prop · G003135 · 1976-12-31 00:00:00 — avstyrker kravet på naturligt samband mellan finansierandeverksamhet och föreningens ändamål. Eftersom trossamfunden och mångaförsamlingar med faslighetsinnehav har oförmånlig relation mellanomsätlningsvolym i olika verksamhetsgrenar och förmögenhetsvärden skulle dessaföreningar, om förslaget genomfördes, bli oinskränkt skattskyldiga. Nämndenanser alt sambandskravet är lill så stort förfång att det, såvitt gällertrossamfunden, äventyrar utredningsförslaget i dess helhet. För den händelse att ett krav på samband mellanverksamhet och ändamål genomförs bör det enligt RSV i motiven uttalas att det"naluriiga sambandet" skall ges en restriktiv tolkning. Svenska rödakorset anser däremot all den föreslagna omfattningen av skattefria inkomster äralllför snäv. Enligl denna remissinstans bör skattefrihet kunna medges omföreningens inkomster inle eller i endast mindre omfattning härrör frånnettoöverskott pä kommersiell verksamhet ulan direkt anknytning tillföreningens ideella verksamhet. Lantbrukarnasskattedelegation delar utredningens uppfattning atl en Prop.1976/77:135 53 föreninginte skall - med bibehållen skattefrihet - kunna bedriva en mer eller mindreomfallande rörelseverksamhet. Gränsdragningsproblem kan enligl delegationendock bli besväriiga, t. ex. om en idrottsförening driver egna restauranger medanställd personal medan en annan förenings medlemmar sköter en liten serveringi klubblokalen. För atl undvika onödigt processande bör gränsdragningen enligtdelegationen preciseras bättre i propositionen än vad som skett i utredningensbetänkande. Även KF befarar att tolkningsproblem kan uppkomma vid bedömningenav sambandskravet. Vid bedömning av om en inkomstkälla har naturiigtsamband med det ideella ändamålet bör enligt lOGT-NTO större generositet visasän vad ulredningen har föreslagit. lOGT-NTO anser att skattefriheten inte böräventyras om den kommersiella inkomsten uppgår till högst av föreningenslolala inkomster. En sådan regel bör- anför lOGT-NTO vidare -ulan risk förskatteflykt kunna tillämpas exempelvis på en föreningsägd fastighet, vilkenutöver samlingslokaler inrymmer bostads- och kontorslägenheter. lOGT-NTOföreslår slutligen atl en ideell förening skall - för den händelse föreningenbedöms som oinskränkt skattskyldig - fä dra av underskoll på den ideellaverksamheten från överskott på den kommersiella verksamheten. Liknande synpunkleranförs av . Folkets husföreningarnas riksförbund ochRiksföreningen . Med tanke pä all en kvalificerat allmännyttigförening, som finansierar sin verksamhet genom att t. ex. hyra ul en fastighet,kan bli hårdare beskattad enligt de föreslagna reglerna än vad som gäller f n.,förmodar atl förslaget kommer att medföra en viss"sanering" av ideella föreningars finansieringskällor. En sådanavveckling av inkomstkällor, som inle har ett naturiigt samband med enförenings ändamål, aktualiserar enligt förbundet frågan om behovet avövergångsbestämmelser eller dispensmöjligheter. Även De blindas föreningefleriyser en dispensmöj-lighel för föreningar med mer omfallandefastighetsinnehav. Enligt kammarrätten I Siockholm är det inleönskvärt att genom ingrepp beskallningsvägen stoppa möjligheten för ideellaföreningaratt finansiera sin verksamhet genom anordnande av bingo, lotterier,fester o. d. Kammarrätten kan ä andra sidan inte finna all exempelvisanordnanden av bingo är en verksamhet, som har något naturligt samband med enideell förenings verksamhet. Enligt kammarrättens mening är det bättre attdirekt fastslå att mindre intäkter genom bingo o. d. inte är skattepliktiga ochförbehålla "anknytningen" till sådant ideellt arbete, som faktiskthar ett naturiigt samband med föreningens ändamål. i anför att ettstort antal av föreningarna i länet lorde vara hänvisade lill alt finansierasin verksamhet enligt stadgarna med inkomsler som inte uppfyller det föreslagnakravel på naturiigt samband. Detta gäller enligt inte minstidrottsföreningarna som på gmnd av dålig publikanslutning