prop · G00393 · 1976-12-31 00:00:00 — Prop.1976/77: 93 1976/77: 93 om beskattning av räntapå vinstandelslån, m. m. Regeringen föreslår att antaga de förslagsom har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. 1 propositionen läggs fram vissa förslag påskatteområdet som närmast är föranledda av den nya aktiebolagslagen (1975:1385)och den nya bokföringslagen (1976:125). Dennyaakliebolagslageninnehållerbestämmelseromvinstandelslån, dvs. lån som löper med ränta vars storiek är helt eller delvisberoende av utdelningen till aktieägare i bolaget eller bolagets vinst. Ipropositionen föreslås att aktiebolag skall fö avdrag för hela räntan på ettsådant lån under förutsättning att rätten till teckning inte har förbehållitsaktieägare eller vissa andra gmpper med intresseanknytning lill bolaget.Börsnoterade bolag föreslås i princip få avdrag för hela räntan även omaktieägarna har fött företrädesrätt till teckning. Samma regler som föraktiebolag avses gälla för ekonomiska föreningar. För vissa yrkesgrupper (tandläkare, pälsdjursuppfödare,kreaturshandlare m. finns särskilda bestämmelser om skyldighet att föraräkenskaper som underiag för taxeringen. Den nya bokföringslagen gör dessaföreskrifter överflödiga. De föreslås därför bli upphävda. Reglerna för beskattningen av vinstandelslån avsesbli tillämpliga på lån som beslutats av det låntagande företaget efter del altde nya reglerna trätt i kraft. De särskilda räkenskapsföreskrifterna föreslåsupphöra atl gälla . Riksdajen 1976/77. 1976/77:93 2 Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrives att i kommunalskattelagen(1928:370) skall införas en ny paragraf, 41 c S, med anvisningar samt en nypunkt, 8, till anvisningarna till 38 S av nedan angivna lydelse. Har svenskt aktiebolag eller svensk ekonomiskförening upptagit lån som löper med ränta vars storlek är helt eller delvisberoende avföretagets utdelning eller av dessvinst (vinstandelslån), medges avdragför ränta på sådant lån i den utsträckning som framgår av anvisningarna. (Se vidare anvisningarna.) Har skattskyldig pä grund av sitt innehav avaktier i svenskt aktiebolag eller andelar i svensk ekonomisk förening erhållitJbreträdesrätt till teckning av sådant avföretaget upptaget vinstandelslån somavses i 41 c , skall, om han utnyttjar företrädesrätten, det värde som genomföreträdesrätten kan anses ha tillförts honom icke anses utgöra intäkt avkapital. Avyttrar han däremot företrädesrätten, skall det vederlag hanerhåller för denna rätt upptagas som sådan intäkt. För sådan ränta på vinstandelslån som icke ärberoende av det låntagande företagets utdelning eller vinst får företagetavdrag enligt bestämmelserna i 22,25,29,36och39§§. Ränta vars storlek är beroende avföretagets utdelning eller vinst (rörlig ränta) anses som avdragsgillomkostnadfor förelaget i den förvärvskälla vari del lånade kapitalet harnedlagts, endast underförutsättning atl a) lånethar utbjudits till teckning på den allmänna marknaden, eller b) ensamrätteller företrädesrätt lill teckning av lånet har lämnats någon som icke ägeraktier etter andelar i det låntagande företaget och icke har sådanintressegemenskap med företaget som avses i 43 1 mom. etter 57 3 mom. förstastycket samt - såvitt gäller fåmansföretag som avses i 35 1 a mom. - ickelietler är företagsledare i förelaget etter närstående titt sådanföretagsledare eller till aktie- eller andelsägare i företaget, eller c) aktiernaeller andelarna i det låntagande företaget är noterade på svensk börs etterföremål för liknande notering häri riket ochföreträdesrätt till teckning avlånet har lämnats aktie- eller andelsägarna iförelaget iförhåttan-de tittderas innehav av aktier eller andelar. I fall som avses i andra stycket c)skall det låntagande företaget dock som intäkt i den förvärvskälla vari detlånade kapitalet liar nedlagts upptaga ett belopp motsvarande det sammanlagdavärde som genom företrädesrätterna kan ansesha titlförtsakiie- eller andelsägarna.Beloppet tages till beskattning vid taxeringen för det beskattningsår