prop · G003117 · 1976-12-31 00:00:00 — I enlighet medregeringsförklaringen planeras slutligen etl förslag medsamlad lösning av frågorna om vårdnadsbidrag och utbyggnad av den särskildaföräldrapenningen att i sin helhet utgå efter förälderns aktuellasjukpenninggrundande inkomst. Jag vill understryka att de förslag som jag nulägger fram har utformats i syfte att behålla full handlingsfrihet för denfortsatta reformpolitiken i fråga om vårdnadsbidrag, föräldraförsäkring samträtt till föräldraledighet och förkortad arbetstid. 2.1Föräldrapenning i samband med barns födelse Bestämmelserna om föräldrapenning finns i 4 kap,1-7 SS lagen (1962:381) om allmän försäkring (omtryckt 1973:908, ändrad senast1976:1080), AFL. För rätt lill föräldrapenning i samband med barns födelsegäller följande. En förutsättning för rätt till ersättning är all förälderninte förvärvsarbetar. Vidare fordras att föräldern har varit ellerrätteligen borde ha varit inskriven hos allmän försäkringskassa under minst 180dagar i följd före nedkomsten eller den beräknade tidpunkten för denna. För föräldrapenningen gäller en garanlinivå, sominnebär att ersättning alltid utgår med . Den som är ellerborde ha varit försäkrad för en sjukpenning som överstiger garantinivån haremellertid rätt till föräldrapenning som motsvarar hans sjukpenning under förutsättningatt han har varit berättigad till den högre ersättningen under enkvalifikationslid av före barnets födelse. Om föräldrar har barngemensamt i sin vård utgår föräldrapenning till fadern över garantinivån endastom modern äreller hade bort vara försäkrad för en sjukpenning över den nivån.Undantag härifrån får dock göras om modern av särskilda skäl inte har möjlighetatt själv vårda barnet. Som en förutsättning för att få föräldrapenninggäller atl föräldern tar vård om barnet. Modern har dock rätt att fåföräldrapenning t, o. m. tjugonionde dagen efter förlossningsdagen, även om honinte har barnet i sin vård. För modern gäller också all hon kan börja uppbäraföräldrapenning innan barnet är fött. Sådan ersättning är begränsad till 60 dagarföre den beräknade tidpunkten för barnets födelse. 1976/77:117 17 Föräldrapenning ulgår under högst 210 dagarsammanlagt förföräldrarna. Den kan utgå längst till dess barnet är 270 dagargammalt, såvida inte föräldrarna har varit förhindrade alt vårdabarnet på grund av sjukdom. 1 så fall förlängs liden i motsvarande mån. Föräldrapenning och sjukpenning kan inte utgåsamtidigt. Som huvudregel gäller all föräldrapenning inte heller får utgå tillbåda föräldrarna för . Om föräldrarna avlöser varandra i vårdnaden avbarnet har emellertid var och en av dem rätt lill halv föräldrapenning. Förvarje dag då föräldrapenning utgår avräknas oavsett om hel eller halvföräldrapenning har tagits i anspråk. Liksom i fråga om sjukpenning finns beträffandeföräldrapenning bestämmelser om s. k. arbetsgivarinträde, indragning ochnedsättning av förmånen och om utbetalning till annan än denersätlningsberälligade. Med förälder likställs vid tillämpning avbestämmelserna om föräldrapenning den med vilken förälder är eller har varitgift eller har eller har haft barn, om de stadigvarande sammanbor Fosterförälder är från den 1 januari 1977likställda med föräldrar vid tillämpning av bestämmelserna om föräldrapenning isamband med barns födelse. Föräldrapenning ulgår dock inte för tid innan de harfåll barnet i sin vård. Adoptivföräldrar har från den dag de fått barnet isin vård rätt lill föräldrapenning under sammanlagt om barnet intehar fyllt , om barnet har fyllt sju men inte ochbåda föräldrarna eller ensamstående förälder under minst före dennatidpunkt varit eller bort vara försäkrade för en sjukpenning överstigandegaranlinivån. I övriga fall har de rätt lill ersättning ombarnet inte har fyllt . Bestämmelserna för föräldrapenning i samband medbarns födelse äger motsvarande tillämpning på den föräldrapenning som utgår föradoptivbarn. Tidpunkten då adoptivföräldrarna får barnet i sin vård jämställsdärvid med tidpunkten för barnets födelse. 