prop · G00382 · 1976-12-31 00:00:00 — Prop.1976/77: 82 1976/77: 82 omstöd till kulturtidskrifter; Regeringen föreslår att antaga de förslagsom har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. I propositionen föreslås en kraftig förstärkning avdet statliga stödet till kulturtidskrifter. Anslaget för detta ändamål föreslåsöka med 4,5 milj. kr. till 7 milj. kr. Detta ger möjlighetatt ge stöd till flera kulturtidskrifter, som stödet kan ökas till dekulturtidskrifter som får sådant stöd. De särskilda stödformernaprojektbidrag och stödköp föreslås upphöra. 1 1976/77. 1976/77: 82 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , Äsling, Söder, , Mundebo,Krönmark, , , , om stöd till kulturtidskrifter Med stöd av regeringens bemyndigande den 13 maj1976 tillkallades redaktören såsom sakkunnig med uppdrag attgöra en översyn av formerna för stöd till tidskrifter inom kultursektorn. Utredningenantog namnet kulturtidskriftsutredningen (U 1976: 03). Utredningen avlämnade betänkandet(Ds U 1976: 16) Stöd till kulturtidskrifter. Efter remiss har yttranden över betänkandet avgettsav , överbefälhavaren, , statskontoret,(), , presstödsnämnden, statenskulturråd, , massmedieutredningen (Ju 1970:59),massmediekoncentrationsutredningen (Ju 1974: 13), mervärdeskatteutredningen(Fi 1971: 05), Arbetsgruppen för kulturtidskrifternas samarbetsfrågor.Centralorganisationen /SR (/SR), fackpress(FACTU), Konstnärliga och litterära yrkesutövares samarbetsnämnd (Klys),i (LO), , Svenska akademien.Svenska arbetsgivareföreningen. , , , allmänna biblioteksförening, . Härutöver har skrivelser kommit in från (), , Frihetlig , kristna ungdomsråd. Unga örnars riksförbund ochStudieförbundet . 1976/77: 82 3 1976/77: 100 (bil. 12 s. 75) har regeringenföreslagit att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, /78 till Tidskriftsstöd beräkna ett reservationsanslag av . Jaganhåller att nu få ta upp denna fråga. Nuvarande stöd till tidskrifter infördes med verkanfr. o. m. /72 (jfr prop. 1971: 47, KrU 1971: 14, rskr 1971:206). Enligt kungörelsen (1971: 681) om tidskriftsstöd (omtryckt 1974: 645)kan stathgt stöd utgå till kulturtidskrifter och ideella tidskrifter. avses en tidskrift som med sitt huvudsakliga innehåll vändersig till en allmän publik med samhällsinformation eller med ekonomisk, socialeller kulturell debatt eller som huvudsakligen ger utrymme för analys ochpresentation inom de skilda konstarternas områden. Med ideell tidskrift menastidskrift som väsentligen framstår som organ för organisation, stiftelse ellersammanslutning med ideellt, icke-kommersiellt syfte. Stödet skall handhas såatt det främjar hög kvalitet och mångsidigt utbud av åsikter och behandladeämnen. Stöd kan endast utgå till sådan tidskrift som enligt utgivningsplan äravsedd att ges ut med mer än ett nummer och med högst ett nummer varjevecka. Tidskriftsstöd utgår i form av grundbidrag,projektbidrag eller stödköp. Grundbidrag kan utgå till ägare av sådankulturtidskrift för vilken intäkterna inte täcker utgifterna och för varsutgivande ägaren inte har tillräckligt stöd från annat håll. Projektbidrag kanutgå för utarbetande av essä eller artikelserie för kulturtidskrift eller ideelltidskrift. Sådant bidrag kan endast avse projekt som, framför allt genom kravpå kvalificerade medarbetare, är så kostnadskrävande att de inte får rum inomtidskriftens normala budget. Stödköp innebär att statliga eller kommunalamyndigheter eller institutioner tilldelas medel för prenumeration på kulturellaoch ideella tidskrifter. Frågor om tidskriftsstöd prövas sedan den 1 oktober1974 av . hade en särskild nämnd,tidskriftsnämnden, denna uppgift. För beslut i stödärenden finns särskildaröstningsregler för att trygga minoritetsintressen. Normalt fattas beslut i stödärenden enligtmajoritetsprincipen. Varje ledamot av styrelse eller, ombeslutanderätten har delegerats till nämnd inom rådet, varje nämndledamot, kandock, om hans förslag får stöd av två andra ledamöter, för varje redovisningsårbesluta om ett