undervilket teckningen av lånet har avslutats. På ansökan av låntagande förelagfår under förutsättning att lånevillkoren med hänsyn tittomständigheterna vid lånets uppta- Prop.1976/77:93 4 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse gande får antagas ha bestämts på affärsmässig grundbesluta alt rörlig ränta skall anses som avdragsgill omkostnad för företagetutan hinder av alt rätt till teckning av lånet har förbehållits person etterpersoner som äger aktier eller andelar i förelaget. Mot beslut avriksskatteverket i fråga som här avses får talan ej föras. År det låntagande företaget sådantfåmansföretag som avses i 35 >- I a mom. skall-oberoende av bestämmelsernai andra och tredje styckena -följande gälla. Tecknar aktie- eller andelsägareeller företagsledare i förelaget eller dem närslående personer eller någon sompå annan grund har intressegemenskap med företaget tillsammans mer än hälftenav lånet, får förelaget icke avdrag för den rörliga räntan. Innehar personersom nu har sagts fordringar på grund av lånet somlillsammans motsvarar mer än hälften av det utestående lånebeloppet, fårföretaget icke avdrag för rörlig ränta som förfaller titt betalning efter detatl nämnda för-hållande har inträffat. Uttrycken företagsledare och närståendepersoner har den innebörd som anges i 35 1 a mom. Denna lag träder i kraft tre veckorefter den dag, då lagen enligt uppgift på den har utkommit från trycket iSvensk författningssamling, och tillämpas i fråga om vinstandelslån somupplages enligt beslut fattat av det låntagande företaget efterikraftträdandet. Prop.1976/77:93 5 Lagom upphävande av vissa författningar om skyldighet att föra räkenskaper somunderlag för taxering Härigenom föreskrives att följande förordningarskall upphöra att gälla vid utgången av , nämligen 1. förordningen (1966:138) om skyldighet förlandläkare att föra vissa räkenskaper som underlag för taxering, 2. förordningen (1966:139) om skyldighet förpälsdjursuppfödare, kreaturshandlare m. n. att föra vissa räkenskaper somunderlag för taxering, 3. förordningen (1966:140) om skyldighet för den somdriver taxirörelse att föra vissa räkenskaper som underlag för taxering. För näringsidkare som efter utgången av april 1977med stöd av punkt 3 ikraftträdandebestämmelserna till bokföringslagen(1976:125) fullgör sin bokföringsskyldighet i enlighet med 1929 årsbokföringslag (1929:117) skall författningarna dock tillämpas så längebokföringsskyldigheten fullgöres enligt den äldre lagen. 1* 1976/77. Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , Anlonsson, Mogård, , , Åsling, Söder,, Mundebo, Krönmark, , ", , Propositionom beskattning av ränta på vinstandelslån, m. m. kapitalmarknadsutredning (Fi 1969:59), somhar fött i uppdrag atl utreda frågor rörande kapitalmarknadens struktur ochfunktionssätt, avgav delbetänkandet (SOU 1972:63)Näringslivets försörjning med riskkapital från allmänna pensionsfonden. Sombilaga lill delta betänkande fogades en promemoria med förslag angående denskal-terättsliga behandlingen av konvertibla skuldebrev och vinstandelsbevis.Kapitalmarknadsutredningens betänkande, som senare kom att ligga till gmnd för1973 års ändringar i reglerna för allmänna pensionsfondens förvaltning, blevföremål för en omfattande remissbehandling. I den proposition i ämnet (prop.1973:97) som förelades förklarade föredraganden att han skulleåterkomma med förslag till sådana ändringar i skattelagstiftningen attanvändningen av den kapitalanskaffningsform som vinstandelslånen utgörunderiättas. Över,promemorian yttrade sig följanderemissinstanser särskilt, nämligen kammarrätten i , () och företagsskatteberedningen (Fi 1970:77). ochSveriges industriförbund åberopade ett yttrande av Näringslivetsskattedetegation. Frågan om den skatterättsliga behandlingen avvinstandelslån aktualiserades också i samband med förarbetena till den nya aktiebolagslagen(1975:1385). Isittbetänkande(SOU 1971:15) Förslag till aktiebolagslag m.m.konstaterade aktiebolagsutredningen all det inom det