prop · G003150 · 1976-12-31 00:00:00 — Sålunda antas attsjukförsäkringsavgiften kommer att höjas , attbarnomsorgsavgiften kommer att höjas och attvuxenutbildningsavgiften kommer att höjas fr. o. m. den 1januari 1978. Beträffande barnomsorgsavgiften fömtsätts att den höjsytterligare under vart och ett av åren 1979, 1980 och1981, så att den det sistnämnda året kommer att uppgå till . Medhänsyn tiU att löner svarar för den helt övervägande delen av de samladeinkomsterna bUr lönesummans utveckling av avgörande betydelse förskatteunderlagets tillväxt. För beräknas i följande kalkyl,liksom i den reviderade finansplanen, den totala lönesumman komma att stigamed . Även för åren efter 1977 antas lönesmnman öka . Dettaantagande baseras på schablonanta- gandenom en årUg tillväxt av den totala produktionen och en årlig prisstegring om . För år1977 antas den totak produktionen stigamed och prisema förväntas öka . Den antagna tillväxten avlönesumman ligger till gmnd för beräkningarna av inkomstskaft ochmervärdeskatt. Övriga statsinkomster har i flertalet fall fram-skrivits medhjälp av andra metoder. Deberäknade förändringarna i statsinkomsterna under angivna förutsättningarframgår av tabell 23. Enligt kalkylen kommer statsinkomsternas tillväxt attminska från /72 1975/76 tUl underperioden /781981/82. Detta beror bl. a. på att de faktiska ökningarna avlönesununan varit större än vad som antas förlångtidsbudgetperioden samt på vidtagna och av inflationen framdrivna automatiskaskattehöjningar. Avstor betydelse för statsinkomsternas utveckling är förändringarna underinkomstskattetiteln. Inkomsterna på denna titel bestäms av nettot mellanstatens bruttouppbörd av främst preliminär A- och B-skatt å ena sidan samt utbetalningarav kommunalskattemedel och överskjutande skatt å den andra. Som framgår avtabell 23 beräknas nettot på inkomstskattetiteln öka i betydligt långsammaretakt /78 1981/82 än /721975/76. Att denårliga ökningen om Ukväl ligger överlönesimimans ökning beror delvis på att indexregleringen endast hindrarskatteskärpning på den del av löneökningen som motsvaras av en prisstegringoch följaktligen är helt nominell. Lönehöjningar dämtöver träffas även ifortsättningen av skattesystemets progressivitét vid den metodik som liggertill grund för långtidsbudgetkalkylen. Nettot på inkomstskattetiteln utvecklastämligen ojämnt . Detta beror bl. a. på denhär antagna tekniska konstruktionen av indexregleringen av inkomstskatten.Ytterligare en orsak tiU att ökningen blir så pass liten till budgetåret1978/79 är de stora utbetalningarna till kommunerna av kommunalskattemedelunder detta budgetår. Mervärdeskattenär beroende av ökningen av konsumtionen av mervärdeskattepliktiga varor,vilken i sin tur antas hänga sanunan med bl. a. tillväxten av den totalalönesumman. Mellan budgetåren 1977/78 och 1978/79 ökar inkomsterna avmervärdeskatten tämligen kraftigt tUl följd av vissa eftersläpningseffekter iuppbördsförfarandet. Därefter stiger mervärdeskatteinkomsterna i ungefär sammatakt som den totala lönesumman. Inkomsterna från den allmännaarbetsgivaravgiften beräknas öka , vilket är någotlångsammare än lönesummeökningen. Övriga inkomster, bl. a. vissa volymskatter,väntas öka med , dvs. i ungefär samma takt som den totala produktionstillväxten. 