prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Avfallshanteringen i Studsvik omfattar delsradioaktivt avfall från utvecklingsarbeten vid AB Atomenergi, dels aktivtavfall från kärnteknisk och icke-kärnleknisk verksamhel i och utanför Studsvik.Bolaget har strävat efter att skapa resurser för att påett miljömässigt riktigt sätt omhänderta inte bara sitt eget radioaktiva avfallutan också avfall från sjukhus, forskningsinstitutioner m. fl. Bolaget har hos programrådet för radioaktivt avfallansökt om medel för viss planering av utbyggnad av resurserna i Studsvik.Programrådet har dock konstaterat alt dess mandal inle omfattar sådana arbetensom bolaget önskar utföra och bolaget har därför hemstäUt omstatiiga anslag för såväl budgetåren 1975/76 som 1976/77 med sammanlagt 1,5milj. De föreslagna insatserna omfattar följande områden. - Rökgasrening vidförbränningsanläggning. - Förvaring av avfallet. - Hanteringsutrustning förgammastrålande och alfaaktiva komponenter. - Förbättring av reningsmetoderför vätskeformigl avfall. 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 288 Atomenergi anmäler att i avvaklan på beslulbeträffande sådant anslag kan bolaget för den närmaste liden endasl ulföraabsolut nödvändiga insatser, vilkel medför ökade svårigheter att omhändertaavfall från icke-kärnleknisk verksamhet. AB Atomenergi föreslår i särskild framställningall, uiöver de medel som lidigare begärts för budgetåren 1975/76 och 1976/77,förbudgelårel 1977/78 ett särskilt anslag anvisas för utvecklingsinsatser förhantering av radioaktivt a vfaU med . Grundläggandeforskning och bibliotek i Studsvik har i sitl delbetänkande (Ds I1976:3) Grundläggande forskning och bibliotek i Studsvik redovisat vissaförslag rörande organisationen för den grundläggande forskningsverksamhetenoch i .' Betänkandet har remissbehandlats. En redovisning av förslagen i betänkandet och avremissyttrandena har lämnats av chefen förUtbUdningsdepartementet vid hans behandling av anslaget under huvudtitel (prop. 1976/77:100bil. E 10). behandlade så sent som vid föregåenderiksmöte ingående frågan om verksamhelen vid AB Atomenergi (prop. 1975/76:109,NU 1975/76:43, rskr 1975/76:261) och om slatliga anslag härför. Sludsviksutredningenhar till uppgift all lämna förslag i molsvarande frågor för tiden fr. o. m.budgelårel 1978/79. Jag finner det därför rimligt att AB Atomenergi /78 får arbeta inom en i huvudsak oförändrad institutionell ochekonomisk ram. Med denna utgångspunkt vill jag först kort beröra de frågor somaktualiseras av delbetänkande Gmndläggande forskning ochbibliotek i Studsvik. Förslag med anledning härav har tidigare i dagredovisats av chefen för . Därefter avser jag attnärmare behandla den övriga verksamheten i Studsvik och frågan om anslag tiU ABAtomenergi för /78. Den grundläggande forskningsverksamhet som omfattasav förslag utgörs av dels den nuvarande verksamhelen vidforskningsrådens laboratorium, dels verksamheten vid AB Atomenergis van deGraaff-generator. Som framgått av chefens förutbildningsdepartementet föredragning anser jag att del är angelägel alt detunga basresurser som finns i Studsvik på rimliga villkor kan ställas även lillden grundläggande forskningens förfogande. Som harframhållit innebär Atomenergis bolagsform att den grandläggande forskningen iStudsvik inle har kunnat be- 'Delbetänkandet har avgetts av landshövding , ordförande, professorGunnar och docent . 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 289 drivaspå med annan högskoleforskning fulll jämförbara viUkor. Verksamheten vid vande Graaff-laboratoriet har erhållit särskiU driftbidrag. förslag innebar alt van deGraaff-laboratoriet skulle sammanföras med forskningsrådens laboralorium liU enoch samma organisation för grundläggande forskning i Studsvik. Verksamheten vidforskningsrådens laboratorium är beroende av tillgången tiU reaktortjäns-ler.F. n. råder viss osäkerhet om den fortsatta reaktorverksamhelen i ett längreperspektiv. Chefen för har därför tidigare denna dagredovisat att han inte är beredd att nu skapa en permanentforskningsinstitution inom högskoleväsendet. Han har i samråd med mig förordatatl AB Atomenergis van de Graaff-laboratorium skaU införlivas medforskningsrådens laboratorium . Den sammanslagna organisationen,som bör inbegripa nuvarande verksamhet vid forskningsrådens laboralorium ochvan de Graaff-laboratoriet, kommer därvid att hänföras till detnaturvetenskapliga forskningsrådet, som kommer att överta bl.a. de uppgifter statens råd för atomforskning nu har. Berörd personal avsesbli erbjuden anställning vid forskningsrådens laboratorium. Överföringen av van de Graaff-laboratoriet fårvissa konsekvenser för beräkningen av anslag tilj AB Atomenergi. Jag återkommertiU dessa. För egen del viU jag i anslulning tiU vad chefenför UtbUdningsdepartementet lidigare har redovisat anföra