svenska näringslivet fannsett visst intresse för den finansieringsform som vinslandelslånen utgör.Utredningen lämnade förslag till lösning av vissa oklara aktiebolagsrättsliga 1976/77:93 7 frågoroch uttalade att det var angeläget att den skatterättsligabehandlingen blev närmare utredd. - Den nya aktiebolagslagen, som har trätt ikraft den , innehåller särskilda reglerom vinslandelslån. Genom lagstiftning infördes bestämmelser omskyldighet för vissa gmpper av näringsidkare alt föra räkenskaper som underiagför taxeringen. Bestämmelserna är intagna i tre olika förordningar omskyldighet för tandläkare, för pälsdjursuppfödare och kreaturshandlare m. fl.resp. för den som driver taxirörelse att föra vissa räkenskaper som underiagför taxering (prop. 1966:49, BeU 1966:34, rskr 1966:208, SFS 1966:138-140). Bestämmelserna har tillkommit i syfte att förbättraförutsättningarna för en effektiv laxeringskontroll. Det har ansetts föreliggaett särskilt behov av att för de berörda yrkeskategorierna ha föreskrifter omskyldighet att upprätta vissa räkenskapshandlingar och om inkomst- ochutgiftsverifikationernas utformning. Skyldighet att föra räkenskaper enligtförfattningarna föreligger oberoende av om näringsidkaren har varitbokföringsskyldig enligt bokföringslag (1929:117) eller ej. Det antyddes vid olika tillfällen i samband medlagstiftningens tillkomst att föreskrifterna kunde komma att bli helt ellerdelvis överflödiga efter det att den redan då påbörjade översynen avbokföringslagstiftningen hade avslutats. Reformarbetet på bokföringsområdet ärnumera slutfört och resulterade i en ny bokföringslag som harträtt i kraft (prop. 1975:104, LU 1975/76:15, rskr1975/76:205, SFS 1976:125). I den nya bokföringslagen har man beaktat defiskala intressena i mycket större utsträckning . Dessutom harbokföringsplikten utvidgats till att i princip omfatta alla näringsidkare.Samtliga näringsidkare i de yrkesgrupper som omfattas av de nyssnämnda föreskrifternaom skyldighet att föra vissa räkenskaper som underiag för taxeringen blirdärigenom bokföringsskyldiga i princip fr., o. m. innevarande år. Mot dennabakgrund finns det skäl att nu ta ställning till hur föreskrifterna kommer attpåverkas av den nya bokföringslagen och om de med hänsyn till de ändradeförhållandena bör behållas eller på något sätt anpassas till den utveckling somhar sketl. Frågan om ändringar i vissa av de ifrågavaranderäkenskapsföreskrifterna har tagils upp även i ett annat sammanhang. och har i skrivelser till det dåvarandefinansdepartementet hemställt om vissa ändringar för de yrkesgrupper som resp.förbund representerar. har i sin skrivelse hemställt att denför tandläkarna gällande förordningen skall upphävas för tandläkare som harblivit anslutna till den allmänna tandvårdsförsäkringen. haryrkat all regeringen skall ta initiativ till vissa tekniskt betonade ändringari de föreskrifter som gäller för den som driver taxirörelse. Efter remiss har yttranden över skrivelsernaavgells av RSV samt - i fråga om skrivelsen från -. Prop.1976/77:93 8 Begreppet vinstandelslån syftar på lån som löpermed ränta vars storlek är helt eller delvis beroende av utdelningen tilldelägarna i det lånlagande företagel eller av företagets vinst. Sådan räntabrukar betecknas röriig ränta, medan ränta som inte är beroende av utdelningeller vinst kallas fast ränta. har det inte funnits några särskildacivilrättsliga regler om vinstandelslån. Den nya aktiebolagslagen innehållerdock vissa bestämmelser som för aktiebolagens del regleraranvändningen av dennafinansieringsform. Enligt 7 kap. 2 S andra stycket aktiebolagslagen skallupplagande av lån mot obligationer eller andra skuldebrev med rätt lill ränta,vars storlek är helt eller delvis beroende av utdelningen till aktieägare i bolageteller bolagels vinst (vinstandelsbevis), beslutas av bolagsstämman eller, efterbolagsstämmans bemyndigande, av styrelsen. Enligt aktiebolagslagen föreliggervidare ett principiellt förbud mol s. k. delägardebentures, dvs.vinslandelsbevis som medför rätt till betalning ur bolagets tillgångar vidlikvidation eller efter uppsägning med belopp som t. ex. motsvarar viss kvotdeli bolagets tillgångar eller som beräknas efter den genomsnittiligamarknadskursen på vinstandelsbevisen före uppsägningen ellerlikvidationen. Förbudet kommer indirekt till uttryck genom en föreskrift i 7kap. 2 § första stycket-aktiebolagslagen. Enligt denna föreskrift skallnämligen penninglån som las upp av aktiebolag i princip betalas med ettnominellt penningbelopp eller med ett belopp som bestäms med hänsyn tillförändringen i penningvärdet. 