prop · G00359 · 1976-12-31 00:00:00 — För samtiigaämnen, som ingår i utbildningen, föreslås en väsentligt utökad studielid.Vidare har vissa nya ämnen tillkommit såsom pedagogik, administration ocharbetsledning, matematik och psykoakustik. Särskildaskrivelser Behovet av en utvidgad utbildning för hörselvårdsassistenterna har iskrivelser framförts av , ,och . Nuvarandeförhållanden LaboratorieassistentutbUdningen är inriktad mot fem områden.Utbildning för kliniskt-kemiskt och kliniskt-fysiologiskt laboratorium omfattarfem terminer och utbildning för mikrobiologiskt, histopatolo-giskt samtbiokemiskt-medicinskt kemiskt laboratorium omfatiar 4,5 terminer. Läroplanerför samtliga utbildningsvägar faststäUdes av SÖ . Beredningensförslag Beredningens förslag till utbildningsplaner innebär en viss breddningav det gemensamma innehållet i de fem utbildningarna. Syftet har främst varitatt öka rörligheten mellan resp. funktionsområden. Utbildningen föreslåsomfatta 100 poäng för samtUga laboratorieassistenter. Härigenom minskar i vissuisträckning behovet av kompletteringskurser. Nuvarande förhållandenMedicinsk assistentutbildnmg omfattar bl, a. utbUdning till radioterapiassistent, röntgenassistenl, operationsassistent och oftalmologassistent. De bådasistnämnda utbildnmgarna kommer att behandlas i det följande. Kurs förutbildning till röntgenassistent resp. radioterapiassistent omfattar femterminer enligt läroplaner fastställda av SÖ . Medicinskaassistentutbildningarna är samtiiga inriktade mot en spe-cialislfunktion inomhälso- och sjukvårdsorganisationen. Sjukvårdsutbildningen är gemensam.Hämtöver kommer oUka specialutbUdningar. Radioterapiassistenter utbildas delsför radioterapeutisk verksamhet, dels för isotopdiagnostisk verksamhet.Röntgenassistenter utbildas för arbete vid allmän och specialiseradröntgendiagnostisk avdelning. Beredningensförslag Enligt beredningens bedömning är det inte möjligt att i en första etappav arbetet samordna de medicmska utbildningarna. Dessa föreslås därför bliinrättade som särskilda allmänna linjer i högskolan. 1976/77: 59 193 Deav framlagda förslagen till utbildningsplaner bygger i huvudsak på U 68:s betänkande om de kortare vårdutbildningarna. Härvid har större tyngd lagtspå klinisk kemi, klinisk fysiologi och fotografi. Inga förändringar harföreslagits beträffande utbildningstidens längd, OflalmologassistenllinjenNuvarande förhållanden Ulbildningen omfattar fyra terminer och anordnas enligtläroplan utfärdad av SÖ , Beredningens förslag föreliggande förslagtill utbildningsplan innebär endast en teknisk överföring av nuvarandeutbildningsinnehåll, dock med en viss ökning av vårdpraktiken, OperationsassistentlinjenNuvarande förhållanden EnUgt beslut av riksdag (prop, 1968: 66, SU1968: 108, rskr 1968: 259) bör i avvaktan på ytterligare underlag förbedömningen av det framtida personalbehovet utbUdningen av operationsassistenterfortsätta vid sidan av vidareutbildningen av sjuksköterskor i operationssjukvård. Enligtnu gällande läroplan, vilken fastställdes av SÖ, omfattar utbildningtill operationsassistent fyra terminer. Beredningens förslag U 68 har i sitlbelänkande om kortare vårdutbildningar, när det gäller medicinskassistenlutbildning, utgått från att operationsassistentut-bildningen skullekunna komma att knytas till en linje omfattande flertaletassistentutbildningar. Det har i den första etappen av :s arbete intevarit möjligt att göra någon samordning i detta avseende. En friståendeoperationsassistentlinje föreslås därför bli införd i högskolan den 1 juli1977 i avvaktan på det mera ingående samordningsarbetet i en andra etapp. Denprincipiella utgångspunkten vid överförande av läroplan till utbildningsplanhar varit att endast en teknisk översättning skulle göras. Avsteg härifrån hardock skett i två avseenden. Dethar bedömts rimligt att lägga ut det nuvarande utbUdningsinne-hållet på femterminer, motsvarande 100 poäng. Vidare har vissa förbättringar i innehålletbedömts skäliga med hänsyn tiU den faktiska funktion operationsassistentemahar. Förbättringarna avser dels en breddning av vårdinslaget, delsutbildning för arbetsledande uppgifter. Sjukgymnastlinjen Nuvarandeförhållanden Läroplan är utarbetad av SÖ och UKÄ i samråd. Utbildningen omfattarfyra terminer. Den bedrivs på tre orter. bedrivs sjukgymnastutbUdning på en ytterligare ort enligtprovisorisk läroplan (prop. 1975/76: 100 bil. 13 1976/77. 