prop · G00374 · 1976-12-31 00:00:00 — Denförutsedda anskaffningen av tunga pansarvärnsrobolar bör emellertid reduceras betydligt. Vid den fortsatta förnyelsen avytaltackflotliljerna börenligl reservanterna särskilt konstruerade ledarfartyginte anskaffas. Härigenom kan sammanlagt fler fartyg anskaffas. Reservanternaförordar att samma sjörobol som är avsedd atl ingå i patrullfartygsdivisionernaanskaffas lill ylattackförbanden. Anskaffning av minfartyg och minjaktfartygbör fullföljas. Reservanterna vill förorda all flygplan JA 37Viggen modifieras lill ell nytl attackflygplan - A20. Den principiellauppläggningen av innebär en övergång lill en lättareflygplanstyp med ulnyltiande av nya tekniska tillämpningar. Detta är enligtreservanternas mening ell steg i rätt riktning. Trots detta är kostnadernamycket höga. I den ekonomiska planeringsram reservanterna förordar finns ingenplats för ulveckling och konstmktion av flygplanssystemet B3LA. Framtidaanskaffning av skolflygplan bör genomföras på ett sådant sätt all dessa medlämplig beväpning kan organiseras för uppgifter i krig i lättaallackflygförband. Reservanterna räknar inte med någon ytteriigare anskaffningav JA 37 utöver vad som framgårav idaggällande planering. Man finnerdeti detlasammanhangangelä-gel all undersiryka all för tidig uirangering avdugliga flygplan av lyp 35 Draken kan vara oekonomisk. Prop.1976/77:74 117 Del börenligl reservanterna i den fortsattaförsvarsplaneringen eftersträvas att inom landet utveckla och tillverka en lättluftvärnsroböt med mörker-kapacitet som komplement till robot 70. Vilka möjligheternablir atl utveckla och tillverka tyngre robotsystem är däremotsvårt atl nu bedöma. fullföljande av den pågående utvecklingen av eninhemsk IR-robol för JA 37 skapar enligl reservanterna en grundval förframlida bedömningar av våra möjligheter atl utveckla och tillverka robolar avolika slag. Belydande inskränkningar och reduceringar avpersonalen i fredsorganisationen kan enligl reservanterna förutses. Utöverhittills fattade beslut om fredsorganisationen torde ytterligare reduceringarbli nödvändiga. Inom armén och kustartilleriet bör tillsammans 3-4regemenlsadministralioner kunna dras in. Inom flygvapnet bör enliglreservanternas mening ytteriigare indragningar ske utöver tidigare beslutade.En örlogsbas bör vidare kunna ulgå ur fredsorganisationen. För de centralamyndigheterna och funktionerna bör ålgärder vidlas som leder lill eninbesparing av i slorieksordningen av de totala åriiga kosinaderna. Påsikl bör en integrerad central stab organiseras. Reservanterna vill starkt framhålla all denförhandlingsrätt förde anställda som införts inte får förfuskas. Nya former förinflyiande på förbanden kan sökas bl.a. genom elt utvidgat nämndsystem. Del äräven angelägel atl pröva idén med lekmannastyrelser vid förband och skolor.Reformarbelel rörande de värnpliktigas förmåner bör fortsätta . Olika ersältningaroch bidrag bör successivi höjas såatt reella förbättringar uppnås. Emot deexempel på kostnadsökningarsom reservantemaangivii slår de förslag lill indragningar och organisationsförändringar som deredovisai. Reservanterna räknar med en planeringsram för del miliiäraförsvaret /78-1981/82 i slorieksordningen 50 500milj. Civilförsvaret skall bidra lill totalförsvaretsfredsbevarande funktion. Om vi inte lyckas avhålla från angrepp är dess uppgiftatl skydda befolkningen och lindra verkningarna av skador. Civilförsvaret börenligt reservanterna utvecklas enligl de rikllinjer som fastställdes i sambandmed försvarsbeslut. Vid en planeringsram om ca 930 milj. kr. iprisläge för perioden /78-1981/82 blirdet möjligl attgenomföraellerpåbötia flera av de ålgärder som belysts icivilförsvarsslyrelsens planering enligl del högre alternativet iprogramplanen. Det ekonomiska försvarel beslår inle av enheter somtillkommer i samband med krigsorganisering. Det är snarare elt samlingsbegreppför hur näringslivet skall anpassa sig lill ändrade förhållanden vid avspärrningoch krig. 1 krig beräknas det ekonomiska försvaret ta i anspråk dubbelt såmånga personer som militärt försvar och civilförsvar lillsammans. 