1 övrigt innehåller aktiebolagslagen inte någonbestämmelse som begränsar möjligheterna för bolagen att utge vinstandelslån.Villkoren för dessa lån kan således varieras på många olika sätt. För andraföretagsformer än aktiebolag saknas bestämmelser om denna finansieringsform. Iprincip föreligger inte något hinder mol att vinstandelslån tas upp av t. ex.en ekonomisk förening. Gäldränta och annan sådan kapitalkostnad äravdragsgill vid beräkning av inkomst av kapital enligt 39 § 1 mom.kommunalskattelagen (1928:370), KL, om inte räntan utgör avdragsgill omkostnadi annan förvärvskälla. För lämnad aktieutdelning för aktiebolag däremot iprincip inte avdrag. Viss begränsad avdragsrätl för utdelning på nyemitteradeaktier kan dock föreligga enligt förordningen (1967:94) om avdrag vidinkomsttaxeringen för viss aktieutdelning. Såvitt gäller ränta på vinstandelslån är läget påskatlesidan emellertid fortfarande oklart. Den fasta räntan måste anses utgöraavdragsgill gäldränta. Det har däremot ansetts ovisst om den röriiga räntanskall få dras av som kostnad för bolaget eller om den skall jämställas medaktieutdelning och därigenom inte bli avdragsgill. Detta har sannolikt varit enav de främsta anledningarna till att det i inte har utgivits någravinstandelslån 1976/77:93 9 sedanlång tid tillbaka. Om avdrag för den röriiga räntan inte skulle medges, blir vinslandelslåneni flertalet fall en mycket dyrbar upplåningsform i jämförelse med andra typerav penninglån. En fråga som har anknytning till denna problematikgäller vilka beskattningskonsekvenser som uppstår då aktieägare i samband meden emission av det här behandlade slaget har fött företrädesrätt till teckning.Genom att företaget ulfäsier ränteförmåner som överstiger vad som ärmarknads-mässigt motiverat kan företrädesrätten som sådan fö ett ekonomisktvärde. Frågan hur en sådan företrädesrätt skall behandlas skattemässigt synesinte vara löst. I ett äldre rättsfall (RÅ 1930 ref 60) prövades frågan omvärdet av företrädesrätter till teckning av participating debeniures skullebeskattas hos aktieägarna. Regeringsrätten fann att så inte borde ske. har varit aktuell när det gäller företrädesrätt att teckna förlagsbevis.1 ett avgörande (RÅ 1954 ref. 7) ansågs att värdet avteckningsrätter, som tillkommit den skallskyldige på grund av eget innehav avaktier i ett bolag, med hänsyn till omständigheterna inte kunna utgörautdelning från bolaget. I doktrinen har yppats delade meningar om innebördenoch räckvidden av dessa avgöranden. Enligt en uppfattning medför rätten tillteckning inte atl delägaren därigenom skall anses ha uppburit utdelning frånföretaget. Enligt en annan tolkning skulle principen vara att såväl bolaget somaktieägaren bör beskattas för teckningsrättens värde som för utdelning. Gmndläggande föreskrifter om skyldigheten att föraanteckningar m. m. till ledning för taxeringen finns i taxeringslagen(1956:623). Enligt 20 § denna lag är den som är deklarations- elleruppgiftsskyldig också skyldig att i skälig omfattning genom räkenskaper,anteckningar eller på annat lämpligt sätt sörja för att det finns underiag föratt deklarations- eller uppgiftsskyldigheten skall kunna fullgöras ochkontrolleras. Underiaget skall bevaras efter utgången av detkalenderår som underiaget avser. För vissa yrkeskategorier har det ansetts behövligtatt komplettera denna allmänna regel med mera preciserade bestämmelser om vilkakrav som skall ställas på anteckningar, räkenskapshandlingar o. d. Bestämmelserav sådant slag har meddelats inte bara i de i inledningen nämnda tre förordningarnautan också i jordbruksbokföringslagen (1951:793). Denna lag är avsedd förenskild näringsidkare som bedriver jordbruk eller skogsbruk. Frågan om den framtida utformningen avbokföringslagstiftningen inom jordbruket och skogsbruket kommer att övervägas iett annat sammanhang och jordbruksbokföringslagen behandlas därför inte i dettalagstiftningsärende. 