grundbidrag och ett projektbidrag samt om att högst tre tidskrifterskall föras upp på stödköpslista. Grundbidrag och projektbidrag som harbeslutats på detta sätt får för varje ledamot uppgå till högst av hela detbelopp som för redovisningsåret står till förfogande för resp. bidragsform. Prop.1976/77: 82 4 Anslaget för tidskriftsstöd /77 till sammanlagt 2,5 milj. kr. Härav har kulturrådetfördelat . Sammanlagt har 80 fidskrifter fåttsådana bidrag med belopp . Antalet ansökningar var186 och det sökta beloppet ca 8,5 milj. kr. För projektbidrag har rådetbudgeterat . /76 var antalet ansökningar omprojektbidrag 56 stycken. Det sökta beloppet var . 22 ansökningarbeviljades med sammanlagt . De enskilda bidragens storlek varierademellan 1 500 och . För stödköp har rådet beräknat . omfattade stödköpen 168 tidskrifter i sammanlagt 7 665exemplar. Tidskrifterna fördelades på ett tusental mottagare såsom sjukhus,ålderdomshem, ungdomsgårdar, institutioner inom kriminal-, ungdoms- ochalkoholistvård och militära förband. Enligt 8 § 6 lagen (1968: 430) ommervärdeskatt (8 § 6 ändrad : 885) är vissa tidskrifter befriadefrån mervärdeskatt för sina tryckerikostnader. Sådan befrielse gäller undervissa förutsättningar för medlemsblad och personaltidningar, vissa utländskapublikafioner samt publikationer som väsentligen framstår som organ försammanslutningar med huvudsakligt syfte att verka för religiöst,nykterhetsfrämjande, politiskt, miljövårdande, idrottsligt ellerförsvarsfrämjande ändamål eller att företräda handikappade eller arbetshindrademedlemmar. (Fi 1976: 01)har i betänkandet (Ds Fi 1976: 7) Stöd till organisationstidskrifter föreslagitatt stöd skall införas till organisationstidskrifter. Stödet föreslås utgåenligt regler som i väsentliga delar överensstämmer med reglerna för befrielsefrån mervärdeskatt. Regeringen har tidigare denna dag beslutat att enproposition till skall avlämnas på grundval av bl. 3 Förslag om förändring av det statligakulturtidskriftsstödet 3.1 Dagstidningar och veckotidningar,radio och TV är enligt utredningen breda kanaler för information ochopinionsbildning genom att de i första hand vänder sig till en stor publik.Kultur- och organisationstidskrifterna däremot är mer selektiva i sitt val avmålgrupp och tar ofta på sig uppgiften att vara mer djuplodande i sinaanalyser. De blir därmed smala kanaler för begränsade och speciella uppgifter.Genorn att de inte främst syftar till att vara kommersiellt lönsamma kan deavstå från en hel del av det material som präglar dags- och veckopressen. Ikultur- och organisationstidskrifter inleds ofta en debatt som sedan försvidare i andra massmedier, framhåller utredningen. 1976/77: 82 5 Utredningen påpekar vidare attkulturtidskrifterna spelar en inte oväsentlig roll för arbetstillfällena förförfattare, illustratörer och andra kulturarbetare, särskilt sådana som arbetarpå frilansbasis. Dagspressens kultursidor kan bara ta in en liten del av detmaterial som dessa kulturarbetare producerar. Andra medier ger endastsporadiska möjligheter för denna grupp att medverka. Utredningens studium avkulturtidskrifternas ekonomiska situation resulterar i följande konstaterande:tidskrifterna är små, de är dyra och de går med förlust. Av de 80 kulturtidskrifter, som fårstatligt grundbidrag för /77, har 46 en upplaga per nummer somunderstiger 5 000 exemplar och 21 har en upplaga mellan 5 000 och 10 000exemplar. Endast 13 tidskrifter har större upplaga än 10 000 exei-nplar per nummer.Genomsnittspriset för en årsprenumeration på en av dessa tidskrifter är 33: 60kr. Priset per tidningsexemplar blir 4: . Utredningen konstaterar attgrundbidrag endast kan utgå till tidskrifter som går med förlust. som har fått grundbidrag redovisar dock enligt utredningenunderskott även sedan hänsyn har tagits till grundbidraget. Därtill kommer alltdet obetalda arbete som görs för att få tidskrifterna att överleva. Utredningen har haft samtal medföreträdare för kulturtidskrifter samt infordrat skriftligt material för att