prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Ordningsföljden för de ovannämnda 150 tiUkommandemindre komraer liksora hittUls att i första hand bestämmas avantalet invånare med dåUga mottagningsförhållanden inom de planeradestationernas täckningsområden. En stor del av stationerna är av förenklatutförande och har begränsad räckvidd. De kan förses med utrustning för bäde TVloch TV2 och lärapar sig i första hand för täckning av småbefolkningskoncentrationer. Såväl investerings- som driftkostnaderna för dessaförenklade stationer blir lägre än för konventionella mindre stationer.Härigenom beräknas stationer kunna anläggas förbefolkningskoncentrationer raed ned till cirka 25 hushåll raed sraåraöjligheter att ta emot TV2 och/eller TVl. anser det inte vararimligt från ekonomisk synpunkt att nu anlägga stationer för ännu mindrebefolkningskoncentrationer. faststäUdes en ny frekvensplan förAM~ljudradiosänd-ningar inom lång- och raellanvågsbanden i , ,och . tilldelades därvid åtta sändningsfrekvenser.Tilldelningen raöjUggör en bältre spridning av svenska prograra över kringliggandehavs- och landoraråden. För att raöjliggöra en sådan täckning krävs entämligen kapitalkrävande utbyggnad av fyra stationer. Ett belopp av 53,6 milj,kr. kostnadsnivå erfordras, fördelat på fera budgetår enligt nedan(milj. 1977/78 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 7,8 7,5 15,7 17,1 5,5 föreslår att programförbindelsenätetunder /78 utökas så alt stereosändning kan ske även ilokalradion. Ungefär hälften av sändarna erhåller därvid fullgodstereokvalitet även vid lokalradiosändning. Detta kräver ett investeringsbeloppav 0,4 railj. Ökning av kvaliteten på förbindelserna så att fuUgodstereokvalitet erhålls även vid lofcalradiosändning över de resterandesändarna planeras för feraårsperioden. Detta kräver ett ytterligare investeringsbeloppav 0,2 railj. För investeringar har jag beräknat 53,6inilj. Detta bör bl.a. möjliggöra en fortsatt utbyggnad avTV ,2-nätet.Täckningsgraden beräknas uppgå till den 1 juU 1977. Vid medelsberäkningenhar jag inte beaktat förslaget ora utbyggnad.av stereosändningar förlokalradion och inte heller förslaget om utbyggnad av fyra AM-sändare. Jag förordar vidare att ettbeställningsbemyndigande om 25 milj. kr. för /79 lärnnas tillteleverket. Anslaget till Televisions- ochIjudradioanläggningär bör beräknas med hänsyn till att en marginal utöverinvesteringsraraen bör, finnas för att Prop.1976/77:100 Bilaga 12 491 möjliggöraen av konjunkturraässiga eller andra skäl påkallad ökning avraedelsförbrukningen. Jag förordar därför att raedel för nästa budgetåranvisas enligt följande anslagsberäkning, Beräknad medelsförbrukning 1977/78 53,6 Avgår beräknad ingåendebehållning 4,6 Erfoderiigtanslag /78 54,4 Jag övergår nu till att behandla frågan oraförvaltningen av rundradio-rörelsens fond. Enligt beslut (prop.1966: 136, SU 1966: 163, rskr 1966: 388) fonderas hos den del av deårliga mottagaravgiftema, sora inte behövs för årets drift och investeringarför att kunna användas , då de löpande inkorasterna inte förslåratt täcka ulgifterna. Avsikten är att skall kunna utnyttjaradiofonden som likviditetsreserv. Behållningen på denna fond beräknas vidnästa budgetårsskifte bli 239 milj. kr. För att täcka tillfälliga likviditetsbehovdisponerar hämtöver en rörlig kredit i riksgäldskonloret om f, n,625 mUj. För den rörliga krediten utgår ränta på utnyttjat belopp enligtgmnder sora beslutas