prop · G00359 · 1976-12-31 00:00:00 — Avsnittetom högskolans lokala organisation har ansetts böra inledas med en uppräkning avde viktigaste ledningsorganen. Jag vill stryka under att uppräkningen inte äruttömmande, eftersom förslagel till högskolelag innehåller endast vissagrundläggande föreskrifter. Ytterligare föreskrifter om organisationen meddelasav regeringen eller i den ordning som regeringen föreskriver (38 §). Paragrafenmotsvaras av 14 § i H 75: s förslag. Detta förslag har kompletterats med allmänthållna föreskrifter om styrelsens och rektorsämbetets uppgifter. kan meddelas av regeringen eller i den ordning som regeringenförskriver (38 §). Paragrafenhar getts samma innehåll som vissa föreskrifter i 22 § i H 75 :s förslag.Förslaget bygger beslut. Som jag har anfört i den allmännamotiveringen skaU det inte föreUgga någon skyldighet för de anställda och destuderande att vara representerade i högskolestyrelsen. Det skall endastfinnas en rättighet för de anställda och studerande att vara representerade.Det har inte ansetts vara nödvändigt att belasta lagtexten med en uppgift omvem som skall få avgöra om rättigheten skall utnyttjas. Somjag förordat i den allmänna motiveringen bör företrädama för de anställda ihögskolestyrelsen utses av myndighet efter förslag av arbetstagarorganisationerna.Med hänsyn härtill bör det också ankomma på arbetstagarorganisationerna attavgöra om rättigheten till representation i styrelsen för de anställda skallutnyttjas. Jag avser att i annat sammanhang föreslå regeringen att utfärdaföreskrifter härom. Enligtvad jag kommer att föreslå i det följande skall företrädare för de studerande ihögskolestyrelsen utses av en särskild elektorsförsamling. Med hänsyn härtUlbör det också ankomma på elektorsförsamlingen att avgöra om rättigheten tillrepresentation i styrelsen för de studerande skall utnyttjas. härombör tas in i den särskilda lag om elektorsförsamling vid högskoleenhet som jagkommer att föreslå i det följande. Enligtfjärde stycket gäller föreskriften om att företrädarna för aUmänna intressenskall utgöra omkring en tredjedel av antalet styrelseledamöter inte förstyrelsen för högskoleenheten inom jordbruksdparte-mentets verksamhetsområde.Föreskrifter för denna styrelse meddelas av regeringen. Det har som jag anfördei inledningen till detta avsnitt ansetts lämpUgt att detta kommer tiU uttryck ilagtexten, 18 §, trots att regeringen även utan sådan föreskrift i 18 § harrätt att utfärda föreskrifter eller att uppdra åt myndighet att göra detta. 1976/77: 59 53 Paragrafernamotsvarar 15 och 16 §§ i H 75 :s förslag. Paragraferna har liksom 17 §kompletterats med allmänt hållna föreskrifler om skolstyrelsens resp,utbildningsnämndens uppgifter. 1 dessa föreskrifter görs undantag för bl. a.uppgifler som tillkommer annan enligt denna lag. Härvid åsyftas framför allt21 § som lägger bestämda ledningsfunktioner på linjenämnderna. Undantag görsockså för uppgifter som anges i föreskrifter av regeringen eller myndighet somregeringen ulser. Sådana föreskrifler kan komma att avse ytterligare föreskrifterom linjenämnderna och föreskrifler om skolledningen. Hänvisningentill 49 § kommunallagen avser nämnda lag i den lydelse som har föreslagits iprop. (1975/76:187) om demokrati, ny kommunallag m.m. Paragrafenmotsvarar 18 § i H 75:s förslag. I paragrafen har föreskrifterna omlinjenämnds uppgifter förtydligats. Enligt1975 års beslut skall linjenämnds verksamhetsområde i princip omfattautbildning vid en läroanstalt men det bör dock vara möjUgt att ha för två ellerflera läroanstalter gemensamma linjenämnder om detla är lämpligt. I 1975 årsbeslut har (prop, 1975:9 s. 518) förutsatts atl det skall kunna finnaslinjenämnder som är gemensamma för statlig och högskoleutbildning. Jagkommer i det följande (avsnitt 2,3,3) att föreslå att sådana gemensammalinjenämnder inte skall finnas. Detta har kommit till uttryck i 21 §. Paragrafensförsta stycke har samma innebörd som motsvarande föreskrifter i 23 § i H 75:sförslag. Dessa bygger