1976/77:74 118 Reservanterna vill förorda atl planeringen även fördet ekonomiska försvarel bör ha en stabil långsiktig inriktning. Beträffandeplaneringen för avspärrning och krig bör åtgärder vidtas bl. a. inom områdenabeklädnad, livsmedel samt övriga försörjningsvikliga varor. En inhemskförsörjning på beklädnadsområdel bör säkerställas. För områdena livsmedel ochövriga försörjningsvikliga varor finns enligl reservanterna behov av atlytteriigare öka uthålligheten. Belräffande planeringen för fredskriser bör denaktualiserade lagringen av vissa metaller komma lill stånd. Finansieringen börske genom avgifter. Planeringen för avspärrning och krig bör genomföras inom enplaneringsram för perioden /78-1981/82 om ca 2 300 milj. kr. i prislägefebruari 1976. Reservanterna delar inte de borgerligas uppfattningom en försvarsplanering på en högre ekonomisk nivå. Deras förslag innebär en istort sett oförändrad ram för totalförsvaret som ger möjlighel lillförstärkning av bl. a. civilförsvaret och det ekonomiska försvaret. Ledamoten anför i sin reservation alt detsätt på vilkel försvars-utredningen bedrivii sin verksamhet lett lill allviktigt underiag för säkerhetspolitiska avvägningar kommit atl saknas. Vidareanförs kritik av den studiemelodik på försvarsområdet, som enligt reservantenger de miliiära myndighelerna elt inflyiande över planerings- ochbeslulsunderiagel som saknar motstycke inom andra samhällssektorer.Reservationen innebär ell ja lill alt försvarsulredningens säkerhetspolitiskaanalys med tonvikt på orsakerna lill konflikter, kriser och krig läggs lillgrund för satsningen på olika säkerhetspolitiska inslmment. En omfördelning avresurserna från totalförsvaret till övriga säkerhetspolitiska inslmment börpåbörjas. En successiv omfördelning av resursema inom totalförsvaret från detmiliiära försvarel till andra grenar av totalförsvaret bör vidare ske. underkänner det angreppsfall varpå detmilitära försvaret i princip är uppbyggt - elt stormakisan fall medkonventionella vapen i elt senare skede av elt storkrig i . En matematiskanalys av offentligt material, lillämpning av miliiära beräkningsmetoder ochanalyser av krigsspel leder enligl reservanten lill all ett sådantinvasionsangrepp måste anses helt o-sannoliki och att invasionsförsvarei därförär överdimensionerat. Betydande nedskärningarskulle kunna göras ulan al tförsvarets fredsbevarandeeffekt och vår trovärdighet kan ifrågasättas. motsätter sig atl ett redanöverdimensionerat invasionsförsvar ytterligare upprustas genom fortsall svenskflygplanutveckling i form av A20 och B3LA, svensk utveckling och produktion avtyngre, mer komplicerade robolar saml ökning av antalet infanieribrigader. Meduiredningens inriktning på robotområdei skulle enligt reservanten grundenläggas till ytterligare en industriell påtryckningsmekanism, uiöver den somredan finns inom flygindustrin, för allt snabbare stegring avmilitärutgifterna. Ireservationen anförs vidare atl del är orimligt alt mot bakgrund av Prop.1976/77:74 119 långtidsutredningensbedömningar m. m. och det samhällsekonomiskt kärva lägel prioritera delmiliiära försvaret på det säll som utredningen nu föreslår. Slutligen föreslårTheorin atl uiredningens betänkanden sänds på remiss lill myndigheter ochorganisaiioner för all inhämla ett så allsidigt beslutsunderlag som möjligt.För all göra en remissomgång möjlig föreslås all försvarsbeslutförlängs . 4.2.1Det militära försvarets utveckling Jag vill inledningsvis erinra om vad jag har anförtbelräffande del militära försvarets roll under avsnillet om totalförsvaretsfortsalla ulveckling. Av de olika hot mot vår nationella säkerhet som vi kankomma att utsättas för släller elt militärt angrepp de största kraven. Försvarmot militärt angrepp utgör därför den viktigaste utgångspunkten förlotalförsvarsplaneringen. Om elt militärt angrepp inleds mot vårt land hardetmiliiära försvaret den tyngsta uppgiften. Det militära försvaret måste därförulgöra den dominerande delen i totalförsvaret. 