av fullmäktige i riksgäldskonloret. betalarersättning till rundradiofonden för utnyttjat belopp enligt samma norraer soragäller för den rörliga krediten. har i första hand utnyttjat radiofondensom likviditelsförstärkning och försl i andra hand den rörliga krediten. Efter samråd med chefen förkommunikationsdepartementet finner jag det raer konsekvent att televerkelsbehov av likviditetsreserv helt och hållet täcks genom den rörliga krediten.Jag förordar därför att rundradiorörelsens fond inte längre förvaltas avteleverket utan överförs till för att redovisas påriksgäldsfonden. Överföringen bör ske successivt under budgetåret1977/78 för att underlätta likviditetsplanering. Det bör ankomraapå regeringen att lämna närmare föreskrifter för överföringen och förvaltningen. För det fall televerkels nuvarande rörliga kreditframdeles inte är tUlräcklig avser enligt vad jag har erfarit chefen förkommunikationsdepartementet att föreslå regeringen att lägga fram förslag omen höjning av densamma. Jaghemställer att regeringen föreslår rUcsdagen att 1, medge att lämnas detbeställningsbemyndigande som jag har förordat i det föregående, 2, godkänna vad jag har förordalom förvaltningen av rundradio-rörelsens fond, 3, till Televisions- ochljudradioanläggningar för / 78 anvisa ett investeringsanslag av54 . Prop.1976/77:100 BUaga 12 UtbUdningsdepartementet 493 II: 14. 1975/76Utgift 4 553 527 Behållning 1976/77Anslag 1977/78 Förslag Detta investeringsanslag avser byggnadsarbeten förSveriges Radio i de fall då byggkostaadema överstiger 2 mUj. En särskUdinvesteringsplan finns fastställd för anslaget. svarar förupprättandet av prograrahandlingar för byggnadsobjekt och för redovisningen avdessa tiU regeringen, medan har huvudansvaret förprojekteringen och byggandet. I sina förslag till anslagsframstäUning /78 föreslår att anslaget förs upp med 1 000kr. För nästa budgetår har jag gjort upp följandeförslag till investeringsplan. Investeringsplan(1 OOO-tal kr.) 0. m. 36 600 18 950 25 100 80 650 36 600 19 700 35 717 15 781 10 000 13 800 10 000 10 983 På gmndval av mitt förslag tUl investeringsplan harjag gjort upp följande anslagsberäkning. Anslagsberäkning (1OOO-tal kr.) Behållning 1976-07-01Anslag /77 Anslag /78 (förslag) 1976/77 1977/78 1976/77:100 Bilaga 12 UtbUdningsdepartementet 494 Jaghemsläller att regeringen föreslår att till Vissa byggnadsarbeten för Radioför /78 under statens allmänna fastighetsfond anvisa ett investeringsanslagav . II: 15.Byggnadsarbeten inom verksamhetsområde I statsbudgeten för innevarande budgetår finnsuppfört ett investeringsanslag av 140 milj. kr. tiU byggnadsarbeten inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde. För nästa budgetår föreligger framställning frånbyggnadsstyrelsen om ett investeringsanslag av 150 mUj. Beredningen avhithörande frågor är ännu inte avslutad. Jag avser att senare föreslåregeringen att för vid 1976/lägga fram en särskUdproposition i ämnet. I statsbudgetförslaget bör tas upp ett preliminärt beloppav 150 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att, i avvaktan på särskUd proposition i ämnet,till Byggnadsarbeten inom verksamhetsområde /78 beräkna ett investeringsanslag av . 