1 saml Nr 59 1976/77: 59 194 1975/76:27, rskr 1975/76: 331). Denna utbildning om fem terminer är utformad ihuvudsaklig överensstämmelse med intentionerna i U 68:s betänkande om kortarevårdutbildningar. Denprovisoriska läroplanen har legat till grund för utarbetande avutbildningsplaner och kursplaner. Förslagetlill förändrad sjukgymnastutbildning möjliggör en innehållslig breddning genomatt utbildningen föreslås omfatta 100 poäng. Bl, a, föreslås en förstärkning avbeteendevetenskapliga ämnen, administration och arbetsledning och kliniskpraktik. Den inledande grundkursen om 10 poäng är gemensam med vissa andrakortare vårdutbUdningar i högskolan. Härutöver kan ytterligare ca 15 poängvara gemensamma med arbetsterapeutlinjen. Utbildningen får ett egetkaraktärsämne. Den inledande grundkursen syftar bl, a, till alt ge färdighet igrundläggande omvårdnadskunskap. Cirka hälften av kursen utgörs av handleddpraktik på vårdavdelning. Mot denna bakgrund föreslås nu gällande krav påförpraktik för inträde till ulbildningen upphöra. Enliglbeslut av riksdag (prop. 1965: 161, SU 1965: 181, rskr 1965:430)omfattar sjuksköterskeutbUdningen en för alla blivande sjuksköterskor gemensamgrundutbildning som på fem terminer leder fram till legitimation. Elever somgenomgått gymnasieskolans vårdlinje går enligt beslut av riksdag (prop.1973: 84, UbU 1973: 30, rskr 1973: 216) in i en särskild utbildningsUnje som ihuvudsak motsvarar grundutbildningens avslutande tre terminer. Förundersköterskor och för skötare i psykiatrisk vård finns avkortadestudiegångar om tre terminer. Förfullgörande av speciella uppgifter kommer därutöver vidareutbildning (prop. 1968: 66, SU 1968: 108, rskr 1968: 259). Denna omfattar en eller två terminerberoende på specialinriktning. Förbåde grundutbildning och vidareutbildning innebär beredningens förslag enteknisk anpassning av nu gällande läroplaner. En modernisering avmålformuleringarna har skett samt en viss omfördelning av innehållet mellankurser. Förgrundutbildningens del innebär det bl. a. beträffande den kliniska praktikenatt större vikt kommer att läggas vid långtidssjukvård. En viss reducering harförutsatts av barasjukvården med hänsyn till tillgången på praklikplatser. Iutbildningsplanen för påbyggnadslinjen i operationssjukvård har en vissförskjutning skett av målet beträffande färdighet inom anestesi-sjukvård. Dettahar föranletts av gällande begränsningar i operationssjuksköterskanskompetensområde. 1976/77:59 " 195 Socialaservicelinjen Nuvarande förhållanden Utbildning av föreståndare omfattar femterminer. Dessutom finns en avkortad studiegång på tre terminer för sökande somgenomgått gymnasieskolans vårdlinje eller motsvarande specialkurs. Föryrkesverksamma ålderdomshemsföreståndare och hemvårdsassistenter med minst treårs erfarenhet som föreståndare inom åldringsvård eller som hemvårdsassistentfinns en kompletteringskurs om ett läsår. Beredningens förslag U 68 lade ibetänkandet om kortare vårdutbildningar fram förslag till utbildning förföreståndare i öppen och sluten åldringsvård. Utbildningsmålet föreslogs dockbli oförändrat. SÖhar låtit utvärdera nuvarande utbildning. Utvärderingen visar att UtbUdningen ialltför hög grad är inriktad på kvalificerad sjukvård, har vidutarbetandet av utbildningsplaner och kursplaner frångått U 68:s förslag som,med sin alltför starka inriktning på bl, a, ålderdomshem, har bedömts behövaomarbetas, VARD-76har därför lagt fram ett i förhållande till U 68 nytt förslag. Förslagetomfattar utbildningama om tre och fem terminer och bygger på den förskjutningmot