kunna göra bedömningar av tidskrifternas ekonomiska situation. Därvid har bekräftats att kostna derna har ökat kraftigt . Eftersom kulturtidskrifterna inte har så stora annonsinkomster har de framför allt kunnat kom pensera sig för ökade framställningskostnader genom att höja prenume rationspriserna. Den eventuella lösnummerupplagan har ofta endast ringa ekonomisk betydelse. Utredningen konstaterar atttendenser till att kompensera kostnads-' ökningen genom nedskärningar.av dentekniska fkvaliteten har märkts. För vissa tidskrifter med speciella krav påteknisk kvalitet i tryck och papper har emellertid sådana nedskärningar varitsvåra att göra. I vissa fall har antalet nummer per åt; begränsats..: Utredningen anser att det statligatidskriftsstödet inte har förmått ändra den ekonomiska, helhetsbilden för tidskrifterna. Även efter tid skriftsstödets tillkomst har tidskrifter lagts ned av ekonomiska skäl; A andra sidan har företrädare för en rad tidskrifter.vittnat om att stödet har gett dem möjlighet att fortsätta utgivningen. Framför allt har grund bidraget gett en viss trygghet, i Utredningen föreslår, som resultatav sin utvärdering av de nuvarande stödformernas effekter och ändamålsenlighet, att grundbidraget byggs ut kraftigt, att projektbidraget avskaffas och att stödköpsordningen ges en helt annan utformning än . .. ,i; Grundbidraget utgör, enligt.utredningen grundvalen fördet It 1976/77. 1976/77: 82 6 Det är enkeh och okomplicerat genom att et endast ärfråga om ett direkt anslag som tidskriften får disponera fter behov. Samtligatillfrågade tidskrifter har understrukit grundbidra-ets lämplighet somstödform. har man betonat att det är allt-ör litet. bör den största delen av kulturtidskriftsstödet även fortsättningenutgå i form av grandbidrag. Liksorh nu bör grundbidrag ndast kunna ges tillkulturtidskrift. Utredningen är tveksam till det nuvarande kravetatt en kulturtidskrift kall gå med förlust för att få grundbidrag samt attdenna förlust inte kall kunna täckas från annat håll. De ekönöihiskaförhållanden under ilka kulturtidskrifterna arbetar är sådana att det aldrigtorde bli fråga m att göra ekonomisk vinst på det statliga grundbidragetsbekostnad. Jtredningen anser därför att en tidskrift bör kunna erhållagrundbidrag ven om den ett visst år inte skulle redovisa förlust. Om entidskrift un-er i följd redovisar vinst bör givetvis hänsyn tas tilldetta i idragsgivningen. Vidbedömningen av hur stort varje tidskrifts bidrag bör vara har älvfallet mångaolika faktorer kommit att spela en roll. Det ligger i en selektiva stödformerisnatur att så blir fallet. Enligt utredningen nns det anledning att från tidtill annan se över hela bidragsgivningen ch pröva utfallet av denna mot vissaschabloner, t. ex. upplaga, kostader eller förlust. I anslutning till sin behandling av grundbidragettar utredningen oek-i upp frågan om befrielse från mervärdeskatt påtryckerikostnader, rtredningen uppger att 43 av de 80 kulturtidskrifter som fårgrundbi-rag /77 var skattskyldiga till mervärdeskatt för år1975. nligt utredningen betalade de sammanlagt ca . i mervärde-cattpå sina tryekerikostnader. Eftersom dessa tidskrifter inte är belade frånmervärdeskatt kommer de inte heller i åtnjutande av det istributionsstöd tillorganisationstidskrifter som tidskriftsutredningen ar föreslagit. Om de hadevarit berättigade till sådant stöd skulle det immanlagda distributionsbidragetför dessa tidskrifter enligt kulturtid-criftsutredningen uppgå till ca 750 000kr. Kulturtidskriftsutredningenhar övervägt att föreslå befrielse från tervärdeskatt för kulturtidskrifter menföreslår i stället att den bidrags-irdelande myndigheten gertidskrifter, som betalar mer-irdeskatt, ett så stort tidskriftsstöd attkompensation ges för såväl mer-irdeskatt som för uteblivet distributionsbidrag.Utredningen anser det 3ck inte nödvändigt att utforma bindande regler på dennapunkt. Utredningens förslag skulle innebära att anslaget för grandbidrag cadefrån . under innevarande budgetår till 5 600 