beslul. Jag vill här erinra om vadföredraganden anförde i prop, 1975:9 om möjligheten att minska antaletledamöter som skall företräda yrkeslivet (s, 518), I övrigt får här hänvisastill vad jag har anförl i den allmänna motiveringen om sammansäitningen avlokala organ. Vad jag har anfört i specialmotiveringen till 18 § omhögskolestyrelsen äger tillämpning även på linjenämnd. Paragrafensandra stycke gmndar sig på ett förslag av H 75 i skrivelse den 5 oktober 1976med förslag till föreskrifter rörande organisation för kommunalhögskoleutbildning. Såsom H 75 föreslagit har föreskriften till syfte atttrygga ett samband mellan högskoleutbUdning och deförtroendevalda inom styrelsen för utbildningen. Även vid utformningen av dennaparagraf har jag utgått ifrån att det inte skall finnas linjenämnder som ärgemensamma för statlig och högskoleutbildning (jfr avsnitt 2.3,3), 1976/77: 59 54 Paragrafenmotsvarar 19 § första stycket i H 75:s förslag. Vad som H 75 har föreslagit i19 § andra stycket avsåg jordbrukets högskolor. Motsvarighet härtill har ideparlementsförslaget tagits in i 25 §. Föreskrifternaom fakultets- och sektionsnämndernas uppgifter har förtydligats. Jagvill i detta sammanhang erinra om att frågan om organisationen för planeringoch ledning för forskning och forkarutbildning på f.n. prövas avFUN. Paragrafenhar samma innebörd som motsvarande föreskrifter i 23 § H 75:s förslag. Dettainnebär bl.a. att det i fakultets- och sektionsnämnden skall kunna ingåföreträdare för verksamhet utanför högskolan. H 75 har i skrivelse den 26oktober 1976 uttalat att det inle var nödvändigt att precisera dennarepresentation. H 75 upplyste dock att FUN hävdar att en fömtsättning för dennarepresentation är alt de som utses själva är verksamma inom forskning ochutvecklingsarbete med anknytning till forskningen inom fakulteten respektivesektionen, Iavbidan på att slällning kan tagas till FUN:s blivande förslag har ilagförslaget uttryckligen angetts alt i fakultets- och sektionsnämnd kan ingåföreträdare för sådanl forsknings- och utvecklingsarbete utanför högskola somhar anknytning till nämndens verksamhetsområde. Jagfår här hänvisa till vad jag har anfört i den allmänna motiveringen omsammansättningen av lokala organ. Vad jag har anfört i specialmotiveringentill 18 § om högskolestyrelsen gäller i tillämpliga delar även förfakultetsnämnd och sektionsnämnd, Paragrafenmotsvarar 19 § andra stycket i H 75 :s förslag. Föreskrifter om organ förforskning och forskarutbildning vid högskoleenheten inomjordbruksdepartementets verksamhetsområde meddelas av regeringen eller i denordning som regeringen föreskriver. Det har som jag anförde i inledningen tilldetta avsnitt ansetts lämpUgt att detta kommer till uttryck i lagtexten, 25 §,trots att regeringen även utan sådan föreskrift i 25 § har rätt att utfärdaföreskrifter eller att uppdra åt myndighet att göra detta, Paragrafenhar getts samma innebörd som 20 och 21 §§ i H 75:s förslag och föreskriften omstyrelse för institution i 23 § i H 75: s förslag. Jagfår här hänvisa tUl vad jag har anfört i den allmänna motiveringen omsammansättningen av lokala organ. Som jag har anfört i den allmännamotiveringen skall det inte föreligga någon skyldighet för de 1976/77: 59 55 anställdaoch de studerande att vara representerade i styrelsen för institution ellerannan arbetsenhet. Det skall endast finnas en rättighet för de anställda och destuderande all vara representerade i styrelsen. Det har inle ansetts nödvändigtalt belasta lagtexten med uppgift om vem som skall få avgöra om rättighetenskall utnyttjas. Jaghar i den allmänna motiveringen förordat att företrädare för de anställda istyrelsen för institution eller annan arbetsenhet skall utses direkt av deanställda. härom bör kunna meddelas av regeringen med slöd av 33 §.Del bör självfallet också ankomma på samma anställda all avgöra om de önskar harepresentanter i styrelsen. Även föreskrift härom bör kunna meddelas avregeringen. Enligt1975 års beslut (prop. 1975:9 s. 566) skall