1976/77:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag Tabell23 Statsinkomsternas utveckling /721981/82 i löpande priser (Milj.kr.) Sominledningsvis framhölls är långtidsbudgetens syfte att kartlägga de statsfinansiellakonsekvenserna på av redan fattade beslut och gjorda åtaganden.Avsikten är att långtidsbudgeten därmed skall kunna utgöra ett underlag för attbedöma de budgetpolitiska förutsättningarna . Föratt detta skall vara möjligt krävs en framskrivning såväl av statsbudgetensutgiftssida som av dess inkomstsida. Till skillnad från vad som varit fallet ilångtidsbudgetarna redovisas en inkomstberäkning för helalängtidsbudgetperioden. Därmed möjliggörs också en beräkning av statsbudgetenssaldoutveckUng . På detta sätt kan långtidsbudgeten infogas iett samhällsekonomiskt perspektiv. Påutgiftssidan innefattar långtidsbudgeten en beräkning av de resurser som krävsför att den statliga och statsunderstödda verksamheten skall kunna bedrivas ienlighet med de beslut som statsmakterna redan har fattat och de åtaganden somgjorts för framtiden. Det görs alltså inga försök att förutse ellerrekommendera vUka beslut som statsmakterna kan komma att fatta under perioden.Långtidsbudgeten är följaktligen varken en plan eller en prognos överstatsutgiftemas utveckling. Däremot kan på grundval av långtidsbudgeten enbedömning göras av utrymmet för nya aktiviteter och behovet av omprövningar avexisterande program. Vadgäller statsinkomsterna har förutsatts att inkomstskatten successivt anpassastill prisutvecklingen så att inte inflationen medför skatteskärpning påinkomstökningar som är rent nominella. I övrigt har antagits oförändradeskatte- och avgiftssatser i den mån inte höjningar beslutats eller förutsattsav statsmakterna. Kalkylenutgår från anslagsbelopp och inkomstberäkningar enligtkompletteringspropositionen för /78 och omfattar perioden t. o.m. Kalkylernaför statsinkomsternas utveckling baseras på antaganden om skatteunderlaget,dvs. i första hand den totala lönesummans tillväxt. har använtssamma antagande som i den reviderade finansplanen, dvs. en ökning med ca 7 %.För åren därefter utgår beräkningarna från ett schablonmässigt antagande om enårlig ökning av lönesumman . Vidare har antagits att inkomstskattenkommer att index-regleras genom att skatteskalor och gmndavdrag fr. o. m. år1978 knyts till prisutvecklingen i samhället. I övrigt utgår beräkningarna frånen fömtsättning om oförändrade skatteregler under hela långtidsbudgetperioden.Härvid har dock beaktats av statsmakterna beslutade eller förutsattaförändringar. Meddessa utgångspunkter beräknas statsinkomsterna i löpande priser stiga med igenomsnitt . Mellan budgetåren1977/78 och 1978/79 blir ökningen betydligt mindre. Denstatliga inkomstskatten är av väsentlig betydelse för de samladestatsinkomsternas utveckling. Inkomsterna från inkomstskatten beräknas växa med9,. Ökningen till /79blir något mindre, vilket främst beror på den tekniska konstruktion avindexregleringen som antagits samt på stora utbetalningar avkommunalskattemedel till kommunerna. Mervärdeskatten är beroende av ökningen avkonsumtionen av mervärdeskattepliktiga varor, vilken i sin tur sammanhängermed bl. a. stegringen av den totala lönesumman. Mervärdeskatteinkomsternaberäknas växa /781981/82. Inkomsterna från denallmänna arbetsgivaravgiften beräknas öka och övriga statsinkomstermed . Detotala statsutgifterna ökade med i genomsnitt i fasta priserunder perioden /721975/76. Enligt de beräkningar som redovisas i avsnitt3 blir utgiftemas stegringstakt enligt långtidsbudgetkal- kylenlägre under de kommande budgetåren. Den årliga genomsnittliga