1976/77:100 (bil. 7) lämnade jag i avvaktanpå försvarsutrednings belänkande förslag endast för de anslag somkunde behandlas oberoende av uiredningens arbeie. Jag tog vidare inle slällninglill inriktningen . Med anledning av utredningensarbete var det heller inle ändamålsenligt atl då presentera ramberäkningar /78 och planeringsramar för perioden /78-1981/82. försvarsulredning har mol bakgrund avbl.a. genomförd perspeklivplanering i ett försia belänkande (SOU 1976:5)Säkerhetspolitik och totalförsvar lämnal förslag till riktlinjer för densvenska säkerhetspolitiken och för lotalförsvarets fortsatta utveckling.Uiredningen har därefter granskat programplanerna för perioden /78-1981/82.I ett andra belänkande (SOU 1977:1) Totalförsvaret 1977-82 har dellagranskningsarbele redovisats och rekommendationer avseende totalförsvaretsfortsatta ulveckling har lämnals. har beträffande det militäraförsvaret redovisai förslag till grunder för dess fortsalla utveckling ochtill inriklning av planeringen av avvägningsprogrammen. 1 det följanderedovisar jag mina ställningstaganden dels till gmnderna för det militäraförsvarets utveckling, dels till avvägningsprogrammens utveckling. Del lar som regel lång lid innan ett beslul rörandeförsvarets ulformning ger resullal i form av försvarseffekt. Delta förhållandegör det nödvändigt atl lillämpa en långsiktig planering inom försvaret. Dagensförsvar liksom det försvar vi kommer all ha under resien av della decennium ärdärför till allra största delen resultat av lidigare beslul. 1976/77:74 120 nuär aktuellt kommer att påverka vårt försvars utformning under 1980-talel. Jag delar försvarsulredningens uppfattning allkrigsriskerna för vår del på kort sikl kan bedömas som små somosäkerheterna på längre sikl kvarstår. Del är därför angelägel atl bevara engod handlingsfrihet vad gäller försvarels utveckling på sikl. En sådanlångsiktig handlingsfrihel kan främjas på olika säll. Ulbildning av personal ochanskaffning av organisalionsbestämmande materiel bör prioriteras. Tillräckligaresurser för forskning och ulveckling måste vidare avsällas. Styrkan hos försvarel kan inle tillålas varieraalltför mycket till följd av tillfälliga säkerhetspolitiska förändringar. Ävennär vi väljer att prioritera den långsiktiga beredskapen och handlingsfrihetenär del nödvändigt alt försvarel alltid har en viss lägsla operativ slyrka. Somen beredskap mot överraskande anfall bör vi disponera snabbt tillgängliga flyg-och sjöslridskrafter liksom snabbmobiliserade markslridskrafter och hemvärn.Därutöver erfordras också en effektiv underrätielsetiänst. Tillsammans skalldessa resurser vara så ulformade och dimensionerade atl totalförsvaret så långtmöjligl hinner omställas för krig innan en angripare kan överföra belydandestyrkor lill svensk mark. Del miliiära försvarel bör liksom varastridsdugligt efter en mobilisering. Målsättningen för vårt totalförsvar anger altförsvar mot invasion skall vara försvarsmaktens huvuduppgift. Det miliiäraförsvarels slyrka ulgör den viktigaste delen i totalförsvarets fredsbevarandeförmåga. 1 planeringen av hur försvarsmakten skall ulvecklas är delrimligt att ulgå från alt en angripares kvalitet till stora delar förbättras ilakl med den lekniska utvecklingen. De resurser som en angripare kan avdela motoss torde dock representera olika kvalitetsnivåer. Resursinsatsen kommer vidarealt begränsas genom den hänsyn en angripare måste la till sin huvudmotståndare. Våra stridskrafter skall kunna utnyttjas medtyngdpunkten i kust- och gränsområdena så atl våra naturiigaförsvarsbelingelser tillvaratas. Vi bör också utnyttia den fördel som ligger iall vårt land lill stora delar omges av hav så all vi vid en kustinvasiontillfogar en angripare föriusler under transporterna mol vårt land. Förbetydelsefulla områden och platser bör finnas elt i förväg förberett försvar.Inom områden som är särskilt hotade av luftlandsättningar bör förband kunnautgångsgrupperas. Delar av försvarsmakten bör dessutom ha en sådan röriighetall den kan kraflsamlas lill akluella invasionsriktningar och där snabbt kommalill verkan. 