2.2Föräldrapenning för tillfällig vård av barn De tidigare reglerna om sjukpenning för vård avsjukt barn ersattes av etl nytt syslem med rätt lillföräldrapenning för tillfällig vård av barn (prop. 1975/76:133, SfU 1975/76:30,rskr 1975/76:283, SFS 1976:279, 280). Bestämmelserna finns i 4 kap. 8-10 SSAFL. Som förutsättning för rätt lill föräldrapenning förtillfällig vård av barn gäller atl föräldern avstår från förvärvsarbete. Vidberäkning av antalet dagar anses med halv sådan föräldrapenning somen dag. Som förutsättning gäller vidare atl barnet inte har fyllt . Föräldrapenningulgår vid sjukdom hos barnet eller hos dess ordinarie 2 1976/77. I saml Nr 117 Prop.1976/77:117 18 vårdare.Den ulgår också vid besök i samhällets barnhälsovård och förskoleverksamhet.Ersättning ulgår även när fadern stannar hemma för all ta hand om barn vidannat barns födelse i familjen. Föräldrapenning i nu nämnda situationer ulgår undersammanlagt 12 dagarom året i familjer med etl barn, i familjer med tvåbarn och i familjer med tre eller flera barn. Då föräldrar gemensamthar barn i sin vård fördelar de själva dagarna sig emellan. Av del antal dagarsom står till föräldrarnas förfogande får varje förälder använda förbesök i förskoleverksamhet inom samhällets barnomsorg i vilken barnet deltar. Även till förälder som vanligen inte har barn i sinvård men som tillfälligt vårdar barnet kan föräldrapenning utgå under angivnaförutsättningar. Föräldrapenning för tillfällig vård av barn utgårredan fr. o. m. den första frånvarodagen. 1 övrigt gäller samma bestämmelsersom för sjukpenning vid egen sjukdom. Detta betyder bland annat alt dennaföräldrapenning till beloppet alllid motsvarar förälderns sjukpenning. Med barnlikställs adoptivbarn, fosterbarn och styvbarn. Om två personer sammanbor likställsockså barn lill en av dessa under förutsättning all de sammanboende tidigarehar varit gifta eller har eller har haft gemensamt barn. Föräldrapenning - såväl vid tillfäUig vård av barnsom i samband med barns födelse - utgår inte i den mån föräldern för samma daguppbär sjukpenning. 2.3Bestämmelser om rätt till ledighet, anställningsskydd m. m. Lagen (1945:844) om förbud mot uppsägning elleravskedande av arbetstagare med anledning av äktenskap eller havandeskap m. m.ersattes den av en lag (1976:280) om rätt till föräldraledighet(prop. 1975/ 76:133, SfU 1975/76:30, rskr 1975/76:283). Den nya lagen, vars bestämmelser är tvingande,gäller arbetstagare i hans egenskap av förälder. Foster- och adoptivföräldrarlikställs vid tillämpningen av lagen med förälder. Också den med vilkenförälder är eller har varit gift eller har eller har haft barn omfattas avlagen under förutsättning alt de sammanbor. Rätten till föräldraledighet är anknuten lillföräldraförsäkringens förmåns-syslem. Arbetstagare har således rätt lillledighet under tid då föräldrapenning utgår, dvs, isamband med barns födelse eller vid adoption av barn Vid adoptionav barn som fyllt sju men inte är rätten lill ledighet beroende av bl,a. om båda adoptivföräldrarna är förvärvsarbetande. En förutsäUning för rätt till föräldraledighet ärnormalt alt arbetstagaren har uppnått en viss anställningslid. I dettahänseende krävs antingen sex månaders anställning före ledigheteneller sammanlagt tolv 1976/77:117 19 Vidbestämmande av anställningstid medräknas lid under vilken arbetstagaren harvarit anställd hos annat förelag inom koncern som arbetsgivaren tillhör. Harförelag eller del av förelag övergått lill ny arbetsgivare, skall vidbestämmande av anställningstid hos den nye arbetsgivaren medräknas tid undervilken arbetstagaren har varit anställd hos förutvarande arbetsgivaren ellerhos företag inom koncern som förutvarande arbetsgivaren tillhörde. 