000 r. Utredningenbygger sina beräkningar på att de 80 tidskrifter »m nu erhåller grundbidragskall erhålla minst sämnia belopp i fort- 1976/77: 82 7 sättningensamt att ytterligare 50 tidskrifter skall få bidrag med i genomsnitt sammabelopp som de tidskrifter söm iiu erhåller stöd. Utredningen förutsättervidare att bidrag skall utgå med belopp som motsvarar vad tidskrifterna kanberäknas erlägga i mervärdeskatt på tryckerikostnader samt medel motsvarandeuteblivna distributionsbidrag. Som framgår av det följande föreslår utredningenatt projektbidraget slopas och att de medel som utgår via denna bidragsformi stället fördelas som grundbidrag. Projektbidraget har enligt utredningens uppfattningvarit alltför begränsat för att kunna spela någon väsentlig roll förtidskrifternas kvalitet. Även om de utdelade bidragen vart och ett för sig harmedverkat till ett bättre tidskriftsnummer så torde knappast tidskrifterna somhelhet ha blivit väsentligt bättre. Utredningen ställer sig därför tveksam tillatt staten i projektbidragets form skall specialdestinera så små penningbeloppsom det här är fråga om. Enligt utredningen borde det vara mer angeläget att istället ge ett högre grundbidrag. Det kan dessutom inte uteslutas att vissatidskrifter kan känna sig styrda av projektbidraget i sina redaktionellabedömningar. Utredningen föreslår att projektbidraget avskaffas och att medleni stället fördelas som grund-bidrag. Av utredningens beräkningar framgår det attstödköpsordningen har gynnat en förhållandevis liten grapp tidskrifter av de139 som för /75 har kunnat komma i fråga för stödköp. torde detta ha sin förklaring i att de lokala mottagarna avtidskrifterna i första hand har valt de tidskrifter på prenumerationslistansom kunde tänkas intressera en bredare publik. Enligt utredningen ger det nuvarandestödköpssystemet inte kulturtidskrifterna något betydelsefullt ekonomisktstöd. Det är vidare tveksamt om stödköpet på bästa sätt tillfredsställermottagarnas verkliga önskemål om tidskrifter. Utredningen föreslår att dengamla formen för stödköp ersätts med en ny som i första hand syftar till attstödja enbart kulturtidskrifterna. Det nya stödköpet bör, anser utredningen, ha tilländamål att ge berörda kulturtidskrifter ett ekonomiskt stöd genom ettbetydande antal prenumerationer. Stödet bör också bidraga, till att dessakulturtidskrifter sprids till intresserade läsare. Därmed blir också stödköpeten mark-nadsföringshjälp för små tidskrifter. Utredningen förordar att stödköpet enbart skallkunna erbjudas sådan kulturtidskrift som får grundbidrag. På detsättet anser sig utredningen ha säkrat att de mest behövande tidskrifterna fårstödet. Den bidragsfördelande myndigheten föreslås få uppdraget att välja utden grupp tidskrifter som skall erbjudas stödköp. Enhgt utredningen bör iförsta hand de små tidskrifterna komma i fråga för stödköp. Tidskrifter,som tas upp på stödköplistan, bör få ett rejält tillskott 1976/77: 82 8 Utredningen har i sina beräkningar utgått från 500prenumerationer vardera. I stället för att som f. n. statliga och kommunalamyndigheter får välja bland de tidskrifter som kommer i fråga för ätödköp villutredningen överlåta åt tidskriften själv att anvisa mottagare förprenumerationerna. bör dock kunna ge de berörda tidskrifterna rådoch förslag om lämpliga prenumeranter. Utredningen tänker sig här bibliotek,sjukhus, militära förband o. d. Utredningen befarar att vissa myndigheter ochinstitutioner genom let nya stödköpet kommer att mista prenumerationer. ir det lämpligt att se över tidskriftsbehovet hos tidigaremottagare av ;tödköpsprenumerationer när vissa erfarenheter har vunnits av detnya systemet. Kostnaderna för stödköp har av utredningenberäknats till 1 750 000 k.T. Detta föratsätter att 100 tidskrifter igenomsnitt erbjuds 500 prenu-nerationer och att genomsnittliga prenumerationsprisetär . Utredningen föreslår ingen förändring avdefinitionen på begreppet kulturtidskrift. Som kulturtidskrift skall sålundafortfarande 'äknas tidskrift som