1 det fall en angripare ändock lyckas tränga in på djupet av vårtland måsle ell effektivt och uthålligt motstånd kunna göras i varje del avlandei. Inom av en angripare tagna områden skall miliiära förband och andraväpnade gmpper kunna fortsätta kampen i organiserade former. Även lill sjössoch i luften skall operationerna kunna fortsätta. Härigenom ges möjligheter altföra elt för angriparen föriuslbringande krig under lång lid. Liksomhittills bör det miliiära försvaret grundas på allmän värnplikt. Prop.1976/77:74 121 Endastdärigenom kan krigsorganisationen ges en bredd som svarar mot de uppgifler visläller upp för vårt försvar. Den allmänna värnplikten har också en avgörandebetydelse för försvarels förankring i samhället och för att försvaret skallvara hela folkets angelägenhet. I en siluation då krig pågår i vårt närområde ochvi är neutrala måste vi kunna avvisa kränkningar av vårt territorium samtskydda flyg- och sjötrafik. Resursbehoven härför bör tillgodoses med förbandoch enheter som organiseras utgående från invasionsförsvarets behov. Försvarsmakten skall även i fortsällningen kunnamedverka i FN;s fredsbevarande verksamhel. Jag redovisar i det följande minaställningstaganden till utvecklingen av avvägningsprogram och funklioner.Förändrade förutsättningar kan självfallet senare föranleda vissa ändringar ihär angiven inriklning. Markstridsförbanden skall i samverkan med sjö- ochflygstridskrafter kunna lösa stridsuppgifter i invasionsförsvaret i gräns- ochkustområden. De skall även, om della blir nödvändigl, kunna fullfölja strideninne i landei. Vissa förband skall avses för strid även inom av en angriparelagen del av vårt land. Vissa av de kvalificerade markstridsförbandenförses genom lidigare beslut med bl. a. nytt artilleri och luftvärn, nyttbandpansarvärn samt nya terrängfordon. Denna modernisering ger enligt minmening ett väsentligt bidrag till förbandens stridseffekt. Jag delarförsvarsulredningens uppfattning alt dessa förband erhåller en kvalitet som välsvarar mol ulvecklingen i omväriden. Jag vill i likhei med försvarsuiredningenundersiryka betydelsen av atl antalet kvalificerade marksiridsförband kanhållas relativt högl. I överbefälhavarens programplan, ÖB 77-82, beräknas inivå A fjorton av de nuvarande tiugo infanleribrigaderna moderniseras medan inivå B moderniseringen omfattar lio infanieribrigader. Planeringen bör enliglmin mening inriktas mot att om möjligt modernisera ett ökat antalinfanteribrigader i förhållande lill vad som planerats i överbefälhavarens nivåB ulan alt därför angelägen materielanskaffning till andra stridande förbandeftersatts. Vid en ökning av antalet moderniserade brigader bör del prövas allutnyttia terrängfordon och bandpansarvärnspjäser som inplanerats för vissafrislående bataljoner och kompanier. Ytteriigare omfördelning av maleriel ellermindre lilläggsanskaffning kan erfordras. En ökning av antalet moderniseradebrigader får däremot enligt min mening inte innebära atl brigadernasstridseffekt försämras. Vid planeringen av markslridsförbandens utvecklingbör vissa funktioner prioriteras. Enligl min mening bör eldkraften i form avpansarvärns- och luflvärnsvapen saml artilleri och granatkastare ges högprioritet. Vid modernisering av infanteribrigaderna bör lerrängröriighetenförbättras genom alt bandvagnar och lerrängbilar tillförs förbanden. 