1 dessasammanhang anses staten som en arbetsgivare. En kvinnlig arbetstagare har alltid rätt tillledighet i samband med barns födelse före och efternedkomsten, således oberoende av om hon uppbär föräldrapenningeller inte. Reglerna om viss minsta anställningstid för rätt till ledighetpåverkar inte heller denna rätt till ledighet. Ledighet i samband med barns födelse eller adoptionfår delas upp på två perioder. Ingenting hindrar dock alt arbetstagaren delarupp ledigheten på fler perioderom arbetsgivaren går med på det. Föräldrapenningutgår oberoende av hur ofta arbetstagaren skiftar mellan ledighet och arbete. Arbetstagare som vill vara föräldraledig i sambandmed barns födelse eller adoption skall meddela arbetsgivaren detta minst enmånad i förväg. Varseltiden gäller inte om ledigheten föranleds av sjukdomeller annan omständighet som arbetslagaren inte har kunnat råda över. Med annanomständighet avses bl. a. för tidig födsel eller andra komplikationer undergraviditetens senare del som kvinnan inte har kunnat förutse. Arbetstagaren äremellertid skyldig att anmäla behovet av ledighet utan dröjsmål. Rätt till ledighet för tillfällig vård av barntillkommer arbetstagare då föräldrapenning utgår för sådant ändamål.Arbetstagaren har skyldighet all varsla arbetsgivaren om atl han behöver varaledig för tillfällig vård av barn minst före ledighetens början.Föranleds ledigheten av sjukdom -hos barnet eller dess ordinarie vårdare -gäller ingen varseltid. En arbetstagare som avbryter ledighet i samband medbarns födelse eller för tillfällig vård av bam har rätt all åter börja arbeta isamma omfattning som före ledigheten. Arbetstagaren skall i sådant fallunderrätta arbetsgivaren om alt han vill återgå i arbete. Arbetsgivaren är dockinte skyldig alt låta honom återinträda i arbetet tidigare än efteranmälan. Har ledigheten varit avsedd att pågå än en månad hararbetstagaren dock rätt atl återgå i arbete ulan någon väntelid. Någonvarselskyldighet före återgång i arbete föreligger alltså inte vid ledighet förtillfällig vård av barn. Arbetstagare som begär eller lar i anspråk sin rättlill föräldraledighet är tillförsäkrad skydd mot uppsägning, avskedande ochförsämring av arbetsförhållanden eller anställningsförmåner som beror påledigheten. Tvist om tillämpningen av de nu nämndabestämmelserna handläggs enligl lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister(ändrad senast 1976:581). 1976/77:117 20 2.3.2Vissa övriga bestämmelser om rätt till ledighet, anställningsskydd, m. m. Enligt lagen (1974:12) om anställningsskydd (ändradsenast 1976:593) gäller atl uppsägning från arbetsgivarens sida skall varasakligt grundad. Lagen gäller alla arbetstagare i allmän eller enskild tjänstmed undanlag för arbetstagare i företagsledande ställning, arbetsgivaresfamiljemedlemmar, husligt anställda och personer som sysselsätts iberedskapsarbete e.d. Lagens bestämmelser är i huvudsak tvingande. 1 särskiltangivna frågor får avvikelse från lagen göras genom kollektivavtal. Ävenavvikande föreskrifter i andra författningar kan ta överanställningsskyddslagens regler. Möjligheterna all ingå avtal om anställningför , viss säsong eller visst arbete är begränsade. Om sådant avtal harIräffals, kan arbetsgivaren vara skyldig all iaktta särskilda bestämmelser.Tillsvidareanställning upphör med utgången av uppsägningslid, som förarbetstagaren utgör en månad och för arbetsgivaren varierar mellan en och sexmånader beroende på bl, a, arbetstagarens ålder. Lagen (1974:981) om arbetstagares räii lillledighet för utbildning (ändrad senast 1976:595) ger alla arbetstagare i allmäneller enskild tjänst rätt till ledighet från sin anställning för utbildning.Rätlen till ledighet tillkommer arbetstagare som har varit anställd hosarbetsgivaren antingen eller sammanlagt minst tolvmånader . Om utbildningen skall avse fackliga frågor,ställs dock inga krav på viss anställningslid. Arbetsgivaren har rätt altskjuta på en ledighet lill senare lid än arbetstagaren har begärt. I dettahänseende finns särskilda bestämmelser om skyldighet atl underrättaarbetstagaren och hans lokala arbetstagarorganisation, rätt all påkallaöveriäggning med arbetsgivaren och krav på samtycke av organisationen omarbetsgivaren vill skjuta på ledigheten eller - i vissafall - . Har arbetstagaren inte fått påbörja begärd ledighet inom tvåår - i fråga om högst en veckas ledighet - kan han påkalladomstolsprövning. Kan flera arbetstagare inte beredas ledighet ,gäller företrädesregler som tillämpas inom varje kollek-tivavtalsområde för sigoch som gynnar facklig utbildning och utbildning av den som har bristfälligskolunderbyggnad. Ingen får sägas upp eller avskedas av enbart del skälet allhan begär eller utnyttjar sin rätt lill ledighet för utbildning. Ledigheten fårinte heller läggas lill grund för försämring av hans arbetsförhållanden ochanställningsvillkor. Avbryter arbetstagaren sin utbildning har han rätt attåtergå i arbete. Arbetsgivaren är dock inte skyldig att låta arbetstagarenåtergå tidigare än eller, om ledigheten varat , en månadfrån det han blivit underrättad om att arbetstagaren vill återgå till arbetet.Lagen innehåller vidare föreskrifter om bl. a. tolkningsföreträde förarbetstagarorganisation vid tvist om lagens tillämpning. 1976/77:117 21 2.4Beräkning av semestergrundande tid m. m. Enligt lagen (1963:114) om semester (ändrad senast1976:1071) har arbetstagare rätt lill semester av arbetsgivaren på grund av delarbete som han har utfört för arbetsgivarens räkning under det s. k.kvalifikationsåret. Semestem utgår efter kvalifikationsåret.Semester utgår för varje kalendermånad av kvalifikationsåretunder vilken arbetstagaren har arbetat för arbetsgivaren minst . Hararbete utförts under kortare lid men i minst ålta dagar, intjänas för denmånaden en semesterdag. Med arbetad dag jämställs bl. a. dag då arbetstagaren isamband med barns födelse eller adoption har haft ledighet enligt lagen(1976:280) om rätt lill föräldraledighet. Detta gäller såväl fader som moder(prop. 1976/77:38, SoU 1976/77:19, rskr 1976/77:69, SFS 1976:1071). Fram till år1977 gällde i stället atl kvinnlig arbetstagare hade rätt lill privilegieradfrånvaro i samband med havandeskap eller barnsbörd. Bestämmelserna innebär - i fråga om arbetstagaresom har varit anställd hos arbetsgivaren viss minsta lid - alt ledighet medföräldrapenning före barns födelse är semestergrundande för modern. Dettagäller dock tidigast fr. o. m. den sexlionde dagen före den beräknadetidpunkten för barnels födelse. Föräldraledigheten efter barnets födelse blirsemestergmndande även för faderns del. Frånvaro som överstiger är intesemeslergrundande. Inte heller är annan lid som berättigar lill ersättning inomföräldraförsäkringen semeslergrundande. Delta gäller således all lid undervilken förälder har rätt till föräldrapenning för tillfällig vård av barn. 1976/77:90 har lagts fram förslag lill nyscmesterlag m. m. Den nya semesterlagén föreslås träda i kraft den I januari1978.1 förslaget har angivits den principiella uppfattningen, alt ledighet somberättigar lill föräldrapenning bör grunda rätt till semester. Förslaget avserföräldrapenning såväl i samband med barns födelse som för tillfällig vård avbam. konstaterade i sillbetänkande (SOU 1972:34) Familjestöd atl det blir allt vanligare atl bäggemakarna i en familj förvärvsarbetar Delta gäller även när barnen är små.Kommittén ansåg att det inte fanns möjlighet all utforma något ekonomisktfamiljeslöd lill rimliga kostnader som kunde ersätta en förälders inkomst avförvärvsarbete. All göra del möjligt för båda föräldrarna att förvärvsarbetavar därför enligt kommittén del bästa familjepolitiska stödet. a. av denanledningen värdet minst lika angeläget all bygga ul barnomsorgen som atl ökadet ekonomiska familjestödet. Del ekonomiska stödet borde enligt kommitténsmening riktas 1976/77:117 22 lillde familjer som har störst behov av stöd. Kommitténkonstaterade emellertid att det finns vissa situationer i en barnfamiljs liv dåen förälder behöver stanna hemma och vårda etl barn. Det var enligt kommittén isådana situationer rimligt att samhället gick in och ersatte delinkomstbortfall som uppslår. Kommittén angav tre situationer när ett sådantstöd behövs, nämligen när ett barn föds, när elt barn varsföräldrar