öppnare behandUngs- och boendeformer som pågår inom åldringsvården. Syftetmed detta förslag är också all söka läcka behov hos andra åldersgrupper änåldringar, nämligen psykiskt, fysiskt och socialt handikappade, barnfamiljer,äldre samt grupper med särskilda behov. Utbildningen syftar till att gekompetens för Ijänsl på ledande nivå inom primärkommunal service. Iförslag liU utbildningsplan ingår etl ökat inslag av administration ocharbetsledning, psykologi, sociologi och socialmedicin. Utbildningen får etteget karaktärsämne, social service. Tandhygienistlinjen Nuvarande förhållandenUtbildningen omfattar två terminer och anordnas enligt läroplan utfärdad av SÖår 1975, Beredningens förslag föreliggande förslag till utbildningsplan innebärendast en teknisk översättning av läroplanen, varvid kurserna har indelats iolika ämnesblock. Utbildningen får ett eget karaktärsämne, odontologiskprofylak-tik. PåbyggnadslinjerNuvarande förhållanden F. n. anordnas fyra olika högre specialkurser i gymnasieskolanavsedda för redan utbUdade laboratorieassistenter, nämligen utbildning iblodgruppsserologi och hemoterapi IIII om vardera samt utbildning iklinisk cytologi . Sedan höstterminen 1975 anordnas utbildning avortoptister såsom Prop.1976/77: 59 196 högrespecialkurs i gymnasieskolan. Kursen som bygger på oftalmolog-assislentlinjenomfattar etl läsår. Ivad avser vidareutbildning av sjuksköterskor hänvisas lill vad som har anförlsunder sjuksköterskelinjen. Beredningens förslag Beredningen föreslår attföljande utbildningar anordnas som påbyggnadslinjer nämligen ulbildning iblodgruppsserologi och hemoterapi IIII, ulbildning i klinisk cytologi,utbildning till ortoptist samt vidareutbildning av sjuksköterskor. Iförslagen till utbildningsplaner har endast skett en teknisk anpassning av nugällande läroplaner, Ivad avser vidareutbildning av sjuksköterskor hänvisas tiU vad som har anförtsunder sjuksköterskelinjen. Sektornför utbildning för adminislraliva, ekonomiska och sociala yrken Ulbildning avsocialpedagoger förhållanden Utbildning av socialpedagoger sker delsvid sociala barna- och ungdomsvårdsseminariet i , dels somspecialkurs i gymnasieskolan i . Utbildningen som är treårig skall ledatill verksamhet inom institutioner för barn och ungdom. Beredningens förslagUtgångspunkt för arbetet med förslag till utbildningsplaner förso-cialpedagogutbildningen har varit att undvika större förändringar avutbildningens innehåll och utformning mot bakgrund av att det f. n, finns flerautredningsförslag som på ett eller annat sätt berörsocial-pedagogulbildningen. Sålunda kan ställningstaganden tiU aktuella utredningsförslaginom bama- och ungdomsvårdsområdet samt utvecklingen inom det sociala områdetkomma att påverka socialpedagogut-bildningen. Beredningen föreslår attUtbUdnmgen anordnas som lokal Unje. Dennuvarande läroplanen har i vissa avseenden ansetts som något föråldrad, varförvissa justeringar har varit nödvändiga. Sålunda föreslås en samordning kringpedagogiska ämnen i de teoretiska kurserna. Särskilda skrivelser Styrelsen förSociala barna- och ungdomsvårdsseminariet har hos regeringen anhåUit attsocialpedagogutbildningen anordnas i form av aUmän utbildningslinje mom sektomför utbildning för administrativa, ekonomiska och sociala yrken. Vidareföreslår styrelsen att seminariet vid lämpligt tillfälle överförs till statiighuvudman. I awaktan på ställningstagande till de utrednmgar som berörsocialpedagogutbildningen och andra yrkesutbildningar inom det sociala fältetföreslår styrelsen att kvarstår som huvudman. 