1 det följande lämnas först en redogörelse för innehålleti de tre förordningarna om skyldighet för tandläkare m. fl. att föra vissaräkenskaper som underlag för taxeringen och därefter en översikt över den nyabokföringslagstiftningen. Somframgår av författningsrubrikerna är räkenskapsföreskrifterna inte 1976/77:93 10 generellautan gäller endast för vissa särskilt angivna yrkeskategorier.För-faltningsmässigt har del ansetts lämpligt att dela upp föreskrifterna i treseparata förordningar. Föreskrifterna för de näringsidkare som dri\>ertand-läkarpraklik resp. taxirörelse har intagits i två särskilda förordningar.Den tredje författningen - förordningen om skyldighet för pälsdjursuppfödare,kreatursuppfödare m. fl. att föra vissa räkenskaper som underiag för taxering - omfattari första hand sådana skattskyldiga som driver rörelse vari ingår uppfödning av pälsdjur eller som driver rörelse genom köp och försäljning av pälsdjur, nötkreatur, hästar och vissa andra djur eller produkter av sådana djur m. m. saml jordbruks- och trädgårdsprodukter, avverkningsrätter till skog m. m. Den sistnämnda förordningen gäller dessutom för den som driver rörelse vari ingår förmedling av försäljning av pälsdjur eller pälsskinn eller andra produkter av sådana djur genom auktioner eller genom verksamhet som kommissionär eller på annat sätt. De tre förordningarna är i huvudsak uppbyggda eftersamma mönster. 1 första hand lämnas vissa föreskrifter om räkenskapshandlingaro. d. som inte är reglerade genom bestämmelserna bokföringslag.Dessa föreskrifter gäller alltså vid sidan av regelsystemet i den äldrebokföringslagen och berör alla skattskyldiga i de yrkesgrupper som faller inunder förordningarnas tillämpningsområden - oberoende av om de ärbokföringsskyldiga eller ej. För de näringsidkare som inte omfattas av bokföringspliktenenligt bokföringslag gäller hämtöver vissa bestämmelser om räkenskapsböckerm.m. Dessa bestämmelser är i allt väsentligt hämtade årsbokföringslag. 1 förordningarna för tandläkare resp. den somdriver taxirörelse har uttryckligen angivits att förordningarna gäller utöverföreskrifterna bokföringslag och-om rörelseidkaren är aktiebolageller ekonomisk förening - ilagen (1944:705) om aktiebolag eller i lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar. Den förordning som gäller för pälsdjursuppfödare och kreaturs handlare m. fl. innehåller däremot för bokföringsskyldig rörelseidkare en uttrycklig undanlagsbestämmelse. Sådan rörelseidkare behöver nämligen över huvud taget inte tillämpa förordningens föreskrifter under förutsättning att det tillämpade redovisningssystemet innebär att de uppgifter, som enligt förordningens särskilda föreskrifter skall anges på notor och följesedlar, kom mer fram vid den i bokföringen lämnade redovisningen. Som ytteriigare fömtsättning för alt denna undantagsbestämmelse skall få tillämpas gäller att systemet innebär en betryggande förvaring av redovisningshandlingarna. Staten samt kommun eller landstingskommun harundantagits från till-lämpningen av alla tre förordningarna. Som har framgått av det föregående är vissa av de iförordningarna meddelade bestämmelserna branschspecifika, dvs. utformade förviss yrkeskategori. För övriga bestämmelser gäller att de till sitt innehållär i stort sett lika. 1 det följande lämnas först en redogörelse för debranschspecifika bestämmelserna i var och en av de tre förordningarna.Därefter följer en samlad 1976/77:93 II redovisningav övriga bestämmelser. Deför tandläkarna speciellt utformade föreskrifterna innehåller följande. Rörelseidkaren skall i sin rörelse föra patientkorteller patientbok. 