förvärvsarbetar blir sjukt samt när en familj har svårt handikappatbarn. Vidutarbetandet av förslag till stöd i samband med barns födelse-föräldrapenningen - utgick familjepolitiska kommittén från önskemålet atlutjämna de skillnader som fanns i försäkringshänseende mellan män och kvinnor.Detta resulterade i förslaget all moderskapsförsäkringen, som enbart omfattademödrarna, skulle omvandlas lill en föräldraförsäkring där föräldrarna självaunder vissa förutsättningar skulle få välja vem av dem som vill stanna hemmaoch vårda barnet. Kommitténföreslog också atl föräldraförsäkringen skulle innehålla en garantinivå sominnebar att en förälder alltid skulle vara tillförsäkrad . per dagunder den lid försäkringen omfattar oavsett förälderns inkomst-förhållanden.Som motiv för en garantinivå anförde kommittén bl. a. att många yngre mödrarsaknar försäkringsskydd i samband med barnels födelse på gmnd av att de intehar hunnit etablera sig på arbetsmarknaden. En garantinivå skulle ge demåtminstone ett minimiskydd under denna ofta kritiska period. Ett annat motivför garanlinivån var att kravet på att föräldern skulle vara försäkrad förtilläggssjukpenning före den förväntade nedkomsten ofta gerslumpartade eflekter när del gäller vem som skall fl ersättning i förhållandetill det reella inkomstbortfallet. föreslog vidare atltiden för föräldrapenningen skulle utsträckas från tidigare sex till ältamånader. Om modern började ta ut föräldrapenning före nedkomstenupphörde ersättningen när barnet var . Kommittén menade altdet var rimligt att även i dessa fall tiden tills barnet var sex månadergammalt läcktes, bl. a. med hänsyn lill atl barn endast undantagsvis fick platsi samhällets barnomsorg . Någon förlängning avhellidsledigheten var kommitténs majoritet däremotinte beredd atl föreslå. Man ansåg att en sådan förlängning skulle komma att fänegativa effekter på kvinnornas ställning på arbetsmarknaden. 3.2Remissyttranden över familjepolitiska kommitténs förslag Som har framgått av den redogörelsen lågkommitténs förslag till grund för omvandlingen fr. o. m. avmoderskapsförsäkringen till en föräldraförsäkring med garantinivå.Ersällningstiden bibehölls emellertid oförändrad , vilketmotiverades med att en 1976/77:117 23 förlängningtill inte ansågs möjlig med hänsyn till de höga kostnaderna Qfrprop. 1973:47, s, 42). Ersättningsliden föriängdes, som tidigare nämnts, fr. o.m. 1974:15, SfU 1974:5, rskr1974:37, SFS 1974:87, 88). Familjepolitiska kommitténs förslag atlersällningstiden skulle förlängas från tillstyrktes avbl. a. barnstugeutredningen, , TCO, KF, ochkommunstyrelsen i . LO framhöll dock atl det med tanke på de högakostnader som en föriängning av ersättningstiden skulle innebära kanske skullevara mera realistiskt att som en dellösning i första hand ge ersättning åtkvinnor som på gmnd av sin arbetssituation - utan att sj ukdom förelåg - måsteavbryta sitt arbete före barnsbörd. iHuddinge menade atl ersättningstiden beträffande föräldrapenningen kundediskuteras med hänsyn till att det saknades entydiga forskningsresultat ocherfarenheter beträffande den tidigaste tidpunkt en placering av bam i daghemeller familjedaghem är lämplig. Det föreföll enligt styrelsen inte hellermöjligt att generellt kunna ange en sådan tidpunkt. En ersätiningslid ifrågasatteseller föreslogs av bl. a. länsstyrelserna I och . , kommunstyrelsen I , /SR, Föreningen , och och samhälle. Som har nämnts redovisadefamiljestödsutredningen i betänkandet (SOU 1975:62) Förkortad arbetstid försmåbarnsföräldrar erfarenheterna från föräldraförsäkringens förstatillämpningsår. Utredningen lade också fram förslag för försäkringens fortsattautbyggnad som den meddelade att den avsåg att senare återkomma med enmer utföriig analys av erfarenheterna och ytteriigare överväganden för enfortsatt utbyggnad. Jag har inhämtat att utredningen avser atl lägga frambelänkande i dessa frågor , Vissa av utredningens förslag - bl, a. beträffanderätt till ledighet och ersältningsräil vid vård av sjukt barn, vid