1976/77: 59 197 Betydandedelar av gymnasieskolans vårdutbildningar jämte sjuksköterskeutbildningenkommer fr, o, m, nästa budgetår att höra lill högskolan, Inordandet ihögskolan har förberetts av en särskild beredning inom UtbUdningsdepartementetkallad , Beredningenhar tillsammans med berörda myndigheter, personal- och elevorganisationer bl,a, utarbetat förslag lill utbildningsplaner och exempel på kursplaner.Förslaget innebär väsentliga förbättringar. Sålunda föreslås en förlängning avutbildning till hörselvårdsassistent med 40 poäng, vid vissa grenar avutbildning till laboratorieassistent med 10 poäng, operationsassistent med 20poäng och såväl statiig som sjukgymnastutbildning med 20 poäng. Denav utbUd-ningsutredning (U 68) i betänkandet (SOU 1973: 58)HögskoleutbUdning hälso- och sjukvårdslinje m. m, förordade gemensamma grundkursenom 10 poäng ingår i tre utbildningslinjer. Jaganser att beredningens förslag till utbildningsplaner är väl avvägda. Jagförordar därför att de berörda vårdutbildningarna anordnas i huvudsakligöverensstämmelse med VARD-76:s förslag fr. o, m. . Jag utgårhärvid ifrån att den i utbildningarna ingående praktiken genomförs i form avinbyggd utbildning i den uisträckning som gäller. Hälso-och sjukvården befinner sig f. n, i elt utvecklingsskede som kännetecknas avomfattande omstruktureringar och en allt högre grad av specialisering.Vårdpersonalens insatser är helt avgörande för kvaliteten i vården.Utbildningen av denna personal är därvid av stor betydelse. Ovissheten ompersonalstrukturen har under en lång följd av år utgjort enåterhållande faktor när det gäller att förnya vårdutbildningarnas organisationoch innehåll. Kännetecknandeför utbUdningarna inom vårdområdet är den stora mångfalden avutbildningslinjer. Endast undantagsvis förekommer samordnade läroplaner,främst beroende på att utbildningarna har tillkommit i bristsituationer föratt lösa akuta behov. Någonsamlad översyn av samtliga de vårdutbildningar som skall föras tillhögskolan har inte skett tidigare. Vissa har dock behandlats av U 68 inyssnämnda betänkande. Genom VARD-76:s arbete har ytterligare översyn ochsamordning blivit möjlig. HittiUsgjorda erfarenheter av arbetet inom visar att del finns en radangelägna frågor att bearbeta i det längre perspektivet. Jag erinrar därvid omvad har uttalat i denna fråga (UbU 1975/76: 27 s. 7, rskr 1975/76:331). Motdenna bakgrund anser jag det angeläget att nu göra en samlad översyn avstudieorganisationen för vårdutbildningarna i högskolan. I detta syfte avserjag att föreslå regeringen att bemyndiga mig Prop.1976/77: 59 198 atttUlkalla en kommitté, Ulredningen bör nära samarbeta med övriga berördautredningar nämligen utredningarna dels om den gymnasiala utbUdningen (U 1976:10), dels om ny lagstiftning för hälso- och sjukvården (S 1975: 04), dels omvissa frågor om sjukvårdens inre organisation. Jag har i denna fråga samråttmed statsrådet , Jag hemställer att regeringen föreslår att godkännade riktlinjer för viss vårdutbildning i högskolan vilka jag har angett i detföregående. 1976/77: 59 199 Vissa frågor om utbildningen på kulturområdet HögskoleutbUdningen på kulturområdet omfatiar utbildningav del slag som bl. a, bedrivs vid och iSlockholm, vid musikhögskolorna, vid statens scenskolor, siatens dansskola ochdramatiska institutet. Inom detta utbildningsområde har länge pågått eltomfattande utrednings- och utvecklingsarbete, I det följande behandlas vissaaktuella utredningsförslag, expertgrupp för konstulbildning (U 1973:05) har genom delbetänkandet (Ds U 1976: 1) Den högre utbildningen inom bild-och formområdet (II) avslutatsitl uppdrag. Betänkandet (Ds U 1976: 2) arkitekturskola(utarbetat av generaldirektören ) behandlar arkitekturskolansuppgifter och framtida ställning. och universitelskanslersämbetethar överlämnat en delrapport (: 5) Ulbildningen vid siatensscenskolor, utarbetad av den gemensamma arbetsgrupp som gör en översyn avulbildningen vid scen-skolorna. för högremusikutbildning (U 1970: 60) slutligen har i sitt principbetänkande (SOU 1976:33) Musiken människansamhället bl, a, föreslagit mål och riktlinjer förmusikutbildningens framtida utformning och innehåll och gett underlag för enreform inom området som föreslås la sin början , 3,3,1 Den högre utbildningen inom bild- och formområdetUlredningen Med stöd av Kungl, Maj:ls bemyndigande den 30 mars 1973tillkallade dåvarande departementschefen expertgrupp för