tillväxtenberäknas till . En sådan lägre utgiftsexpansion är en naturlig följd avde förutsättningar som gäller för långtidsbudgetarbetet. Med den utgångspunktsom gäller för kalkylerna, nämligen att endast effekterna av redan fattadebeslut skall beaktas, blir följden att utgiftema för tidsbegränsade program somutlöper faller bort och att resursinsatserna i övrigt begränsastill vad som krävs för att infria och vidmakthålla gjorda åtaganden. Hänsyn hardäremot inte tagits till eventuella kommande beslut av statsmakterna. Derelativt sett mest expansiva utgiftsområdena var detinternationeUa utvecklingsbiståndet, statsskuldräntorna ochskatteutjämningsbidragen till kommunerna. Även på det socialpolitiska områdethar utgifterna för folkpensioner m. m. och för stöd till barnfamiljer stigitsnabbt. De sistnämnda utgiftsområdena beräknas öka snabbt också under denframförliggande perioden. Även för bostadspolitiken kan en kraftig ökningförutses, även om denna till betydande del beror på anslagstekniskaförhållanden. Den i särklass största ökningen svarar dock statsskuldräntornaför. Den snabba ökningen av statsskuld-räntoma beror på de storabudgetunderskott som uppkommer ienlighet med den kalkyl som presenteras i avsnitt 6.4 rörandesaldoutvecklingen. Föratt belysa på vilka olika sätt som de statliga utgifterna kommer att ställaanspråk på samhällets reala resurser är det av intresse att studerautvecklingen av de statliga konsumtions- och investeringsutgifterna. Dessainnebär nämligen en direkt efterfrågan på resurer. Effekterna avtransfereringarna på den totala efterfrågans utveckling är däremot indirekt påså sätt att dessa förändrar de disponibla inkomsterna hos mottagarna. Destatliga utgiftema för konsumtion och investeringar inkl. bidragen tillkommunerna för dessa ändamål ökade i fasta priser underperioden /721975/76 under det att den årliga ökningen under perioden1977/781981/82 endast blir . För såväl den förflutna som denframförliggande perioden utgör bidragsökningen till konsumtion denmest expansiva komponenten. Enligtkalkylerna skulle ökningstakten för de totala konsumtionsutgifterna sjunkafrån till under denframförliggande perioden. Som en jämförelse kan nämnas att 1975 årslångtidsutredning beräknade att den offentliga konsumtionen under perioden19751980 måste öka med för att fullfölja redan gjordaåtaganden. Investeringsutgifternaföreter en minskning att jämföramed en ökning om . Vid bedömningen måste dockbeaktas att investe- ringsutgifternaunder utgångsåret /78 ligger på en osedvanligt hög nivå.Vidare innebär långtidsbudgetens beräkningsteknik en systematiskunderskattning av investeringsutgifternas utveckling. Transfereringarnaberäknas växa betydligt snabbare än utgiftema för konsumtion och investeringar.Detta sammanhänger främst med ökningen av statsskuldräntoma. Sammanfattningsviskan konstateras att de utgiftsbindningar som långtidsbudgeten redovisar iförsta hand avser inkomstöverföringar från den statliga sektorn till andrasektorer, dvs. sådana utgifter som har en indirekt effekt på ekonomin via dessaandra sektorers efterfrågan. Men också sådana utgiftsbindningar som hänför sigtill konsumtionssidan innebär en betydande inteckning i det resursutrynune somkan bedömas vara tillgängligt för hela vår ekonomi. Viden bedömning av den inteckning i resursutrymmet som långtidsbudgetensutgiftssida indikerar måste slutligen än en gång betonas att långtidsbudgetenendast innebär en teknisk framskrivning av