måste skaffainkomster genom anordnande av fester, basarer, loppmarknader ochdanstillställningar med därtill Prop.1976/77:135 54 Även inkomster av delta slag bör- under fömtsättning att de står irimlig relation till den ideella verksamheten - enligt länsstyrelsensuppfattning anses ha ett naturiigt samband med föreningens ändamål. Enligt Körsam vore det orimligt alt eventuell vinstpä gmnd av körsam-manslutnings försäljning av noter skulle medföra hinder förföreningarna atl åtnjuta skattefrihet. anför attförbundet i slor utsträckning måste använda finansieringskällor som kanuppfattas sakna ett naturligt samband med det ideella ändamålet. I regel är detfråga om återkommande försäljnings- och insamlingskampanjer som vändersig lill en större allmänhet. Med hänsyn till de begränsade möjligheterhandikapporganisationerna har när det gäller medlemmarnas insatser förföreningens ekonomi, bör enligt förbundets uppfattning det förhållandet att detförekommer inkomster som inte har ett direkt samband med verksamheten inteleda till oinskränkt skattskyldighet. distrikts idrottsförbund anföratt den eventuella verksamhet som en förening bedriver som komplement lillidrotten, t. ex. reklamförsäljning, hell avser alt stödja den idrottsliga delenav verksamheten och inte bör utesluta befrielse från skatt. anser att tyngdpunkten vid bedömningen av det naluriigasambandet skall ligga vid om den bedrivna verksamheten syftar lill att uppnådet ideella ändamålet. Förbundet föreslär att föreningar sombedriver bingoverksamhet skall beskattas. I fråga om andra lotteriertillstyrker förbundet emellertid skattefrihet, eftersom dessa inle medför sammarisk för att personer spelar bort sina pengar. j.3.6Ändring av stadgarna m. m. Utredningens förslag att en förening, som på gmndav stadgeändring föriorar sitt allmännyttiga ändamål, skall behandlas somoinskränkt skattskyldig under hela det aktuella beskattningsåret, har intemött någon invändning från remissinstansernas sida. /?SKställer sig frågande till utredningensuppfattning att medlemsavgifter, som genom utskiftning betalas åter till medlemi föreningen, skall bli föremål för beskattning hos medlemmen.Taxeringsavdelningen vid i anför att denföreslagna regeln om att vad som utskiftas vid en förenings upplösning skallbeskattas som intäkt av kapital kan förefalla obehövlig. Med hänsyn till attregeln huvudsakligen torde ha förebyggande effekt vill taxeringsavdelningendock inte motsätta sig att förslaget genomförs. 1976/77:135 55 4Äldre ekonomiska föreningar 4.1 Nuvarande regler För atl en ekonomisk förening skall kunnaregistreras och därmed tillerkännas rättskapacitet krävs enligt 1 § lagen(1951:308) om ekonomiska föreningar atl föreningen bedriver ekonomiskverksamhet av kooperativ natur, lag om ekonomiska föreningar varemellertid definitionen på ekonomisk förening betydligt mer allmänt hållen.Till ekonomisk förening enligt lag räknades t. ex. förening, som drevbokföringspliktig verksamhet, även om föreningen hade annat syfte än att främjamedlemmarnas ekonomiska intresse (I § andra stycket). Enligt 4 § 1 mom. lagen(1951:309) angående införande av lag om ekonomiska föreningar gälleratl förening, som registrerats enligt 1 § lag, fär bestå somregistrerad förening även om föreningen inle bedriver ekonomisk verksamhet avden natur som föreskrivs i 1 S lag och - i fråga om äldre föreningarsom bedriver bokföringspliktig verksamhet - ulan hinder av att föreningen harett ideellt syfte. Bland de sammanslutningar som på gmnd avövergångsbestämmelserna till lag om ekonomiska föreningar alltjämträknas som ekonomiska föreningar finns alltså föreningar av ganska olikakaraktär. Jämsides med sådana som skulle kunna vinna registrering även enligt I§ nya lagen existerar äldre ekonomiska föreningar, som på gmnd av attverksamheten är av ickekooperativ natur, över huvud tagel inte skulletillerkännas rättskapacitet enligl nuvarande regler. Dämlöver finns föreningarsom enligt den nya lagstiftningen skulle hänföras till ideell