företrädare för de studerande istyrelse för institution eller annan arbetsenhet utses av de studerande genomval. härom bör kunna meddelas av regeringen med stöd av 33 § iförslaget till högskolelag. Det bör självfallet också ankomma på sammastuderande att avgöra om de önskar ha representanter i styrelsen. härom bör kunna meddelas av regeringen, Paragrafernamotsvarar 1113 §§ i H 75:s förslag. Liksom H 75 har jag inle ansett dellämpligl att i lagtexten namnge vilka centrala förvaltningsmyndigheter som haruppgifter som berör högskolan. Det bör ankomma på regeringen att meddelaföreskrifter härom. Vadsom sägs i 30 § om uppgifter utesluter inte att regeringen iannan författning ger ytterligare föreskrifter om uppgifter(38 §). Paragrafenmotsvarar 22 § första och andra styckena i H 75:s förslag. Jag får här hänvisatill vad jag har anfört i den allmänna motiveringen om sammansättningen avregionala organ. Somjag har anfört i den allmänna motiveringen skall det inte föreUgga någonskyldighet för de anställda och de studerande att vara representerade iregionstyrelsen. Det skall endast finnas en rättighet för de anställda och destuderande att vara representerade. Som jag kominer att förorda i det följandebör samtliga ledamöter i regionstyrelserna utses av regeringen. När regeringenskall utse företrädare för de anställda och de studerande bör regeringen ocksåkunna avgöra vilka organisationer som bör tillfrågas om de önskarrepresentation, Paragrafenhar inte någon motsvarighet i H 75:s förslag. Som jag i det föregående harförordat skall företrädarna för allmänna intressen 1976/77: 59 56 istyrelsen för högskoleenhet väljas av den eller de kommuner och landstingskommunertill vilken eller vilka enheten är förlagd. En skyldighet att välja sådanaledamöter kan åläggas kommuner och landstingskommuner endast i lag. Ianledning av ett förslag från organisationskommittén (U 1975:10) för Stockholmshögskoleregion förordar jag att kommun i samråd med landstingskommunen kanbesluta alt landstingskommunen skall fullgöra kommunens skyldighet att väljaledamöter. Valav ledamöter bör ske proportionellt så långt detta är möjligt. Enligtparagrafens fjärde stycke skall föreskrifterna i första tredje styckena ejgälla för styrelsen för högskoleenheten inom jordbruksdepartementetsverksamhetsområde. Föreskrifler för denna styrelse meddelas av regeringeneller i den ordning som regeringen föreskriver. Del har som jag anförde iinledningen till delta avsnitt ansetts lämpligt att detta kommer till uttryck ilagtexten, 32 §, trots att regeringen även utan sådan föreskrift i 32 § harrätt att utfärda föreskrifter eller att uppdra åt myndighet att göra detta. Paragrafenmotsvarar 24 § i H 75:s förslag. Enligt min mening bör regler om hurföreträdare för de studerande skaU utses tas in i en särskild lag, nämligenden lag om elektorsförsamling vid högskoleenhet, som jag kommer alt föreslå idet följande. Vissa andra föreskrifter om utseende av företrädare för destuderande bl. a. i styrelse för institution eller annan arbetsenhet eller ikommunal linjenämnd och föreskrifter om hur företrädare för de anställda skallutses bör kunna ges i annan författning än lag, I högskolelagen krävs dock enföreskrift av innebörd att utseende av ledamöter får överlåtas på enskildaindivider eller sammanslutningar. I fråga om företrädare för de anslälldabehövs en sådan föreskrift belräffande styrelsen för institution eller annanarbetsenhet. Jag får i detta sammanhang hänvisa tUl vad jag i den allmännamotiveringen har anfört om sammansättningen av lokala organ, Ilagtexten har uttryckligen angetts att föreskrifter om rält för enskilda ochsammanslutningar att utse ledamöter skall få ges även för andra lokala organ ände som räknas upp i lagen. Jag åsyftar bl. a, tjänsteförslagsnämnderna. Paragrafenhar inte någon motsvarighet i H 75 :s förslag. Jag kommer i det följande attföreslå att antagningen av elever tUl kommunernas och landstingskommunernassjuksköterskeutbildning skall verkställas av en särskild nämnd