fattade beslut. Konkret innebärdetta bl. a. att aUa krontalsbestämda inkomstöverföringar, t. ex.studiecirkelbidrag, beräknas ligga stUla trots att priser och löner stiger. Fören mängd utgiftsområden där årliga uppjusteringar regelmässigt gjorts utan attnågon direkt plan fastställts innebär beräkningstekniken ett totalt stopp förutgiftshöjningar. Som exempel kan nämnas kulturpolitiken och stödet till dehandikappade. Även i övrigt ligger gäUande bidragskonstmktioner fast. Ingamedel har således beräknats för nya eller förbättrade bidrag till konununema. Detidigare presenterade beräkningama av inkomst- och utgiftsutvecklingen enligtlångtidsbudgetkaUcylen har sammanstäUts i tabeU 24, som visar vilketbudgetsaldo som uppkonuner för vart och ett av åren 1976/771981/82.Underskotten för budgetåren 1976/77 och 1977/78 beräknas nu uppgå till ca 13,7resp. 13,9 mUjarder kr. Som framgår av tabellen ligger budgetunderskotten underhela den efterföljande perioden kvar på en hög nivå. Utvecklmgen tUl 1978/79innebär t. o. m. en viss ökning av budgetunderskottets storlek. Denna beräknmgär baserad på de antaganden rörande bl. a. pris- och löneutveckling sompresenterats Tabell 24 Budgetsaldots utveckling /77-(Milj. kr., löpande priser) -1981/82 1976/77 1977/78 1978/79 Inkomster 103 438 114 543 120111 Utgifter 117 122 128 433 138 102 -13 684 -13 890 -17 991 142 586 154 883 151 388 163 343 1976/77:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag 46 Beräkningar som utförts med utgångspunkt i alternativa pris-och löneantaganden visar emellertid att bilden i stort av budgetsaldotsutveckling inte nämnvärt rubbas. Saidoberäkningarpå har inte utförts i långtidsbudgeten. Densaldoutveckling som här redovisas kan följaktligen inte ställas i relation tillbedömningar som gjorts tidigare. Såväl långtidsbudget som i denlångUdsbudget som presenterades kalkylerades emeUertid med betydandebudgetunderskott av resp. långtidsbudgetperiod. Densaldoutveckling som redovisas måste ses i ljuset av vilket kreditmarknadsutrymmesom kan antas stå till förfogande för placering av statligasparandeunderskott. Bytesbalansensunderskott innebär att ekonomin som helhet har ett sparandeunderskott somfinansieras genom upplåning i utlandet. Om bytesbalansens underskott skallkunna minskas måste sparandet därför öka i motsvarande mån inom landet. Dettakan ske antingen genom att statens sparandeunderskott minskas eller genom attsparandet ökar i någon av de andra inhemska sektorerna. I1975 års långtidsutredning presenterades en kalkyl över den finansiellautvecklingen . Enligt långtidsutredningens beräkning ladesi allt väsentligt på statsbudgeten uppgiften att åstadkomma den totalasparökning som krävdes för att dels eliminera bytesbalansens underskott, delstäcka fömtsedda sparminskningar inom andra inhemska sektorer. Detta innebar isin tur att budgetunderskottet förutsattes i det närmaste eliminerat underlångtidsutredningens kalkylperiod. som förflutit sedanlångtidsutredningen presenterades har det totala sparandeunderskottet iekonomin och därmed bytesbalansens underskott utvecklats väsentligt meranegativt än som fömtsattes i långtidsutredningens beräkningar. Den omsvängningmot lägre budgetunderskott som förutsattes har inte heller inträffat. Detta ären följd av konjunkturutvecklingen och av den förda politiken . Det medför emellertid också att utgångspunkterna nu är väsentUgtogynnsammare än när långtidsutredningen framlades. Enbudgetsaldoutveckling