förening. En ekonomisk förening är oinskränkt skallskyldig förall skattepliktig inkomsl. Statlig inkomstskatt utgår av denbeskattningsbara inkomsten. Däremot är en ekonomisk förening inte skyldig atteriägga förmögenhetsskatt, vilkel hänger samman med all den enskilde medlemmenskall redovisa värdet av föreningsandelen vid beräkningen av sin skattepliktigaförmögenhet. Vad som sagts gäller i princip såväl äldre somnyare ekonomiska föreningar. Det har emellertid förekommit i praxis att enförening, vilken registrerats som ekonomisk förening enligt äldre lag,skattemässigt behandlats som ideell förening. Regeringsrätten har sålunda iett mål (RÅ 1972:856) taxerat u. p. a. som enkvalificerat allmännyttig ideell förening utan hinder av atl föreningen år1920 registrerats som ekonomisk förening. Normalt lorde dock äldre ekonomiskaföreningar laxeras som ekonomiska föreningar även om viss del av verksamhetenär av ideell natur (jfr RÅ 1967 ref 27). 1976/77:135 56 Utredningen anger att av Folketshusföreningarna och de flesla Folkets parkföreningama är ekonomiska föreningarenligl lag om ekonomiska föreningar. Flertalet bygdegärdsföreningar ärdäremot ideella föreningar. Andra föreningsförvaltade samlingslokaler ägsenligt ulredningen i allmänhel av en ideell förening som har ett annathuvudsyfte än samhngslokalägandet-t, ex. nykterhetsföreningar och frikyrkligaförsamlingar. Del är enligl ulredningen mycket svårt för en äldreekonomisk förening att ändra sin föreningsform till ideell förening. Ettgenomförande av utredningens förslag skulle därför innebära att en grupp äldreekonomiska föreningar skulle komma i skattemässigt betydligt sämre ställning änideella föreningar med samma ändamål. Utredningen föreslår mot denna bakgrundall ekonomiska föreningar, som är registrerade enligt lag, skall kunnabefrias från inkomst- och förmögenhetsskatt enligt de regler som föreslagilsför ideella föreningar. En förutsättning för skattebefrielse föreslås dock varaatl föreningarna har lill främsta syfte atl tillhandahålla samlingslokalereller samlingsplatser för föreningslivet. Ulredningen uppskattar att dennautvidgning av möjligheten lill skattebefrielse medför en ökning avskatiebortfallet för .stat och kommun från 10,4 milj. kr. tUl omkring 13 milj.kr. Förslaget atl ekonomiska föreningar som ärregistrerade enligt lag om ekonomiska föreningar skall - om de hartill främsta syfte atl tillhandahålla samlingslokaler eller samlingsplatserför föreningslivet - kunna befrias från skall enligt de regler som föreslagitsför ideella föreningar, har tillstyrkts av praktiskt taget alla remissinstansersom berört frågan. Förslaget tillstyrks sålunda av bl.a. RSV, iVästmanlands län, . , , Folkparkernas centralorganisation . Negativt inställd är endast taxeringsavdelningen vidlänsstyrelsen i som anför att syftet med förslaget borde på eltmer naturligt sätt kunna uppnås genom att den ekonomiska föreningen träder ilikvidation och överiåter verksamhelen pä en ideell förening med samma ändamål. De blindas förening, som är registrerad somekonomisk förening enligl lag, vitsordar utredningens uppfattning altdet är svårt för alt inle säga omöjligt all omvandla en äldre ekonomiskförening till ideell förening. Mot denna bakgrund anser De blindas förening altdel är beklagligt att utredningen stannat för att särbehandla föreningar avlyp folkels husföreningar Enligt De blindas förening bör förslaget omfatta ävenandra äldre ekonomiska föreningar som uppfyller de villkor för skattefrihet somulredningen ställt upp. Även Lantbrukarnas skattedelegaiion anser att äldreekonomiska föreningar skattemässigt skall kunna behandlas som ideellaföreningar. Prop.1976/77:135 57 lOGT-NTO uppger att det inom nykterhetsrörelsenalltjämt kvarstår åtskilliga ekonomiska föreningar av äldre årgång med uppgiftall tillhandahälla samlingslokal åt nykterhetsföreningar pä orten(byggnadsföreningar). Enligl lOGT-NTO har det funnits en strävan att avveckladessa byggnadsföreningar och överföra föreningens