1976/77:74 122 har framhållit all möjlighetenbör prövas att lösa frågan om personallransport på annat och mindrekostnadskrävande sätt än genom i brigadförbanden organisatoriskt ingåendeterrängfordon. Jag instämmer i denna bedömning, men är inte nu beredd atl taställning i denna fråga. Jag vill dock framhålla att möjligheterna alt snabbtförflytta olika typer av infanteriförband om möjligt bör förbättras. De nuvarande infanteribrigader som inte kanmoderniseras bör behålla samma personella kvalitet som de moderniseradebrigaderna. Den organisaloriska ulformningen av alla infanteriförband bör så långlmöjligt vara enhellig. Därigenom erhålls handlingsfrihet atl, om resurserna pålängre sikt så medger, ytterligare öka antalet moderniserade brigader. Samtliganuvarande infanteribrigader bör hänföras lill delprogrammet Infanteribrigad m.m. Defyra norriandsbrigaderna bör behållas och moderniseras. Detärenligl min mening angeläget att vi även på lång sikl kan disponerapansarförband för försvaret av främst , övre Norriand, östra . Ulvecklingen i omvärlden visar en ökad betoning på de mekaniserademarkstridsförbanden. Pansarförbanden bör inriktas mol all omfatta fömtom fyrapansarbrigader även de stridsvagns- och pansarbataljoner samt friståendeslridsvagnskompanier som kan organiseras utgående från befintlig maleriel.Därav följer behov av viss modifiering och renovering av ell antalcenturionstridsvagnar. Jag bedömer detta som en angelägen ålgärd för alttillgodose behovel av pansarförband i krigsorganisationen. Pansarvärnsfunkiionen kommer även alt hastor betydelse. Målsättningen bör enligt min mening vara atl alla stridandemarksiridsförband disponerar effektiva pansarvärnsvapen. Jag bedömer vidareatt det är väsentligt atl vår inhemska kapacitet för utveckling och produktionav pansarvärnsrobolar behålls. En ny lätt pansarvärnsrobol bör i enlighet därmedulvecklas inom landet. Jag biträder försvarsulredningens uppfattning alt en iförhållande till överbefälhavarens planering begränsad anskaffning av tungapansarvärnsrobolar bör ske. Del är väsentligt alt ell slort antalmarksiridsförband - inte minsl lokalförsvarsförband och hemvärn - kandisponeras för försvar av vårt territorium. Strävan skall enligt min meningvara all ett effektivt försvar byggs upp i alla hotade riktningar samt atluthålligt motstånd kan göras inom av en angripare tagna områden. I planeringenhar de siridande förbanden fält ökad prioritet, Jag ansluler mig till dennainriktning och anser atl andelen av siridande förband av olika typer i möjligmån bör utökas. Beträffandefrämsl lednings- och underhållsförband finner jag del angeläget att ensamordning och samverkan mellan miliiära och civila delar av samhälleteftersträvas. 1 syfle atl ge ökad prioritet åt förband med strid somhuvuduppgift anser försvarsutredningen det nödvändigl all underhålls- 1976/77:74 123 förbandenreduceras sä långl möjligl varvid ett utökat understöd från samhällets civiladelar avses utnyttjas i krig. Jag delar denna principuppfatining, men ärsamtidigt medveten om de begränsningar som här föreligger med hänsyn lillkravei på elt väl fungerande underhållssyslem. Del finns också skäl atl betonaall del civila samhällets resurser är begränsade. Dessa frågor bör fortlöpandestuderas i samverkan mellan berörda myndigheter. 1 fråga om kustartilleriet delar jag utredningensbedömning all de röriiga enheterna bör prioriteras i nu aktuellanskaffningssituation. Jag bilräder därför utredningens förslag all tungtrörligt kustartilleri bör utvecklas och anskaffas. Jag vill också understrykabehovel av fast ku.startilleri i anslutning till viktiga hamnar saml kust- ochskärgårdsområden. En viss förnyelse torde här vara önskvärd. I detta sammanhangvill jag också framhålla angelägenheten av alt behålla äldre anläggningar somtill rimliga underhållskostnader ger väsentliga tillskoll lill den samladeeffekten. Jag ser det som angeläget atl hemvärnels utrustningmoderniseras genom bl. a. tillförsel av moderna handeldvapen, sambandsmaterieloch beklädnadsulrustning. Övervaltenslridsförbanden omfattar ytattackförband,helikopterförband samt min- och minröjningsförband. De skall genom anfall molen angripares sjötransportmedel och sjöslridskrafter och genom mineringarförsvåra anfall över havet. De skall vidare skydda vår sjöfart och övrigaförflyttningar lill sjöss samt medverka i övervakning och incident-beredskap. För övervaltenslridsförbanden är antalet förband avgrundläggande betydelse som de