enligt den nu framlagda långtidsbudgetkalkylen skullestäUa utomordentUgt stora krav på en omsvängning i positiv riktning avsparandeutvecklingen inom övriga inhemska sektorer om inte ett fortsattbetydande bytesbalansunderskott accepteras. Därvid gäller att AP-fondenssparande nu inte antas stiga . Mot bakgmnd av nu gjordabedömningar av bostadsbyggandets utveckling kommer sparandet inombostadssektorn inte att öka. Något mera betydande bidrag från företagssektornför att täcka det totala sparandeunderskottet i ekonomin kan knappastförväntas. HusbåUens sparkvot ligger nu på en historiskt sett hög nivå.Sparbenägenheten minskade emellertid något . Detär således uppenbart att det för att uppnå målet om återvunnen jämvikt ibytesbalansen kommer att ställas utomordentligt hårda krav på finanspolitiken. approximatiya beräkning avbudgetutfallet för /77 1976/77:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag Bil. 2 : Budgetutfallet /77 Beräkningöver utfallet av statens budget för /77 EnUgtinstruktion får () härmed lämna beräkning över utfalletav statens budget för /77. Iberäkningarna ingår de av beviljade anslagen på tilläggsbudget I(FiU 1976/77: 7, rskr 1976/77: 60) tiU statsbudgeten för /77samt begärda anslag på tilläggsbudget II och III (prop. 1 1976/77.1 saml. 1976/77:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag 2 1976/77:57, 101, 125). Sammanlagt uppgår de medräknade anslagen på tilläggsbudgetartill 3 492 milj. kr. Underlagför beräkningarna har samlats in från olika myndigheter. Detta har bearbetatsoch sammanställts på RRVs prognosavdelning. Beräkningarna gmndar sig på detpreliminära utfallet för julifebruari samt en prognos för budgetåretsåterstående månader. Inkomsttitlarna har beräknats i samband med RRVsreviderade inkomstberäkning för /78. Totalbudgetensinkomster beräknas nu uppgå till 103 503 milj. kr. vUket är 4 306 milj. kr. merän beräkningen i statsbudgeten. Utgifterna beräknas bli 115 693 milj. kr. dvs.1022 milj. kr. mer än beräkningen i statsbudgeten och tilläggsbudgetar.Totalbudgetens underskott beräknas därmed bli 12 190 mUj. Totalbudgetenför /77 (milj. Statsbudget (inkl till-läggsbudgetar) Differens beräknat utfall och statsbudget A Skatter, avgifter m. m. B Inkomster av statens kapitalfonder C Beräknad övrig finansiering 91056 5 562 2 578 95 466 5 691 2 346 +4 410 + 129 Förslags- och obetecknade anslag Röriiga krediter (-1- = ökad disposition, = minskad disposition) 87 222 15 476 11 673 88 777 15 512 11 136 + 1 555 + 36 TOTALBUDGETENS (inkomsterutgifter) Ibilaga 1 redovisas totalbudgetens inkomster och utgifter fördelade påhuvudtitlar. Detberäknade utfallet för totalbudgetens inkomster framgår av bilaga 2. Detberäknas bli 103 503 mUj. vilket är 4 306 milj. kr. mer än beräkningen istatsbudgeten. Av detta belopp svarar skatt pä inkomst och förmögenhet samtsocialförsäkringsavgifter för 1 650 milj. kr. Ökningen jämfört med statsbudgetensberor bl. a. på att lönesummeökningen blev större än vadsom antogs i statsbudgeten. Inkomsterna på titeln beräknas nu uppgå till 44100 under /77. Vägtrafikskattenhar justerats upp med 490 milj. kr. och beräknas nu uppgå till 2 550 milj. kr.Uppjusteringen beror på höjningen av fordonsskatten fr. o. m. den 1 april1977. Allmänarbetsgivaravgift beräknas ge en merinkomst på 284 milj. kr. 2 : Budgetutfallet /77 3 a. en följd av en högre löneutveckling . Inkoms-tema på titelnberäknas nu till 7 034 milj. kr. Importenhar ökat mer än vad