1976/77:100 Bilaga 12 495 1975/76Utgift 614 000 000 1976/77 Anslagi 705 000 000 1977/78 Förslag 806 000 000 Varav250 milj. kr. har anvisats på tilläggsbudget I för /77. Ur fonden utgår återbetalningspliktiga studiemedeltiU yngre elever i gymnasial utbUdning som bevUjas studiehjälp, tUl studerandei eftergymnasial utbildning och äldre studerande i gymnasial utbUdning sombeviljas studiemedel och till studerande som bevUjas särskilt vuxenstudieslöd. () föreslår attanslaget förs upp med ett belopp av 816 raUj. kr., vilket innebär en ökning med361 raUj. i förhållande till innevarande budgetår. En större del av detökade medelsbehovet, 250 milj. kr,, är dock hänförligt till innevarandebudgetår. Till yngre elever i gyranasial utbildningutbetalades återbetalningspliktiga studiemedel under /76 med6,2 mUj. Aterbetal-ningspliktiga studiemedel utgick vidare tiU studerande ieftergymnasial utbildning och till äldre elever i gymnasial utbUdning med 882,8mUj. Till studerande sora beviljats särskUt vuxenstudiestöd beräknasåter-betalnirigspUktiga studiemedel ha utbetalats med ca 6 milj, kr. Enligt nuvarande regler får återbetalningspliktigastudiemedel beviljas tiU yngre elever i gymnasial utbUdning med högst ,för läsår. CSN föreslår en höjning av beloppet till . Nämnden begärdämtöver medel för att få möjUghet att tUlärapa en mindre restriktivekono-raiprövning. Medelsförbrukningen beräknas till följd av ändringama ökamed 5,8 milj, kr. CSN föreslår att studieraedlen tilleftergyranasiala studerande och till äldre elever i gyranasial utbUdning höjsfrån av basbeloppet för ett nio raånaders läsår. Ökningen avstudieraedlen blir 1 040 vid basbeloppet . förslag underanslaget Studiebidrag m. m. om höjning av bidragsdelen av studiemedlen vinnerbifall, minskar behovet av fondmedel med 48,1 milj. kr. Belastningea på fondenberäknas då till 50 milj. ler. CSN föreslår vidare att fribeloppet för makesinkomst höjs från av basbeloppet för heltidsstuderande och från330 tUl av basbeloppet för deltidsstuderande. Höjning av fribeloppen förkorttidsstuderande bör enligt CSN:s. Prop.1976/77:100 Bilaga 12 UtbUdningsdepartementet 496 Deltidsstuderande föreslås få studiemedel per 15-dagarsperiod.För att tiUförsäkra aUa studerande studiemedel under hela den tid av läsåretsom de bedriver studier föreslår CSN att man upphör med nuvarande beräkning avstudiemedlen i 15-dagarsperioder och övergår till dagberäkning. Utflödet förhöjning av fribeloppsgränsen för makes inkomst beräknas tiU 11,5 milj. kr.,för höjning av fribeloppen för korttidsstuderande tUl 4 milj, kr,, förstudiemedel till deltidsstuderande till 0,7 mUj. kr.och för införande av dagberäkning tUl 7 milj. kr. För särskUt vuxenstudiestöd beräknar CSN medel för30 000 helårsplatser. ÄterbetalningspUktiga studiemedel utgör därvid 121 milj.kr. För studerande som bevUjas sådant stöd föreslås också regeln om dagberäkninggälla. Utflödet av återbetalningspliktiga studiemedel beräknas då öka medytterligare 1,2 milj. kr. Medelsåtgången /78 för yngre eleverberälmas uppgå till 13,0 milj. kr. beräknas vidare omkring 83 500eftergymnasiala studerande och äldre studerande i gymnasial utbildningbeviljas återbetalningspliktiga studiemedel. CSN har i sin beräkning utgåttfrån basbeloppet . Medelsbehovet avseende denna gmpp utgör enligtnuvarande regler 1 068,8 milj. kr. och med föreslagna förbättringar 1 142 milj.kr. TiU studerande med vuxenstudiestöd beräknas utgå 125 milj, kr, i det faUantalet stöd bestäms till 30 000. Det sammanlagda medelsbehovet föråterbetaloingspUktiga studiemedel uppgår sålunda tiU 1 280 mUj. Härifrånavgår dels en beräknad medelsreservation av 83 mUj. kr., dels beräknadeinflytsmde studiemedelsavgifter, friviUiga