konstutbildning(K 73, U 1973: 05)* med uppdrag att utreda vissa frågor som rör utbildning inombildkonst, konsthantverk och design, K 73 har lagt fram sittslutbetänkande (Ds U 1976: 1) Den högre utbildningen inom bild- ochformområdet (II). Expertgruppen lägger i betänkandet fram förslag omdimensioneringen av den konstnärliga ulbildningen på bild- och formområdet,dvs, ulbildning inom bildkonst, konsthantverk och design, fortbildning och vidareutbildningpå området och om högre utbildning för fotografer. K 73 förväntar sig en långsam tillväxt av arbetsmarknadenbåde för bildkonstnärer och konsthantverkare och på designområdet. Enligt K73:s uppfattning kommer de nya arbetsuppgifterna huvudsakligen att gå tillredan yrkesverksamma inom bild- och formområdet varför K 73 föreslår ensatsning på i första hand fort- och vidareutbildning (kompletterandeulbildning) och i andra hand en ökning från nuvarande 1 Kanslichefen , ordförande, byråchefen , professorn och professorn , 1976/77: 59 200 190till 265 platser av antagningen till grundutbildningen inom området,framförallt utanför och , Detär enligt K 73 väsentligt att insatserna för den kompletterande utbildningenfördelas geografiskt. De resurser som används i grundutbildningen, bl, a, denlärarpersonal som finns vid de högre konstskolorna, skall även komma denkompletterande utbildningen tillgodo. Detta gör att dimensioneringen av dengrundläggande utbildningen vid skolorna måste ske på ett sådant sätt, att engeografisk spridning av utbildningen blir möjlig på sikl. Den kompletterandeutbildningen bör läggas upp med kortare kurser och stå öppen för personer somvarit yrkesverksamma inom bild- och formområdet . I princip börde som saknar konstnärlig grundutbildning få förtur till ulbildning av dettaslag. Ansvaretför att initiera fortbildning och vidareutbildning inom bild-och formområdetbör alla ha som har anknytning till området, t. ex. berörda skolor, olikaintresseorganisationer, industrier och enskilda yrkesutövare. Ansvaret för attplanera och genomföra utbildning av detla slag bör läggas på varjehögskolestyrelse och regionstyrelse i den nya högskoleorganisationen. Expertgruppenanser att de studiesociala frågorna i samband med kompletterande utbildning påbUd- och formområdet särskilt bör beaktas i samband med den pågåendestudiestödsutredningen. Beträffandeden högre fotografutbildningen föreslår K 73 alt den nuvarandefotografulbildningen vid byggs ut och förstärks. Utbildningenbör liksom nu vara tvåårig. Den bör i första hand täcka behovet av utbildningför fotografer med estetisk-informativ studieinriktning. Fotografer medtekniskt-vetenskaplig studieinriktning bör kunna delta i första delen av dennautbildning. bör för denna grapp förläggas till vetenskapligainstitutioner eller till de utländska specialskolor som finns. Ävenreporterfotografer bör få möjUghet att söka till första läsåret eller tilldelar av utbildningen. I huvudsak bör de dock få sin utbildning tillgodoseddvid journalisthögskolorna. Vadavser förslaget tiU dimensionering av grandutbUdningen finner bl. a.universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), (),, () och Konstnärliga ochlitterära yrkesutövares samarbetsnämnd (Klys) utredningens bedömningar avutbildningsbehovet realistiska och tiUstyrker förslaget. UHÄ framhåller docksvårighetema att göra mer exakta bedömningar inom detta område. (), . och avstyrkerden föreslagna ökade antagningen till grandutbildningen. 