somLandstingsförbundet har utsett (2.3.3). För att överlåta denna antagning krävsen föreskrift i lag. Denna föreskrift kan lämpligen tas in i högskolelagen.Den bör utformas som ett 1976/77: 59 57 bemyndigandeför regeringen alt överlåta på organ som utser alt aniagastuderande vid grundläggande högskoleutbildning som anordnas av kommun ellerlandslingskommun. De villkor som bör gälla för att överlåta antagning bör kunnaföreskrivas av regeringen. Jag återkommer till detla i avsnittet 2.3.3. Paragrafenmotsvarar 27 § i H 75:s förslag. Mot 27 § i H 75:s förslag har invänt alt bemyndigandet måste avse utbildningens organisation,innehåll och behörighetskrav etc. Det får enligt förbundet inte gälla frågorsom berör en kommuns organisatoriska uppbyggnad och därmed den ideologiskagrunden för den kommunala självstyrelsen. Med anledning av vad förbundet haranfört vill jag understryka all bemyndigandet självfallet inte gällerkommunernas och landstingskommunernas organisatoriska uppbyggnad i stort. Bemyndigandetavser atl göra del möjligt för regeringen att utfärda föreskrifter som annarsskulle kräva lagens form. Avsikten är, liksom ifråga om motsvarandeföreskrifter i 55 § skollagen (1962:319), inte att ingripa i den kommunalaorganisationen eller alt ålägga kommuner och landstingskommuner skyldigheter ividare mån än som har godtagit t,ex, i samband med beslut omstatsbidrag, Paragrafen,som inte har någon motsvarighet i H 75:s förslag, innehåller den föreskrift omförsöksverksamhet som jag förordat i den allmänna motiveringen. som behövs om försöksverksamhet bör meddelas av regeringen elleri den ordning som regeringen föreskriver. Genom 37 § i högskolelagen fårregeringen samma befogenheter som tillkommer regeringen enligt 55 § tredje ochfjärde styckena i skollagen, Såsomjag kommer att föreslå i det följande (avsnittet 2.2.3) bör organisationen förhögskoleutbildningen inom kulturområdet i och den högresjöpersonalutbildningen ses över ytterligare under /78. Medhänsyn härtiU har i högskolelagen tagits in en övergångsbestämmelse som skallgöra det möjligt att ha regler som avviker från föreskrifterna iden föreslagna lagen. Sådana regler bör kunna meddelas av regeringen.Regeringen bör också ha möjUghet att delegera till annan myndighet att utfärdaerforderliga regler. 1976/77: 59 58 2.2 Högskolans indelning i enheter 2.2.1 Förslagen m. m. Ipropositionen om reformering av högskoleutbildningen m,m. 1975:9)anförde föredraganden bl. a. all indelningen i högskoleenheter ger dengrundläggande administrativa ramen för utbildningen och forskningen inomhögskolan. Han anslöt sig till U 68-beredningens bedömning att man vidindelningen måsle ta hänsyn bl. a. till den totala högskoleverksamhetensomfattning på varje ort och till lokala förutsättningar i övrigt. Föredragandenframhöll också alt det inte var nödvändigt med en uniform lösning av frågan omindelningen i enheter. Geografiska förhållanden och andra lokalaförutsättningar kunde motivera att man gjorde olika bedömningar för olika orterom en och samma utbildnings administrativa samband med andra utbildningar. Förde orter som i propositionen och i beslut (UbU 1975: 17, rskr1975:179) betecknades som utbyggnadsorter förordade föredraganden att denstatliga högskoleutbildningen på var och en av orterna organiserades inom ramenför en högskoleenhet. För universitetsorternas del var läget delvis ett annat.Föredraganden utgick från att det även fortsättningsvis skulle finnas flera änen högskoleenhet i och . För övriga universitetsorter skulledet vara tänkbart att hålla samman verksamheten i en högskoleenhet. Slutligenanförde föredraganden att högskoleenheterna med utgångspunkt i nuvarandeförhållanden borde kunna kaUas universitet, högskolor etc. På orter med endasten enhet borde denna benämnas högskola. Det borde ankomma på regeringen attfastställa enheternas benämning efter förslag av organisationskommittéerna. Utbildningsutskottetanslöt sig i huvuddragen till vad föredraganden hade anfört (UbU 1975:17).Samtidigt uttalade utskottet att med hänsyn tUl frågans vikt borde indelningeni högskoleenheter på nuvarande högskoleorter beslutas av . Förslagom enhetsindelning har, efter remiss eller andra former av samråd inom resp.region, lagts fram av organisationskommittéerna för de olika regionerna. (H 75) har yttrat sig över förslagen, Regionkommitténhar haft som utgångspunkt att åstadkomma en in-stitionell samordning och därförminska antalet enheter i regionen jämfört med . Enheterna bör enligtkommittén från såväl effektivitetssynpunkt som inflytande- ochförankringssynpunkt ha en rimUg storlek. 