återbetalningar, inbetalningar pågrund av åter-kravsbeslut och inflytande amorteringar av beviljade lån urallmänna studielånefonden tiU 256 irulj. Det totala medelsbehovet utgör därför816 nulj. Medelsbehovet för särsldlt vuxenstudiestöd,återbetal-ningspliktig del, 125 raUj. förutsätts täckas med medel genomvuxenutbildningsavgift som tUlförts statsverket. Vid anslagsberäkningen för /78 harjag när det gäUer yngre elever i gymnasial utbUdning räknat med att högst 4 500kr. för läsår skall kunna beviljas som återbetalningspliktiga studiemedel. Dessutomhar jag räknat med att centrala () inom ramen för detbelopp som nämnden under innevarande budgetår har använt föråterbetalningsplUctiga studieraedel för yngre elever skall kunna tillärapa ennågot generösare ekonomisk prövning mot föräldrars och egen eUer makesinkoraster och förraögenhet. Med hänvisning bl. a. till den sittandestudiestödsutredningen är jag f. n. inte beredd att tUlstyrka CSN:s förslag omen höjning av studiemedlens återbetalningspliktiga del. Jag är heller inteberedd att föreslå en övergång från nu- Prop.1976/77:100 Bilaga 12 497 varandraberäkning av studiemedlen i 15-dagarsperioder tUl dagberäkning eller atl höjafribeloppet gentemot egen inkomst för korttidsstuderande. I följande sararaanställning har jag beaktatberäknade prisförändringar särat räknat raed ett oförändrat studerandeantal. Jag har vid anslagsberäkningen tagit hänsyn tUl deunder anslaget Studiebidrag ra, m. tillstyrkta höjningarna av fribeloppetgentemot makes inkomst. När det gäUer särskUt vuxenstudiestöd har jagberäknat en ökning med ca 2 000 årsplatser. Detta innebär ca 10 000 årsplatsertotalt för /78, Därvid har jag beräknat ca 30 milj, kr, iåterbetalningspliktiga studiemedel för studerande med särskiltvuxenstudiestöd. Jag förordar att . tillförs anslaget av de medelsom tUlfaller statsverket genom vuxenutbildningsavgiften och de influtna skattemedlenfrån de beskattade vuxenstudiestöden. Jag har i det inledande avsnittet F. VuxenutbUdningaviserat en plan för avveckling av överföring av medel frånvuxenutbildningsavgiften till studiemedelsfonden. /79 konunerjag således inte att förorda överföring av ytterligare medel och budgetåret1979/80 räknar jag med att inga medel skall tillföras studiemedelsfonden frånvuxenutbildningsavgiften. Anslagsberäkning(1 OOO-tal kr,) Anslag 1976/77 TiUäggsanslag 1976/77 Avgifter m. m. under 1916111 f. d, allmänna studie- Avgifter m. m. IIS f. d, allmänna studie- Vuxenutbildningsavgift m. m. Anslag 1911 IIS (förslag) , ,,. JaghemstäUer att regeringen föreslår att 1. godkänna att . avde medel som tUlfaller statsverket genom vuxenutbUdningsavgiften och deinflutna skattemedlen från de beskattade vuxenstudiestöden för budgetåret1977/78 tiUförs anslaget Studiemedelsfonden, 2. tiU Studiemedelsfonden /78 anvisa ett uivesleringsanslag av . 32 1976/77.1 saml Nr 100. Prop.1976/77:100 BUaga 12 498 IV: 6. 1975/76 Utgift 1976/77Anslag 1977/78 Förslag 1000 10 000 000 Denna fond tillkom genom beslut av riksdag(prop. 1963: 172, SU 1963: 212, rskr 1963: 405). Enligt kungörelsen (1964: 398)om lån för anskaffning av studentkårlokaler (omtryckt 1973: 384) kan lån frånfonden utgå tUl studentorganisationer vid universiteten m. fl. läroanstalterför anordnande av studentkår- och restauranglokaler för anstäUda ochstuderande. EnUgt kimgörelsen (1970: 273) om lån för inredning och utmstningför vissa studentkårlokaler (ändrad 1973: 385) kan