fastighet på denandelsägande lokalföreningen genom utskiftning. Elt hinder har emellertidvarit den form av utskiftningsskatt enligl 38 S 1 mom. iredje stycket KL som dähar drabbat mottagaren. lOGT-NTO förutsätter att den mottagande föreningengenom de föreslagna bestämmelserna inte kommer att beskattas vid en sådanutskiftning. Om en byggnadsförening utskiftar kontanter i slällel för fastighetbör enligl lOGT-NTO skallefrihet kunna föreligga för den mottagande föreningenäven om denna inte på en gång förbrukar av beloppet i den ideellaverksamhelen. Prop.1976/77:135 58 5Periodiskt understöd från ideell förening, m. m. Periodiskt understöd eller därmed jämföriigperiodisk intäkt ulgör enligl 31 § KL i regel inläkt av tjänst. I punkt 2 avanvisningarna lill denna paragraf finns dock ett undantag från denna regel. Avdenna anvisningspunkt framgår nämligen att bidrag e. d. som skattskyldig uppbärfrån stiftelse eller ideell förening inle räknas som periodiskt understöd omstiftelsen eller föreningen är allmännyttig enligl 53 § I mom. e) KL ochutbetalningen av bidraget sker lill fullföljande av sådant allmännyttigtändamål. Utredningen anför att den utveckling som har ägt mmpå det six;iala området väcker frågan om det kan anses motiverat att en person,som under längre lid lär uppbära bidrag från stiftelse eller ideell förening,inte skall beskattas för de uppburna beloppen. Frågan bör enligl utredningendock inte lösas separat för de ideella föreningarnas del utan bör prövas förstsedan ställning lagits lill hur beskattningen av stiftelser bör utformas.Utredningen anser del emellerlid uppenbart att den utvidgade skattefriheten förideella föreningar inle bör föranleda en motsvarande utvidgning avskattefriheten för periodiskt understöd. För alt periodiskt understöd från enideell förening skall undantas från beskattning skall därför enligt förslagetför det första krävas att föreningen uppfyller villkoren för skallefrihet. Dessutomskall - i likhet med vad som gäller f n. - krävas all föreningens ändamål är avsådan allmännyttig natursom avses i 53 § 1 mom. e) KL och alt de utgivnabidragen sker till fullföljande av sådant allmännyttigt ändamål. Del anförda innebär att bidrag, som en kvalificeratallmännyttig ideell förening i enlighet med sitt ändamål betalar ut exempelvislill studerande barn, behövande sjuka eller forskare vid universitet, inteföranleder beskattning av mottagaren. Periodiskt understöd som utgår vid sidanav de höggradigt allmännyttiga ändamålen är däremot skattepliktiga. Detsammagäller beträffande periodiskt understöd som lämnas av en ideell förening varsstadgar inte uppfyller kravet på kvalificerad allmännytta. Endast ett fåtal remissinstanser tar upputredningens förslag angående beskattning av periodiskt understöd från ideellförening. I framhåller att utredningen i sinallmänna motivering uttalat alt såsom förutsättning för skattefrihet för sådantunderstöd skall gälla bl. a. alt föreningens ändamål enligt stadgarna är avsådan kvalificerat allmännyttig natur som avses i 53 § 1 mom. e) KL. Iförslaget till lagtext har emellertid detta villkor inte lagits med. Enligllänsstyrelsen bör lagtexten kompletteras i delta hänseende. Samma påpekandegörs av lokala skattemyndigheten i fögderi. 1976/77:135 59 Vid faslighetsstaxering skall enligt 8 § KL varjetaxeringsenhet taxeras för sig. I de flesta fall föreligger överensstämmelsemellan registerfastighet och taxeringsenhet. En taxeringsenhet kan emellertidomfatta t. ex. flera regis-lerfastigheter eller en del av en registerfastighet. Enligt 9 § första stycket KL gäller som huvudregelatt varje taxeringsenhet skall åsättas taxeringsvärde. I tredje styckel sammaparagraf föreskrivs emellertid att taxeringsvärde inte skall åsättastaxeringsenhet som innefattar endasl från skatteplikt undantagen egendom.Föreligger skatteplikt för endast del av egendomens värde, skall egendomenshela taxeringsvärde anges samt vad av detta som belöper pä den inteskattepliktiga delen. Som framgått av del föregående (avsnitt 2.1.1) ären fastighet, som ägs av en kvalificerat allmännyttig ideell förening,undantagen från skatteplikt såvida fastigheten är avsedd för föreningensideella verksamhet. En kyrkobyggnad som ägs av en församling behöver t. ex.inle åsättas taxeringsvärde om byggnaden (med eventuellt tillhörande tomtområde)utgör en taxeringsenhet. Finns på taxeringsenheten dessutom ett bostadshusmåste däremot hela taxeringsenhetens värde anges samt hur stor del av detta sombelöper på kyrkobyggnaden. Allmän fastighetstaxering skall ske vart femte år.Det taxeringsvärde som åsätts vid sådan taxering skall, om inle ny taxeringskall ske vid särskild fastighetstaxering, gälla under hela femårsperioden.Särskild fastighetstaxering skall göras det år då allmän fastighetstaxeringinte äger rum. Endast i vissa uppräknade fall skall nytt taxeringsvärde åsättasvid särskild faslighets-taxering. Etl av dessa fall är att taxeringsenhet, somförut varit undantagen från skatteplikt, blivit skattepliktig eller förutskattepliktig taxeringsenhet blivit skattefri. Utredningen föreslär alt fastighet, som tillhörskaltebefriad ideell förening, skall undantas från skatteplikt. För atl enfastighet, som ägs av en ideell förening, skall vara skattefri krävs såledesenligl förslaget bl. a. atl föreningens inkomsler uteslutande eller så gottsom uteslutande hänför sig till verksamhet som har elt naturligt samband medföreningens allmännyttiga ändamål. Är en ideell förenings fastigheter inle avsedda förden ideella verksamheten ulan kan fastigheterna ses som kapitalplaceringsobjektblir föreningen - såvida inte inkomsterna på gmnd av faslighelsinnehavetframstår som obetydliga - enligt utredningens förslag oinskränkt skattskyldig.Som en konsekvens av detta blir fastigheterna skattepliktiga. Prop.1976/77:135 60 Utredningens förslag beträffande taxering av ideellförenings fastigheter har kommenterats främst av remissinstanser inomskatteförvaltningen. Förslaget att faslighetens ägare och inle fastighetsanvändningenskall avgöra skatteplikten vid fastighetstaxeringen saknar enligt RSV varjenaturiig anknytning till nu gällande systematik på området. iVästmanlands län anför att utredningens förslag är olämpligt eftersom delinnebär att fastighelsiaxeringsnämnderna måste pröva frågor rörandeinkomsttaxeringen. Enligt bör de fastigheter som del är fråga omi princip betraktas som skattepliktiga och därför åsättas taxeringsvärden.Beskattning kan enligl ändå inle ske om fastighetens ägare är ettskattefritt subjekt. framhäller dock att det kan vara lämpligtalt göra elt förtydligande om delta i t. ex. anvisningarna lill 47 S KL. Skatteavdelningen vid I Jönköpingslän anför att det knappast kan vara rimligt att en skattefri förenings affärs-eller hyresfastigheter skall kunna undantas frän skalleplikt. Skatteavdelningenanser vidare alt samordningsproblem kan uppkomma mellan fastighetstaxeringenoch inkomsttaxeringen. Inkomsttaxeringen avser i regel del föregåendekalenderåret medan fastighetstaxeringen avser det löpande året.Skatteavdelningen påpekar också all inkomsttaxeringen kan bli föremål förtvister, vilket medför atl laxeringar av båda slagen inte vinner lagakraft förrän laxeringarna prövats i högre instans. Lokala skaliemyndighelen iLycksele fögderi framhåller all problem kan uppkomma vid fastighetstaxeringenom en ideell förening är oinskränkt skattskyldig men etl annal år heltfrikallad från skatt. 1976/77:135 61 7Processuella frågor m. m. Av 22 § taxeringslagen (1956:623), TL, framgår attideell förening är skyldig atl utan anmaning lämna självdeklaration omföreningens skattepliktiga bmltoinläkler av en eller fiera förvärvskällor underbeskattningsåret uppgått lill . elierom föreningen skall redovisagarantibelopp för faslighet som skattepliktig inkomst. Deklaralionsplikt utananmaning föreligger dessutom om värdet av föreningens skattepliktiga tillgångarvid beskattningsårets utgång överstiger . Oavsett intäkternas ellertillgångarnas storlek är en ideell förening vidare skyldig atl efter anmaningavge självdeklaration. Självdeklaration avges på heder och samvete ochavfattas på blankett enligt fastställt formulär. 