1976/77: 59 59 Strävanhar varit alt i första hand samordna utbildning med likartad yrkesinriktning.Därutöver har vissa praktiska hänsyn måst tas. Meddessa utgångspunkter har kommitién stannat för atl förorda en samordning av allstatlig högskoleutbildning i regionen i följande högskoleenheter:universitetet till vilket förs också nuvarande socionom-ochjournalistutbildning, tekniska högskolan för teknisk utbildning och forskning,för vårdsektorns statliga utbildningar och den medicinskaoch odontologiska forskningen, en högskoleenhet för lärarutbildning ochtillämpad pedagogisk forskning och en högskoleenhet för de konstnärliga utbildningarna, Regionkommitténföreslår att all statlig högskoleutbildning på var och en av de fem beslutadehögskoleorterna i regionen sammanförs till en högskoleenhet, Enhelema börbenämnas i samt högskolan i resp. /,/, /och , Regionkommitténföreslår, mot bakgrund av uttalandena i prop, 1975:9, att den statligahögskoleutbildningen i regionen förs samman lill två enheter, iLinköping och högskolan i , i förs enligtförslaget det nuvarande , och slöjdlärarseminarieti och förskoleseminariet i , I högskolan i ingå och förskoleseminariet i . Kommitténförutsätter att olika delenheter även framgent skall kunna uppträda under andrabenämningar, t.ex, de hittiUs använda. Regionkommitténkonstaterar också att problem rörande beredningsorgan och organisation iövrigt inom en enhet åvilar enhetens styrelse att lösa. Kommittén betonar dockvikten av att högskolelag och övriga förordningar för högskolan ges en sådanutformning att de bl, a, möjliggör för styrelsen atl inrätta särskildaberedande och rådgivande organ, till vilka styrelsen även kan delegera vissavgränsad beslutanderätt. Sådana lokala kompletteringar av den institutionellaorganisationen får självfallet inte rubba de principer för ledning på skildanivåer som riksdag och regering beslutar om, Regionkommitténförordar att samtliga nu fristående läroanstalter för statlighögskoleutbildning i /förs samman till en gemensam högskoleenhet.Lunds universitet. Denna ordning bör enligt kommittén ge de bästa förutsättningarnaför en forskningsanknytning av den grundläggande statliga högskoleutbildningeni dess helhet på dessa orter. Den bör vidare skapa de gynnsammastemöjligheterna till fort- 1976/77: 59 60 löpandeförnyelse, utveckling och differentiering, bl, a. genom vidgade möjligheterlill kombinationer mellan skilda slag av utbildning. Kommitténanför att förslaget om en sammanhållen högskoleenhet emellertid förutsätter attstyrelsen under sig för delar av enheten inrättar s,k, förvaltningsnämndertill vilka ärenden bör kunna delegeras i icke obetydlig omfattning. Nämndernaskulle i första hand svara för handläggning av i princip aUa ärenden av merlöpande natur som inte kan handläggas direkt av institutionerna. De förutsättsvidare ha samordnande uppgifter för fakultets/sektionsnämnder resp.linjenänmder, bl, a, vid fördelning av för verksamheten anvisade resurser. Vadgäller från de lokala personalorganisationerna framförd kritik mot att nämndernaskulle svara för ärenden av personaladministrativ natur understrykerorganisationskommittén att arbetsgivaransvaret i sin helhet skall åvilahögskolestyrelsen och inle påverkas av eventuell delegation. Vadgäller övriga orter i regionen föreslår regionkommittén att en högskoleenhetinrättas på varje ort och att de benämns högskolan i resp. , ochKristianstad. Till högskolan i