enskilda enheterna måsletillförsäkras en sådan kvalitet att de kan möla en angripare på likartadevillkor och ge avsedd effekt i invasionsförsvarei. Jag anser att anskaffning avsjörobot innebär en angelägen förbättring av ylaitacknoiiiljerna och såledesbör genomföras, genomföras. F. n. pågår en omstrukturering avytallackflottiljerna. Av nuvarande sex jagare utgår fyra underprogramplaneperioden. Försvarsuiredningen framhåller alt del flnns godaförutsättningar att med den inriktning mol lätta enheter som utredningenförordar kunna upprätthålla en hög stridseffekt hos ytallackflottiljerna ävensedan jagarna har utgått ur organisationen. Jag instämmer i denna bedömning.Den vapentekniska ulvecklingen ger enligl min mening ökade möjligheter alt geäven lätta fartyg en avsevärd stridseffekt. Jag anser alt den nu gällandeinriktningen mot lätta enheter är lämplig. De i ylattackförbanden ingående enskilda enheternaseffekl förstärks genom att deras insaiser sker samlat och samordnat inomförbanden. Genom att ylattackförbanden snabbi kan omgmpperas och har denledningskapa-cilei som erfordras för den taktiska ledningen, kan de sättas invar som helst längs våra kuster. 1 likhei med vad uiredningen har anfört anserjag att ylattackförbanden även fortsättningsvis, förutom en effektiv beväp- Prop.1976/77:74 124 ning,bör förses med sådana resurser för den taktiska ledningen att de kan uppträda inolliljförband. På jagarna finns dessa resurser. Jag anser att studier därolika alternativ belyses bör fortgå så att erforderiigt beslutsunderlagföreligger i god lid innan jagarna utgår ur organisationen. Belräffande sjöfartsskyddet gäller alt nuvarandefregatter utgår ur organisationen under programplaneperioden.Försvarsutredningen har anfört att särskilda miliiära resurser inle skallanskaffas för skydd av import- och exportsjöfari. Kustsjöfart samt transporterlill och från skall dock kunna skyddas. Jag biträder denna bedömningoch anser atl enheter som primärt avses för uppgifter i invasionsförsvarei börkunna lämna erforderiigt skydd. Helikoptrar, utrustade för utbålsjakl, böravses för uppgiften alt i samverkan med övervallensfartyg upptäcka och bekämpaubåtar. Minkrigföringen har stor betydelse iinvasionsförsvaret. Öriogsfartygen bör ges förmåga att ta ombord och fällaminor. 1 försia hand avses dock civila fartyg utnyttjas för atl lägga ul störremineringar. Av beredskaps-och utbildningsskäl erfordras i fred ett begränsatantal speciella slammin-fartyg. Anskaffningen av det iredje minfartygetbörenligl min mening därför fullföljas. Jag anserdel vidare angeläget att vihar god tillgång på sjöminor. Detär vidare angeläget att effektivt kunna möla en angripares minkrigföring.Minröjningsfunklionen lillgodoses väsenlligen med civila fartyg. Utredningenanser alt de kvalitativa kraven på minröjningskapacitel måste säkerställasgenom särskilt anskaffade fartyg och framhålleratt den av chefen för marineninplanerade anskaffningen av minjaktfartyg bör genomföras. Jag delar dennauppfattning. Fjärrstrids fö rbanden omfattar attackflyg- och ubåtsförband. De skall ulanförvår kust kunna anfalla främst en angripares tonnage för tmpp-ochunderhållslransporter och därigenom reducera en angripares styrka.Fjärrslridsförbanden ulgör sålunda den främre delen av vårt djupförsvar.Ubålsförbanden skall även kunna utföra minering på slort avstånd från vår kust.Allackflygförbanden skall i samband med försvar mol en gränsinvasion kunnaanfalla mål av olika slag även på slort avstånd framför våra förband. De skalläven kunna insättas mot en angripares luftlandsättningsföretag saml användasför direkl undersiöd av marksiridsförband. Del senare är de lättaailackförbandens huvuduppgift. Ombeväpningav altackförbanden till AJ 37 är i det närmaste genomförd ochkrigsorganisationen kommer att omfatta 5,5 divisioner. Medidag planerade livslängder behöver AJ 37 ersättas med början under1980-ialels senare del. I krigsorganisationen ingår även fem lättaattackdivisioner utrustade med skolflygplanet 60.