligabostadslånet eller motsvarande lån. Enligl 33 § bostadslånekungörelse ellermolsvarande äldre bestämmelser har kommun rätt all under vissa fömtsättningarav statsmedel få ersättning med fyra femtedelar av vad kommunen har eriagt föralt läcka förlust som har uppstått vid förvaltning av allmännyttigt företagtillhörigt 1976/77:100 Bilaga16 32 hus,vilkel har uppförts, ombyggts eller förvärvats med stöd av bostadslån. Räntebidrag för vissa lån som har beviljats förstudentbostäder utgår med belopp som moisvarar skillnaden mellan fastställdaannuiteter och den verkliga räntekostnaden. Under budgelårel 1975/76 uppgick utgifterna underanslaget lill ca 1 837 milj. kr., varav ca I 163 milj. kr. avsåg räntebidragoch ca 670 milj. kr. eftergift av räntelån. Dessutom utbetalades ca 3,5 milj.kr. i ersättning till kommuner som i vissa fall hade läcktförvaltningsföriuster i aUmännyltiga förelag. Vid aviseringen av räntebidrag och eftergift avränlelån utgår styrelsen från det s. k. räntebidragsregistret.Räntebidragsregistrel omfattar samtliga lån för vilka räntesubventioner kanutgå enligt bosladsfinansieringsför-ordningen, bosladslånekungörelsen ellerräntelånekungörelsen. Av registrets 310000 låntagare fick för första halvåret1976 ca 230000 räntesubvention. Större delen av dem som inte erhöll sådan, ca70000, utgjordes av ägare lill småhus som skulle ha kunnat få ränlelån men inlehade sökl sådant och som har ansökt om räntebidrag. I deras fall överstegemellertid den garanterade räntan och amorteringen på bostadslånet de faktiskaräntekostnaderna. Räntesubventioner utgick under försia halvåret 1976tiU 1 158000 lägenheter, varav 212000 i småhus. Flertalet var lägenheter medparitelslån eller räntelån, 538000 resp. 498000. Antalet lägenheter med lånenligl bostadsfinansieringsförordningen var endasl ca 11 000. Anslaget för /77 uppgår till 2460milj.