1 allmän självdeklarationskall redovisas bl. a. uppgift om identitet, förvärvskällor ochfastighetsinnehav, intäkter och avdrag i varje förvärvskälla, allmänna avdrag,tillgångar och skulder, eriagd preliminärskall och garantibelopp ihemortskommunen. Självdeklaration kan avlämnas till bl. a, länsstyrelse, lokalskallemyndighet eller till ordföranden i vederbörande laxerigsnämnd. 1 ett län finns lokala taxeringsdistrikt och särskildataxeringsdislrikl. Lokall taxeringsdistrikl utgörs normalt av del av en kommun.För varje lokall taxeringsdislrikl finns en lokal taxeringsnämnd som taxerarskattskyldiga inom distriktet i den mån detta inte ankommer på annan taxeringsnämnd. I elt fögderi skall finnas minst elt särskilttaxeringsdislrikl inom vilket en särskild taxeringsnämnd (s. k. fögderinämnd)taxerar fysiska personer, dödsbon och familjestiftelser med mer inveckladeekonomiska förhållanden. I elt län skall slutligen finnas ell eller fierasärskilda taxeringsdistrikl, där särskild taxeringsnämnd taxerar andraskattskyldiga än fysiska personer, dödsbon och familjestiftelser. Del ärtaxeringsnämnder av detta slag som taxerar bl. a. ideella föreningar ochstiftelser (utom familjestiftelser). En ideell förening som är helt eller delvisfrikallad från skattskyldighet, dvs. en kvalificerat allmännyttig ideellförening, skall enligl 33 § TL lämna en särskild uppgift rörande sin skattefriainkomst och förmögenhet. Uppgiften, som avfallas pä blankett enligt fastställtformulär, skall i princip avse föreningens inkomster och utgifter under detsenaste räkenskapsåret samt tillgångar och skulder vid räkenskapsårets börjanoch slut. Uppgiften, som lämnas under straffansvar, skall också innehållaupplysning om de omständigheter som enligl föreningens uppfattning motiverarfrikallelse från skattskyldighet. Uppgifter enligt 33 § TL behandlas inle avtaxeringsnämnd utan skall, , lämnas tilllänsstyrelsen i det län där föreningens förvaltning utövas. Skattechefen kan påbegäran av föreningen medge Prop.1976/77:135 62 befrielsefrån skyldigheten att lämna uppgift. Dispenser av detta slag är relativtvanliga. En ideell förening behöver inte registreras för attfå full rättskapacitet. Något register över de ideella föreningarna finns inteheller. Enligl lagen (1974:174) om identitetsbeteckning för juridiska personerm. gäller emellertid atl organisationsnummer skall fastställas för ideellförening om föreningen själv begär del. Organisationsnummer skall vidarefastställas om myndighet, hos vilken föreningen är registrerad eller har måleller ärende anhängigt, påkallar sådant nummer. Varje ideell förening som hareller kan väntas få skattepliktig inkomst eller förmögenhet, dvs. föreningarsom finns upptagna i laxeringslängden, är tilldelade organisationsnummer. Utredningen anför att del förhållandet att eltmyckel stort antal ideella föreningar kan väntas uppfylla kraven förskattebefrielse inte beiyder all det går alt hell slopa skaltemyndigheternaskontroll av de ideella föreningarna. En ideell förening med allmännyttigtändamål kan t. ex. bli skattskyldig om den inte har använt skälig del av sinavkastning i den ideella verksamheten eller om föreningens inkomster avserverksamhet, som inte haft ett naturligt samband med föreningens ändamål. Detkommer enligt ulredningen oundvikligen alt finnas ett antal fall där tvekanföreligger om samtiiga viUkor för skallefrihet är uppfyllda eller inte. Fråganom skattefrihet bör medges eller inte föresläs därför i första hand böra prövasav taxeringsnämnderna. Utredningen betonar samlidigt att det givetvis ärönskvärt att föreningar, som klart uppfyller villkoren för skattefrihet, inlebelastas med arbetet alt upprätta självdeklaration. Ulredningen anför att del normall torde räcka medatt en ideell förening, som anser sig uppfylla de föreslagna villkoren förskattefrihet, avger uppgift enligt 33 § TL.