som antogs i beräkningama till statsbudgeten. Tullmedelhar till följd därav räknats upp med 175 milj. kr. till 1160 milj. kr. Dethögre importvärdet har även medfört att mervärdeskatten på importerade varorblivit större än beräknat. Exportökningen blev lägre än beräknat vUket medförtatt återbetalningarna av mervärdeskatt på exportvaror blivit lägre. Det ärfrämst dessa båda faktorer som bidragit till att mervärdeskatten nu beräknasbli 1 100 milj. kr. större än i statsbudgeten. Skatt på sprit beräknas uppgåtill 3 430 milj. kr. Detta är 180 milj. kr. mer än i statsbudgeten. Beräknadememtgifter och besparingar på förslags- och obetecknade anslag anges i bilaga3. Utgifterna på förslags- och obetecknade anslag beräknas uppgå till 88 111milj. Det innebär merutgifter på 1 555 milj. kr. Merutgifterna påförsvarshuvudtiteln är 400 milj. kr. Det är priskompensationen till försvaretsom beräknas bli större än i statsbudgeten. Kompensationen förprisstegringarna har lagts ut pä resp. anslag. Utgifternaför folkpensioner beräknas bli 18 700 milj. kr. vilket innebär en merutgift på125 milj. kr. Det är basbeloppet som ökat mer än beräknat. Bidrag tUlsjukförsäkringen beräknas uppgå till 2 605 milj. kr. vilket är 395 milj. kr.mer än i statsbudgeten. I statsbudgeten anvisades 475 milj. kr. för bidrag tillsocial hemhjälp och färdtjänst. Utgifterna för detta ändamål beräknas nu bli725 milj. kr. Bidragtill driften av gmndskolor resp. gymnasieskolor beräknas uppgå till 6 550milj. resp. 2 050 milj. kr. Merutgifterna för dessa bidrag beräknas bli 216resp. 175 milj. kr. Utgiftemaför prisreglerande åtgärder på jordbrukets område beräknas uppgå till 2 993milj. vilket innebär en memlgift på 127 milj. kr. Istatsbudgeten anvisades 300 milj. kr. för stöd till lagemppbyggnad. Stödet harblivit väsentligt större och beräknas nu uppgå till 1 000 mUj. Kontant stöd vid arbetslöshet beräknas uppgå till 594 milj.kr. Det är en besparing med 276 milj. kr. Utfallet för räntebidrag förbostadslån beräknas bli 2 255 milj. kr. vilket är en besparing på 205 milj. kr. Istatsbudgeten för /77 anvisades 1 500 milj. kr. för att täcka inutgifter på tilläggsbudgetar. I den här beräkningen har hänsyn tagits tilltilläggsbudget I, II och III. Oförutsedda utgifter tas nu upp med 10milj. Ibilaga 4 redovisas förändringar av reservationsmedelsbehållningar påreservationsanslag. Behållningen beräknas uppgå till 5 521milj. vUket innebär en minskning med 336 milj. kr. I statsbudgetenberäknades behållningarna minska med 300 milj. kr. It 1976/77. 1976/77:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag 4 Behållningarnapå anslagen för drift resp. byggande av statliga vägar beräknas öka med 106resp. 169 milj. kr. BehåUningen på anslaget sysselsättningsskapande åtgärderberäknas bli 627 milj. kr. vilket innebär en minskning med 296 milj. kr. Förändringari reservationsmedelsbehållningar på investeringsanslag redovisas i bilaga 5.BehåUningarna beräknas uppgå till 2 551 milj. kr. vilket är enminskning med 163 milj. kr. I statsbudgeten beräknades en minskning med 700milj. Behållningenpå lånefonden för bostadsbyggande beräknas bli 438 milj. kr. Det är enminskning med 840 milj. kr. Behållningen på fonden för låneunderstöd beräknasuppgå tUl 565 milj. kr. vilket är en ökning med 463 milj. kr. Av detta beloppavser 135 milj. kr. regionalpolitiskt stöd: Lokaliseringslån och 275 milj. kr.lån tUl . Ökningen av behållningen på fonden för statensaktier hänför sig