med sitt huvudsakliga innehåll vänder sig illmän publik med samhällsinformadon eller med ekonomisk, social :llerkulturell debatt eller som huvudsakligen ger utrymme för analys jllerpresentation inom de skilda konstarternas områden. Som villkor för itöd börvidare liksom gälla att tidskriften enligt utgivningsplan ikall varaavsedd att ges ut med mer än ett nummer och med lögst ett nummer varjevecka. I och med att projektbidraget föreslås upphöra samtstödköpet för-indras till att endast gälla vissa grundbidragsberättigadetidskrifter, finns let enligt utredningen inget behov att definiera begreppetideell tidskrift. De ideella tidskrifterna kan i fortsättningen fåstöd genom det distri-Jutionsstöd till organisationstidskriftér somtidskriftsutredningen föreslagit. De ideella tidskrifter, som kan betraktassom kulturtidskrifter, tömmer självfallet också att kunna erhållagrundbidrag och itödköp. Utredningen finner det rimligt att de uppgifter,som tidskrifterna läm--lar till i anslutning till bidragsansökan,görs under ansvar. För den händelse uppgifterna har varit avsiktligtvilseledande eller jtbetalat bidrag inte har använts för avsett ändamål, börtidskriften i frå-»a, om så befinnes lämpligt, kunna uteslutas från vidarestatligt stöd ;ller förklaras skyldig att återbetala felaktigt använt belopp. Prop.1976/77: 82 9 Det råder en betydandesamstämmighet om behovet av ett statligt kulturtidskriftsstöd. Ingenremissinstans motsätter sig att statligt bidrag utgår och så gott som samtligainstanser välkomnar en kraftig ökning av det statliga stödet. Statenskulturråd som administrerat det hittillsvarande statligakulturtidskriftsstödet, framhåller att rådets egna erfarenheter och iakttagelseröverensstämmer med kulturtidskriftsutredningens resonemang och motiveringar. finner inteatt någon av de föreslagna ändringarna strider mot tryckfrihetsförordningen.Tvärtom får de anses främja den opinionsbildning och informationsfrihet somtryckfrihetsförordningen skall garantera. anförfrån de utgångspunkter han har att beakta att det inte finns några invändningarmot utredningsförslaget. finner att det ekonomiskastödet till kulturtidskrifter är värdefullt för att bevara och stärkamångfalden i tidskriftsfloran och ser därför positivt på den föreslagnahöjningen av stödet. Ett stort antal remissinstanser,bl.a. , , och , framhåller att statens insatser bör koncentreras till enuppräkning och utbyggnad av grundbidraget. Flertalet remissinstanser uttalaruppfattningen att grundbidraget måste utgå enligt selektiva principer. Fråganom vilka urvalskriterier som skall användas diskuteras av flera instanser ochsynpunkterna varierar. Utredningens förslag att förlustinte skall vara en förutsättning för stöd och att förlustkriteriet därför börutgå delas av flertalet av de remissinstanser som tar upp frågan, bl. a. LO,, , /SR . Däremot föreslår FACTU att nuvarande krav kvarståroch att regler utformas så att resultatredovisningarna för organisationstidskrifternaskall bli jämförbara med dem som inges för enskilt utgivna tidskrifter. vill bibehålla förlustkriteriet så längedet inte finns automatiskt verkande regler inom det selektiva systemets ram.För att undvika att en tidskrift, som lyckats få ett överskott,förlorar sitt bidrag föreslår föreningen att det förutsatta underskottetberäknas som ett genomsnitt . Utredningens förslag att man från tid till annan bör seöver bidrags- 1976/77: 82 10 givningen och pröva utfallet av denna mot vissa schabloner i första hand förlustens storlek, men även upplaga och kostnader tillstyrksav några remissinstanser. ABF anser dock att de tre schablonerna bör väga likatungt. RRV menar att förlustkriteriet inte ensamt bör avgöra bidragets storlek.Sveriges författarförbund betonar att en sammanväg-ning av olika kriterierständigt måste ske, så att varje tidskrift får ett till alla omständigheteranpassat bidrag. Några remissinstanser, nämligen RRV, presstödsnämnden ochPressbyråföretagen AB, menar att utredningen borde ha angett mera detaljeradekriterier