kontaktermed förskolan, vid adoplion och vid resor lill barn på sjukhus -låg lill grundför utbyggnaden av föräldraförsäkringen från (prop.1975/76:133, SfU 1975/ 76:30, rskr 1975/76:283, SFS 1976:279, 280). Då del gäller utredningens förslag beträffandeförlängd ersätiningslid, uppdelning av och delföräldrapenninganfördes i betänkandet i huvudsak följande. Utbyggnaden av samhälletsbarnomsorg framstod som den mest angelägna familjepolitiska åtgärden. Föräldraroch småbarn borde ha möjlighet lill en tillräckligt lång daglig kontakt medvarandra. Utvidgningar av föräldraförsäkringen borde inriktas på de perioderoch situationer i 1976/77:117 24 barnfamiljernasliv då behovet av hjälp är störst. Förslag om arbetstidsförkortning försmåbamsföräldrar måste bidra lill jämställdhet mellan män och kvinnor. Av det i betänkandet redovisade materialet framgickatt fäderna utnyttjade föräldraförsäkringen i liten utsträckning. bedömning skulle emellertid andelen fäder som utnyttjadeförsäkringen komma all öka. Del fanns ändå enligt utredningen skäl att vidtaåtgärder för att stimulera männen att ta en ökad del av arbetet med barnen. Utredningensförslag beträffande ersällningstiden innebar en förlängning från sju lill åttamånader i samband med barns födelse saml en fördelning av tiden för helföräldrapenning mellan föräldrarna så att ingen av föräldrarna skulle fåutnyttja mer än högst sju av de ålta månaderna. Undantag borde enligtutredningen göras för ensamslående föräldrar och likaså för familjer där denene föräldern på grund av långvarig sjukdom eller av andra liknande skäl vardirekt förhindrad att vårda barnet. Utredningen föreslog vidare atl den åttondemånaden skulle göras utbytbar mot fem månaders delföräldrapenning förförvärvsarbetande föräldrar. Rätten all omvandla föräldrapenningen borde enliglutredningen dock tillkomma endast de familjer där båda föräldrarnaförvärvsarbetar mer än sex limmar per dag. Omvandlingen borde av administrativaskäl omfatta hela månaden. För atl fadern skulle få ersättning övergaranlinivån borde krävas alt båda föräldrarna hade sjukpenning över dennanivå. Utredningengenomförde /75 en undersökning rörande vislelseliderför barnen i barnomsorgen. Av undersökningen framgick att drygt hälften avalla barn hade vistelsetider på minst . För barn under tre århade så långa vislelselider Vistelselider var ävenvanligast bland de yngsta barnen där hade minst tio limmar. Avundersökningen framgick också all barn med ensamstående föräldrar hadebetydligt längre vislelsetid än barn med två föräldrar. Barnen ifamiljedaghemmen hade totalt något längre vislelselider än barnen i daghem.Även de myckel långa vislelseliderna var vanligare i familjedaghem. Utredningen konstaterade atl vislelsetidenegentligen skulle behöva anpassas efter de enskilda familjernas behov men fannall det saknades praktiska möjligheter att utforma en individuellt anpassadarbetstidsförkortning. Utredningen ansåg att en förkortning till sex limmarskulle innebära en betydande ökning av barnens möjligheter att umgås med sinaföräldrar, som dessa skulle kunna behålla sin anknytning tillarbetsmarknaden. För alt ge barn och föräldrar ökad lid för samvaromed varandra även sedan fälten till hel föräldrapenning upphört föreslogutredningen därför alt vissa förvärvsarbetande småbarnsföräldrar skulle gesmöjlighet all reducera sin arbetstid. Utredningen föreslog altsmåbarnsföräldrar vid minskning av 1976/77:117 25 arbetstidenmed till skulle få kompensation förinkomstbortfall genom delföräldrapenningen. Förslaget innebar således atlförälder för vilken 30 limmars arbetsvecka utgjorde ordinarie förarbetet inte skulle ha rätt lill delföräldrapenning. Föräldrar med ovanligaeller ojämna arbetstider borde enligt utredningen få rätt lilldelföräldrapenning vid en förkortning av arbetstiden till i genomsnitt 30timmar , Ersällningstiden föreslogs omfatta (20månader) per familj där båda föräldrarna arbetar minst per dag.Ersällningstiden föreslogs fördelad (10 månader) för varderaföräldern.