1976/77: 59 201 ökasmåste en noggrannare analys av behovet av sådan utbildning göras än vad somframgår av K 73 :s belänkande. anser däremot atl K 73 föreslagilett för litet antal nya platser. framhåller att det inte finnsnågot samband mellan utbildningens dimensionering och antaletkonstnärer. Tvärtom etablerar sig många i konstnärlig verksamhet utan att hafått en tillräcklig utbildning. Samtligaremissinstanser delar K 73 :s uppfattning om behovet av fler möjligheter tillkompletterande utbildning för bildkonstnärer, konsthantverkare ochyrkesutövare på designområdet. De flesta instämmer även i förslaget attsatsningen på den kompletterande utbildningen bör prioriteras före en utbyggnadav grundutbildningen. AtskUligaav remissinstanserna vänder sig mot förslaget att de som saknar grundutbildningbör få förtur. De anser att här bör man i stället ta hänsyn till deindividuella behoven. Den kompletterande utbildningen får inte tillåtas bli engenväg till utbildning, dvs. en förkortad grundutbildning. Även mot K 73:sförslag att den kompletterande utbildningen bör bestå av kortare kurser görsinvändningar från en del remissinstanser. Attdet för behörighet till denna utbildning skall krävas 3 ä yrkesverksamhetinstämmer i, medan , Klys och KRO vänder sig motförslaget. De anser att även här bör de individuella behoven vara avgörande. Beträffandeansvaret för utbildningen anser statskontoret, SÖ, , . och Tjänstemännens centralorganisationatt det, i enlighet med K 73:s förslag, bör ligga på varje högskolestyrelse ochvarje regionstyrelse. Klysoch KRO föreslår att den kompletterande utbildningen organiseras under ettcentralt samordnade organ, vilket förslagsvis kan knytas till statenskulturråd. stöder detta förslag. , Sverigeshantverks- och industriorganisation och Föreningen industriformgivare anser däremot att ansvaret bör ligga direkt påskolorna. ,hantverks- och industriorganisation, Föreningen form ochSvenska fotografernas förbund finner utredningsförslaget omfotografulbildningen alltför vagt utformat och anser atl frågan bör utredasytterligare. SÖtillstyrker i stort förslaget beträffande fotografutbUdningen medankulturrådet anser att behovet av utbildning på området bör tillgodoses genomolika former av kombinationsutbildning. UHÄanser att förslaget om en mer sammanhållen fotografutbildning vidkonstfackskolan bör prövas vidare i samband med det nu pågående arbetet medändrad organisation av . 1976/77: 59 202 Den25 gav dåvarande departementschefen i uppdrag åtgeneraldirektören att komma in med betänkande och förslag rörandekonsthögskolans arkitekturskolas framtida ställning, särskilt i relation tillnordiska Nordplan). har i januari 1976lagl fram betänkandet (Ds U 1976: 2) arkitekturskola.Uppgifter och framtida ställning. Ibetänkandet diskuteras arkitekturskolans framtida ställning utifrån tvåalternativ, baserade på olika sätt att definiera skolans uppgifler. Det förstaaltemativet innebär att arkitekturskolan betraktas som en resurs för allmänfördjupning och förkovran av arkitektutbildningen, del andra alternativet attdess nuvarande inriktning på bebyggelsevård i samhällsplaneringen bibehållsoch vidareutvecklas. Väljer man det första alternativet bör arkitekturskolanenligt belänkandet föras över till någon av de tekniska högskolomasarkitektursektioner, närmast vid tekniska högskolan i . Beträffandedet andra alternativet anser utredningsmannen att den inriktning och kompetenssom arkitekturskolan representerar är unik i . Den svarar mot ettstarkt växande behov av planering och vård av de miljöresurser som bebyggelsenutgör. Arkitekturskolans nuvarande organisatoriska placering inom konsthögskolanger dock otillräcklig bredd och stadga åt dess elevrekrytering ochutbildningsverksamhet. Behovet av en med sociologi, ekonomi, planeringsmetodikm. m, samordnad utbildnings- och forskningsaktivitet torde inte kunna lösasinom ram. Nordplan motsvarar de krav på ämnesbreddning somfinns för arkitekturskolan varför en samordning av arkitekturskolan ochNordplan föreslås som huvudalternativ för skolans framtida organisation. Ibetänkandet framhålls att frågan dock, innan detaljstudierna fördjupas, börunderstäUas regeringarna i de övriga nordiska länder som svarar för Nordplan. Avremissinstanserna tillstyrker bl. a. statskontoret, statens planverk, statensråd för byggnadsforskning, nordiska . i och Kirke-ogundervisningsdepartementei i en samordning med Nordplan, a. , universiieiskanslersämbetet,, och statens historiska museer,, . Konstnärliga och litterära yrkesutövaressamarbetsnämnd.