1 dessa skall för varie patient lämnas uppgift om patientensnummeroch om samtliga ekonomiska mellanhavanden med patienten med anledning avkonsultation eller behandling. Rörelseidkaren skall vidare föra en förteckningi löpande följd över patienternas nummer med uppgift om deras namn och adress.Införing på patientkort saml i patientbok och förteckning skall göras påvaraktigt sätt. Radering får inte ske och inte heller får en anteckning görasoläslig genom överstrykning eller på annat sätt. Riktigheten av ändring i ellertillägg lill införing skall vitsordas. Därvid skall dagen för åtgärden anges. Vidare gälleratt rörelseidkaren på patientkorteller i patientbok efter varje behandlingsperiod skall ange den fordran som haruppkommit på grund av konsultation eller behandling . Påpatientkortet eller i patientboken skall också antecknas betalningsdag ocheriagt belopp för influtet arvode för konsultation eller behandling samt vissauppgifterom likvid som har lämnats i form av vara eller tjänsleprestation. RSV har fött rätt att under vissa fömtsättningarmedge undantag från de här återgivna föreskrifterna. Verket för således medgeundantag för den som driver tandläkarpraktik med mer än en anställd tandläkareom han på gmnd av rörelsens omfattning har svårighet att följa bestämmelsernaoch tillämpar ett redovisningssystem som utgör tillfredsställandeunderiag för taxeringen. Föreskrifterna beträffande kreaturshandlare ochpälsdjursuppfödare m. fl. är som har nämnts sammanförda i en och sammaförfattning. Föreskrifterna är systematiserade med hänsyn till den yrkesgruppsom berörs. För näringsidkare, som på annat sätt än genom försäljningöver disk eller liknande inom detaljhandel, säljer vara av det slag som harangivits i förordningen föreligger i princip skyldighet atl upprättaförsäljningsnota. Vidare gäller, att den som driver handel med sådan vara somavses i förordningen, skall upprätta en inköpsnota om köpet sker från inländskuppfödare, producent av jordbruks- och trädgårdsprodukter eller person sombedriver skogsbmk. Inköpsnota skall även upprättas i vissa andra fall. Om försäljning av pälsdjur eller pälsskinn ellerandra produkter av sådana djur sker genom auktioner eller genom kommissionärskall pälsdjursuppfödare eller skinnuppköpare, som lämnar skinn förförsäljning, i stället för försäljningsnota upprätta en särskild förteckningöver skinnen (följesedel). Vidare skall den som på auktion eller på annat sätthar förmedlat försäljning av pälsdjur eller skinn av sådana djur upprätta såvälen avräkningsnota som en försäljningsnota. Inköps- eller försäljningsnota enligt dessabestämmelser skall upprättas både för kontantafförer och för kreditaffärer samtäven när likviden har lämnats i form av varor eller tjänstepreslationer. Prop.1976/77:93 12 a. om parterna och de sålda varorna. Den näringsidkare som enligt de nu redovisadebestämmelserna har varit skyldig att upprätta inköps- eller försäljningsnota,avräkningsnota eller följesedel skall överiämna handlingen till den person medvilken avtalet har ingåtts resp. lill förmedlaren. En kopia av notan ellerföljesedeln skall behållas av den som har upprättat handlingen. Kopian skallutgöras av ett blad som sitter fast i blockstam. Samtliga exemplar av notor ochföljesedlar skall vara numrerade i löpande sifferföljd. Makulerade notor förinte las bort ur blockslammen. För den som driver taxirörelse gäller följandebranschspecifika bestämmelser. Vid slutet av varje körpass skall föraren upprättaen körrapport. Rapporten, som inte får omfatta än , skalllämna upplysning om föraren och bilens registreringsnummer, datum förrapportens upprättande, tidpunkt då körpasset började och slutade samt lid föroch anledning till avbrott i körpasset. Körrapporten skall vidare innehållauppgifter om de i taxametern inbyggda olika räkneverkens ställningar för totalvåglängd, betald våglängd, antal tioöringar och antal körturer vid början ochslutet av körpasset.