bör omsider föras även de studievägar vidnuvarande i som skall tillhöra högskolan, Regionskommitténsförslag för den statliga högskoleutbildningen i innebär att tvåhögskoleenheter bildas, () och Göteborgsuniversitet. Ett särskilt samarbetsorgan för vissa gemensamma frågor börinrättas med representanter för de två enheternas styrelser. Vissainstitutioner som är gemensamma för och förutsätts varadet även framgent. bör vidare enligt kommittén inrättas enlärarutbildningsenhet med en förvaltningsnämnd som beslutande organ. Vidarebör en högskoleenhet inrättas i vardera och . I bör enligtkommittén den statliga högskoleutbildningen t.v, anordnas i form av enstakakurser av lämplig enhet i regionen i samverkan med kommunen. Den yrkestekniskahögskoleutbildningen förutsätts administrativt vara knuten till kommunen. Ensjälvständig högskoleenhet bör inrättas i när någon allmänutbildningslinje lokaliseras dU. Regionkommitténförordar att högskoleutbildningen på var och en av högskoleorterna i regionenorganiseras inom en enhet. Härigenom kan enligt kommittén möjligheter ges tillbefruktande samverkan mellan olika utbildningsinriktningar och till utvecklingav nya utbildningar i enlighet med nya behov, önskemål och idéer. Enheternabör benämnas i och högskolan i resp. ,/och . 1976/77: 59 61 H75 har tillstyrkt regionkommittéernas förslag. I sill yttrande berör H 75särskilt några punkter i förslagen, H 75erinrar om atl regionkommittén anför alt en förutsätining för en sammanhållenhögskoleenhet i /är en förhållandevis långtgående decentraliseringlill förvaltningsnämnder för särskilda områden. H 75 betonar att sådana nämnderenligt H 75:s författningsförslag är avsedda för förvaltningsärenden avlöpande karaktär. Högskolestyrelsen måste behålla det övergripande ansvaretför enhetens verksamhet, vilket enligt H 75 bör gälla bl, a, ansvaret förenhetens samlade resurser och för planeringen och fördelningen av dem. Vidaremåsle styrelsen ha etl sammanhållande ansvar för all personal och för åtgärderinom det personaladministrativa och personalpolitiska området, Molbakgrund av att är den största högskoleorten vad gällerutbildningsutbudets bredd, antalet studerande och antalet befintliga statligaenheter med högskoleutbildning bedömer H 75 att regionkommittén gjort rättavvägning i sitt förslag. H 75 vill emellertid liksom regionkommittén betona att den enhelsindelning som görs inte behöver bli bindande för längretid. Såväl indelningen i enheter som gränsdragningen mellan enheterna måstekunna omprövas med hänsyn till högskoleutbildningens utveckling och ändradeförutsättningar i övrigt. Enligtförslag av universitetskanslerämbetet skaU det lokala ansvaret förförsöksverksamheten med yrkesteknisk högskoleutbildning i , ,, och fr.o.m. ligga påvederbörande statlig högskoleenhet. Enligtregionkommittéernas förslag kommer följande högskoleenheter att finnas (härhar inte beaktats viss utbildning såsom decentraliseraduniversitetsutbildning, kombinationsutbildningar m.m,): fr,o, m, t. o. m, tekniskahögskolan i tekniska högskolan, (sjöbefälssko- 1976/77: 59 Högskoleenheterfr, o, m. t. o. m. förskoleseminariernai , och , gymnastik-och , /teckningslärarinstitutet,och (del) i Slockholm, statens institut förhögre utbildning av sjuksköterskor högskolan för konstnärligutbUdning i dansskolan, dramatiskainstitutet, (utom teckningslärarinstitutet), ,statens musikdramatiska skola, (del), statens scenskola.Grafiska institutet och ochreklamutbildning högskolani /högskolan i / förskoleseminariet,, seminariet för huslig utbildning och i förskoleseminarieti , yrkesteknisk högskoleutbildning i lärarhögskolani , yrkesteknisk högskoleutbildning i förskoleseminariet och i , yrkesteknisk högskoleutbildning i förskoleseminariet,gymnastik- och , och universitetsfilialen iÖrebro samt filialverksamhet till i förskoleseminarieti , och i ,slöjdlärarseminariet ,förskoleseminariet och yrkesteknisk högskoleutbildning i Prop.1976/77: 59 Högskoleenheterfr, o, m, t. o, m.1977-06-30 högskolan i högskolan i