lån från fonden utgå förförsta uppsättningen av inredning och utrustning för restauranglokaler. Till följd av statsmakternas beslut (prop. 13 s. 222, CU 1973: 10, rskr 1973:110) har beslutanderätten i frågor omstöd tiU allmänna samlingslokaler flyttats över tUl en delegation inom bostadsstyrelsen.Kungl. Maj:t har uppdragit åt delegationen att även vara beredande organ ifrågor oiri lån från förevarande fond (jfr prop. 10 s. 531). De lånebelopp sora saramanlagt beviljats ur fondenintill utgången av /76 framgår av följande sammanstäUning. Ränte- och jimörterings-f n del av Restauranglokaler Övriga kårlokaler Inredning och utrustning for restauranglokaler 7 756 000 26 491000 7 756000 12157 500 7 756 000 8266000 1 172 000 17194 000 För budgetåren 1964/651976/77 har under anslagetanvisats sammanlagt ca 26 milj. kr. Som framgår av sammanställningen har lånom sammanlagt ca 21 mUj. beviljats intiU utgången av /76. För innevarande budgetår har anvisats ettinvesteringsanslag av . Vidare får lån beviljas från fonden intiU ettsammanlagt belopp av 20 milj. kr. föreslår att ett anslag av 1 000kr. förs upp för /78. Lån bör under hasta budgetår få beviljasintiU ett sammanlagt belopp av 20 mUj. Prop.1976/77:100 BUaga 12 UtbUdningsdepartementet 499 Anslaget bör för nästa budgetår föras upp med . Vidare bör lån under nästa budgetår få beviljas intill ettsamraanlagt belopp av 20 milj, kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. medge att under /78 lånfår beviljas från lånefonden för studentkårlokaler intUl ett sammanlagt belopp av , 2. tUl Lånefonden för studentkårlokaler /78 anvisa ett investeringsanslag av . Prop.1976/77:100 Bilaga 12 UtbUdningsdepartementet 500 Lagom ändring i skoUagen (1962: 319) Härigenomföreskrives i fråga om skollagen (1962: 319) dels att 20 f § skall ha nedanangivna lydelse, dels att i lagen skaU införas en ny paragraf, 16 a §, av nedan angivna lydelse. Skolstyrelsen skall utse ett planeringsråd meduppgift att biträda styrelsen i frågor rörande utbildningens anknytning tillarbetslivet och att följa yrkesutbildningen i kommunen. Planeringsråd skall bestå av minst fem ledamöter. Iplaneringsråd skola arbetsgivare, arbetstagare och den offentliga arbetsförmedlingenvara företrädda. 20 f §2 I den mån ej annat följer av 3 § femtestycket, väljas ledamöter och suppleanter i utbUdningsnämnden av landstingettiU det antal bestämmer. Antalet ledamöter må dock ej vara undersju. Valet skaU vara proportionellt, därest det begäres av minst så mångaväljande, som motsvara det tal, vUket erhålles, om samtUga väljandes antaldelas med det antal personer valet avser, ökal med 1. Om förfarandet vid sådantproportionellt val är särskUt stadgat. Sker ej val av suppleanterpropor-tioneUt, skall tiUika bestämmas den ordning, i vilken suppleanternaskola inkallas tiU tjänstgöring. som väljes enligt första stycket, som väljes enligt första stycket, skolabestämmelsema i 17 § ovan skola bestämmelserna i 16 a och samti 4347 §§, 48 § första styc- 17 §§ ovan samt i 4347 §§, 48 § ket, 4951 §§ och 54 § fjärde första stycket, 4951 §§ och 54 § stycketlandstingslagen fjärde stycket landstingslagen 1954(nr 319) äga motsvarande tiU- (1954: 319) äga raotsvarande till- Utan hinder av 2 § 2 förvaltningslagen (1971: 290)äga 4 och 5 §§ nämnda lag tiUämpning i samtliga ärenden hos utbUdnmgsnäriMid,som väljes enligt första stycket. Dennalag ttäder i kraft . 