för hur grundbidraget skall fördelas. Några remissinstanser, bl. a.näringsfrihetsombudsmannen och Svens-. ka bokförläggareföreningen, påpekar attanslaget för grandbidrag inte har räckt till mer än drygt hälften avde kulturtidskrifter som har bedömts vara stödberättigade. Näringsfrihetsombudsmannenanser det vara viktigt att anslagsbeloppen är tillräckligt stora och fördelaspå ett sätt som gör det möjligt att lämna stöd till alla tidskrifter som bedömsberättigade härtill. Två remissinstanser, statskontoretoch , behandlar ingående relationen mellan detföreslagna kulturtidskriftsstödet och det distributionsstöd somtidskriftsutredningen har föreslagit. Båda instanserna kommer därvid fram tillatt de två s t ö d f o r m e r-na bör samordnas. Enligt näringsfrihetsombudsmannenbör det vara möjligt att knyta stödet till kulturtidskrifter till detföreslagna distributionsstödet. Utformningen av det sistnämnda skulle därvid behövamodifieras för att ge kulturfidskrifterna tillräckligt stöd. Detta skulleexempelvis kunna ske genom att den stödberättigade upplagan beräknades på annangrund än postdistribuerade exemplar, att minsta stödberättigade upplagagenerellt sänktes och det fasta grundbeloppet höjdes. I förhållande till de nuframlagda förslagen skulle en samordning bl. a. innefatta fördelen av att enenda instans anförtroddes handläggningen av allt direkt stöd tilltidskrifter.. Om det inte visar sig möjhgt att nu genomföra en samordning harnäringsfrihetsombudsmannen inget emot att de nu framlagda förslagen prövasunder någon tid. Möjligheterna till samordning bör dock övervägas . Statskontoret betonar att reglernaför stöd till tidskrifter bör formuleras så att en tidskrift endast kan fåbidrag ur en av de båda föreslagna stödformerna. Den av tidskriftsutredningenföreslagna modellen med stöd i förhållande till den postdistribuerade upplaganborde kunna användas även för kulturtidskrifter, eventuellt med ett annatupplagebegrepp som bas. Fördelen med att samma modell används på kulturtidskriftsområdetsom för organisationstidskrifter är att den minskar bedömningsmomentet vidtilldelningen. Bedömningen skulle då begränsas till att gälla vilka tidskriftersom kan räknas som kulturtidskrifter. Prop.1976/77: 82 11 organisatorisklösning på denna fråga i ett längre perspektiv kan enligt statskontorets meningvara att presstödsnämnden får ett samlat ansvar för allt stöd till tidningaroch tidskrifter. Då det gäller de kulturpolitiska bedömningarna bör nämndenhålla nära kontakt med och i mervärdeskattefrågor medlänsstyrelserna. Utredningen har inte funnit möjligt att förordadirekt befrielse från mervärdeskatt för alla kulturtidskrifter. Däremot bör denbidragsfördelande myndigheten ge kulturtidskrifter, som betalar skatt, ett såhögt grundbidrag att kompensation ges för såväl mervärdeskatt som föruteblivet distributionsbidrag. Några bindande regler bör emellertid inteutformas. Riksskatteverketoch mervärdeskatteutredningen delar utredningens uppfattning att någonbefrielse från mervärdeskatt för kulturtidskrifter inte bör föreslås.Statskontoret, RRV, . , och Frihetlig Socialistisk anser emellertid att ensådan befrielse är möjlig och bör eftersträvas. vill att en sådan befrielse täcker tryckta skrifteri allmänhet. Frihetlig Socialistisk anser att åtminstone politiskaoch kulturella tidskrifter som ägs av organisation eller stiftelse och drivs'utan vinstsyften bör befrias från mervärdeskatteskyldighet. Fleraremissinstanser anser att tidskrifter som har tilldelatgrundbidrag också bör befrias från mervärdeskatt. I så fall skulle samtligagrundbidragsberättigade kulturtidskrifter även erhålla det föreslagnadistributionsstödet. betonar ätt om inte skattebefrielseinförs måste kompensation utgå vid bestämmandet av det enskilda bidraget.Presstödsnämnden anför att om förordningen inte reglerar hur grundbidragfastställs, är det rimligt att statsmakterna på annat sätt uttalar att statenskulturråd skall eftersträva likabehandling av de två kategoriernakulturtidskrifter.