till anslaget för aktieteckning i förfinansiering av stålverk i . Beräknaddisposition av rörliga krediter hos redovisas i bilaga 6.Det utestående beloppet beräknas uppgå till 1372 milj. kr. Detär en ökning med 268 milj. kr. jämfört med det utestående beloppet den 30 juni1976. I statsbudgeten angavs ökningen till 300 milj. kr. beräknarutnyttja hela sin nuvarande kredit vid budgetårets slut. Det innebär en ökningmed 115 milj. kr. , och luftfartsverketberäknar öka de utestående beloppen med 40, 45 resp. 40 milj. kr. Besluti detta ärende har fattats av generaldirektören i närvaro avavdelningschefen , revisionsdirektören och byrådirektörenHansson, föredragande. 2 : Budgetutfaliet /77 Totalbudgetenfiir /77 (milj. Statsbudget Beräknat (inkl. till- . Differensberäk , nat utfall och statsbudget ASkatter, avgifter, m.m. II Uppbörd istatens verksamhet 92 401 2 062 1003 +4 368 - 98 + 140 B Inkomster av statens kapitalfonder III Statens allmänna fastighetsfond VI Foliden för låneunderstöd VII Fonden för statens aktier VIII Fonden för beredskapslagring C Beräknad övrig finansiering I Avskrivning och övriga kapitalmedel inom kapitalfonderna Statens äffärsvérksfonder Övriga kapitalfonder 2 324 " i 846 478 1976/77:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag och dess verk m. m. : Underskott på riksgäldsfonden B Beräknad övrig medelsförbrukning ökad disposition av rörliga krediter 2 : Budgetutfallet /77 7 Beräkning av totalbudgetens inkomster under budgetåret1976/77 (milj. Statsbudget Beräknat Merinkomst(+) utfall Brist() A Skatter, avgifter, m. m. 1 Skatt på inkomst, förmögenhet och rörelse samt socialförsäkringsavgifter: a Skatt på inkomst och förmögenhet samt socialförsäkringsavgifter m m, 2 060 6 750 1955 2 550 7 034 + 175 + 1 100 + 39 bevillning b Kupongskatt, bevillning c Utskiftningsskattoch ersättningsskatt, bevillning d Skogsvårdsavgifter, bevillning eBevillningsavgifter för särskilda förmåner och rättigheter, bevillning f Arvsskatt ochgåvoskatt, bevillning g Lotterivinstskatt, bevillning h Stämpelskatt ochstämpelavgift, 2 Automobilskattemedel:a Bensinskatt, bevillning b Vägtrafikskatt, bevillning 3 Allmänarbetsgivaravgift, bevillning 4 Tullar ochacciser; a Tullmedel, bevillning b Mervärdeskatt, bevillning c Särskildavaruskatter, bevillning d Omsättningsskatt på motorfordon, e Tobaksskatt, bevillning f Rusdrycksförsäljningsmedel av partihandelsbolag,bevillning g Rusdrycksförsäljningsmedel av detaljhandelsbolag, bevillning h Skatt på sprit, bevillning i Skatt på vin, bevillning j Skatt på malt- och läskedrycker, bevillning k Energiskatt, bevillning 1 Särskild beredskapsavgift för oljeprodukter,bevillning m Särskild vägtrafikskatt, bevillning n Skatt på annonser och reklam, bevillning o Skatt på spel, bevillning 11 Uppbörd i statens verksamhet: 1 Expeditionsavgifter 106 150 +44 2 Bidrag tillkostnader för polis, domstols- och uppbördsväsendet m m 8 Inkomster vid sjukhuset 16 Avgifter förregistrering av motorfordon 18 Fyravgifter 1976/77:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag Merinkomst(+) 26 Inkomst av myntning m m 43 Inkomster av statens gruvegendqm 45 Inkomster vid patent- och registre- 50 Ersättning för vissa komplementkost- nader vid vissa myndigheter m m Summa uppbörd i statens verksamhet III Diverse inkomster: 5 Övriga diverse inkomster Summa skatter, avgifter m m B Inkomster av statens kapitalfonder I Statens affärsverksfonder: III Statens allmänna fastighetsfond