1Lagen omtryckt 1970:1026. Senaste lydelse 1971:630. Prop.1976/77:100 Bilaga 12 501 Lagom ändring i studiestödslagen (1973: 349) Härigenom föreskrives att 2 kap. 1 §, 3 kap. 6, 7och 11 §§, 4 kap. 17 och 19 §§, 5 kap. 4 § samt 6 kap. 6 § studiestödslagen(1973: 349)i skall ha nedan angivna lydelse. 1§2 Sluderande vid 1 § Studerande vid harrätt till förlängt barnbidrag har rätt till förlängt bambidrag med från . raed i raånaden från ochraed kvartalet efter det under och med kvartalet efter det under vilket han fyUt . Detsamraa gäller studerande gäUer studerande som deltager i motsvarande un- sora deltager i raotsvarande under- dervisningvid skola sora avses i visning vid skola sora avses i 33 33eller 34 § skollagen (1962: 319). eller 34 § skoUagen (1962: 319). 6§' Studiebidrag utgår raed 150 6 § Studiebidrag utgår med i raånaden. 7§* Inackorderingstillägg utgår med Inackorderingstillägg utgår med till stude- till stude rande som behöver inackordering, rande som behöver inackordering. TUlägget orafattar dessutom rätt TiUägget omfattar dessutora rätt tiU fria heraresor enligt de närraare tUl fria heraresor enligt de närmare bestäramelser som meddelas av re- bestäramelser som meddelas ay re geringen eller myndighet som rege- geringen eller myndighet som rege ringen utser. 11 §5 Behovsprövat tiUägg utgår med Behovsprövat tiUägg utgår med Närmare bestämmelser om behovsprövat tiUäggmeddelas av regeringen. 17 § Utöver vad som följer av 16 § minskas detbelopp som enhgt 13 § första stycket och 14 § utgår tUl heltidsstuderande förvarje hel, sammanhängande tidsperiod med 1Lagen omtryckt 1975: 359. ' Senaste lydelse 1975: 805. » Senaste lydelse 1975:805. ' Senaste lydelse 1976:174. « Senaste lydelse 1976:174. 1976/77:100 BUaga12 502 1. en fyrtiofemtedel av den del av den studerandesförmögenhet som överstiger sex gånger basbeloppet, eller 2, om den studerande är gift och lever tillsammansmed maken, en fyrtiofemtedel av den del av makamas sammanlagda förmögenhet som överstiger nio gånger basbeloppet. Om den studerande är gift och Om denstuderande är gift och lever tillsararaans med raaken, lever tillsammans med maken, minskas det belopp som enligt 13 § minskas det belopp sora enligt 13 § första stycket och 14 § utgår för första stycket och 14 § utgår för varje hel, saramanhängande tids- varje hel, sammanhängande tids period dessutom raed period dessutom med två fyrtiofemtedelar av den del av två fyrtiofemtedelar av den del makens inkorast under kalender- av makens inkomst under kalen- halvåret som överstiger två och ett derhalvåret som överstiger tre bas- halvt basbelopp. Är den studerande gift men lever han ej tillsammansmed maken, äger första stycket 2 och andra stycket motsvarande tillämpning, iden mån detta följer av bestämmelser som meddelas av regeringen eUer, efterregeringens bemyndigande, av centrala , För deltidsstuderande minskas det belopp som utgårför ett kalenderhalvår enligt 13 § första stycket och 14 § för varje hel,sammanhängande tidsperiod med en niondel av den del av denstuderandes inkomst som överstiger av basbeloppet. Utöver vad som följer av första stycket rainskasdet belopp som enligl 13 § första stycket och 14 § utgår tiU deltidsstuderandeför varje hel, sammanhängande tidsperiod med 1, två fyrtioferatedelar av den del av denstuderandes förmögenhet som överstiger sex gånger bsbeloppet, eller 2. om den studerande är gift och lever tUlsaramansmed maken, två fyrtiofemtedelar av den del makarnas sararaanlagda förmögenhet som överstiger nio gånger basbeloppet. Om sådan studerande är gift sådanstuderande är gift och lever tillsammans med maken, och lever tUlsammans med maken, minskas det belopp som utgår en- rainskas det belopp som utgår en ligt 13 § första stycket och 14 § ligt 13 § första stycket och 14 § för varje hel, sammanhängande för varje hel, sammanhängande tidsperiod med fyra tidsperiod med fyra fyrtiofemtedelar av den del av fyrtiofemtedelar av den del av makens inkomst under kalender- makens inkomst under kalender halvåret som överstiger 330 pro- halvåret som överstiger 390 pro cent av basbeloppet, cent av basbeloppet. Är den studerande gift men lever han ejtillsaramans med maken, äger andra stycket 2 och tredje stycket motsvarandetiUämpning, i den mån detta följer av bestämmelse som meddelas av regeringeneller, efter regeringens bemyndigande, av centrala , Senaste lydelse 1976:174. Prop.1976/77:100 Bilaga 12 503 Denna lag träder i kraft såvitt avser 2 kap. 1 §och 3 kap. 6 § och i övrigt . >Senaste lydelse 1976:174. » Senaste lydelse 1976:174. 1976/77:100 BUaga12 504 Lagom ändring i lagen (1975: 358) om VuxenutbUdningsavgift Härigenom föreskrives att 2 § lagen (1975: 358) omvuxenutbildningsavgift skaU ha nedan angivna lydelse. 2 §1 Arbetsgivare erlägger årUgen Arbetsgivareerlägger vuxenutbildningsavgift med be- vuxenutbildningsavgift med be lopp som motsvarar lopp som raotsvarar av suraman av vad arbetsgivaren av summan av vad arbetsgivaren har utgivit som lön till har utgivit som lön till arbetstagare i pengar eUer i natu- arbetstagare i pengar eller i natu raförmåner i form av kost eller bo- raförmåner i form av kost eUer bo stad eller, i faU som avses i 3 kap. stad eller, i fall som avses i 3 kap. 2 § andra stycket sista punkten 2 § andra stycket sista punkten lagen (1962: 381) om allmän för- lagen (1962: 381) om allmän för säkring, annan ersättning för ut- säkring, annan ersättning för ut fört arbete. Vid beräkningen av avgiften tages icke hänsyn tUlarbetstagare, vars lön understigit femhundra kronor. Vidare bortsesvid beräkningen från arbetstagare, som icke är obligatoriskt försäkrad enligtlagen (1954: 243) om yrkesskadeförsäkring, om ej faU som avses i 3 kap. 2 §andra stycket sista punkten lagen om allmän försäkring föreligger. Avgift erlägges icke för arbetstagares lön vidsjukdom eller ledighet för vård av sjukt bam eUer med anledning av bams födelsetUl den del lönen motsvarar sjukpenning eller föräldrapenning, som arbetsgivareäger uppbära enligt bestämmelsema i 3 kap. 16 § lagen (1962: 381) om allmän försäkring.Avgift erlägges ej heller för lön som ai-betsgivare har utgivit tUl bam förarbete utfört i hans förvärvsverksamhet i de fall avdrag för lönen ej får skevid inkomsttaxeringen. Dennalag träder i kraft . 1Senaste lydelse 1976: 83. Prop.1976/77:100 Bilaga 12 UtbUdningsdepartementet 505 A m. ni. 7 1.Utbildningsdepartementet 18 675 000 8 2, Konamittéerm, m, 25 194 000 8 3, Extra utgifter 650 000 18 1, Förvaltningskostnader 7 021 000 Bidrag till kulturprogram inom föreningslivetm. Bidrag till kulturverksamhet inom organisationer 9 325 000 Bidrag till särskilda kulturella ändamål 4 266 000 Bidrag tillde handikappades kulturella verksamhet *8117 000 Bidrag tillkonstnärer m. m. 34 8.Inkomstgarantier för konstnärer 3 475 000 35 9, Ersättningåt författare m fl för utlåning av deras verk genom bibliotek m. m, 25 180 000 Teater, dans och musik 38 10, Bidrag till 53 436 000