följande. DetbibUotek som byggts upp vid AB Atomenergi har tillkommit då dedirekta statliga forsknings- och utvecklingsinsatserna på käraenergiområdethaft betydande omfattning. AB Atomenergi har haft elt i huvudsaksjälvständigt programansvar för de med statsmedel finansierade insatsema ochbolaget har kommit att i det aUmänna forskningsbiblioteks-väsendets ställe tapå sig huvudansvaret för den svenska litteraturförsöij-ningen inom områden somatomfysik, kärnfysik, kärnenergiteknik m.fl. Detta har inneburit belydandekostnader för bolaget. Genom att omfattningen av det direktstatsanslagsfinansierade forsknings- och utvecklingsarbetet vid Atomenergiunder senare år har minskal har möjligheterna för Atomenergi att med egna medelfinansiera den omfattande biblioteksverksamheten starkt försämrats. I avvaktan på bl. a. arbetebeslöt därför om ett särskUt bidrag för driften av /77 (prop. 1975/76: 109, NU 1975/76:43, rskr 1975/76:261). Iregleringsbrev har regeringen för ändamålet beräknat 2,5 milj. kr. Som chefen för harframhåUit bör slaismakterna söka reducera AB Atomenergis ansvar förlitteraturförsöijningen inom käraenergiområdel och intilliggande vetenskapertill vad som utifrån bolagets egen verksamhet är nödvändigt. 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 290 åtuniversitets- och högskoleämbetet att låta utreda frågan om huvudmannaskap förbiblioteket i Studsvik. Det kan inle nu anges när förslag med anledning avdetta utredningsarbete kan framläggas. I avvaktan härpå anser jag att medelliksom innevarande budgetår bör beräknas för driften av Atomenergis bibliotekinom ramen för bolagets statsanslag även för /78. Jagåterkommer härtill vid min behandling av anslagsfrå-goraa. 1975/76; 109 angavs följande områden förAtomenergis huvudsakliga verksamhet: - Forsknings- och utveckUngsarbeteinom käraenergiområdet på uppdrag av myndigheter, företag och organisationer. - Forsknings- ochutvecklingsarbete inom energiområdet i övrigt med utnyttjande av inom bolagettillgängliga personella och materiella resurser och i övrigt i den utsträckningsom efterfrågan på bolagets tjänster gör sådana insaiser motiverade. - Kommersiell verksamhet medanknytning till bolagets huvuduppgifter. Jag ansluter mig tUl bedömningen att detta bör varabolagets huvudinriktning. Jag förutser emellertid en viss ytterligareförskjutning av bolagets arbete från det käratekniska området tillenergiområdet i övrigt. Jag räknar med att detta kan ske utan ökning avbolagels personal. Den energipolitiskt motiverade forsknings- ochutveckUngsverksamhe-ten vid Atomenergi ulgör en del avenergiforskningsprogrammet och medel härför utgår under anslagetEnergiforskning. För Atomenergi förutser jag, somjag anmälde vid min behandlingav detta anslag, dels minskade insatser inom det kärntekniska området, delsökade insaiser främst i fråga om spiUvärmeutnyltjande men också vad gäUer bl.a. solenergi och energilagring. Till den energipoUtiskl motiverade verksamheten vidAtomenergi hör också de delar av bolagets omfattande arbeten inomkärnsäkerhetsområdet, vilka finansieras av och somgäUer säkerheten hos sådana kärnkraflanläggningar för vilka koncessionbeviljats eUer koncessionsansökan ingivits. Medel härför utgår under anslagetStatens kärnkraftinspektion: Kärnsäkerhelsforskning. Enligl konsortialavtalet mellan staten och Aseaåtar sig staten all verka för att forsknings- och utvecklingsresurseraa hosAtomenergi kan stödja svensk industris kommersiella verksamhet påkäraenergiområdet. Avtalet gäller intill utgången av . Statens stöd tillsvensk kärakraftindustri ulgår dels i form av bidrag lill projekt som utförs isamarbete mellan Atomenergi och kärakraftindustrin, dels i form av att statenfinansierar vissa delar av verksamheten vid Atomenergi. För budgetåren 1975/76och 1976/77 har på statsbudgeten uppförts ett särskilt anslag för de statsmedelsom anvisats tiU AB Atomenergi för stöd till svensk kärnkraftindustri.Härutöver har staten lämnat stöd till kärnkraftindustrin genom bidrag tillbasverksam- 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 291 heteni Studsvik, främst för driften av R2-reaklorn. För /77 uppgårstödet till kärakraftindustrin, inkl. driftbidrag till R2-reaklorn, lill 30,5milj. EnUgt vad jag erfarit uppgår industrins insatser för överenskomnasamarbetsprojekt till ca 10 milj. kr. R2-reaktom är av väsentUg betydelse förverksamheten vid Atomenergi och för det svenska kärakraftprogrammet, bl.a. fören mängd säkerhetstekniska undersökningar. Det interaationella konkurtenslägetmedger emellertid inte att fulla kostnader för bestrålningstjänster i reaktorndebiteras kundema. Vid överväganden om Atomenergis verksamhet på längre siktär frågan om det framtida utnyttjandet av R2-reaktorn av avgörande betydelse. arbeie ingår att överväga på vad sätt en förändring avverksamhetsområdet för Atomenergi påverkas av livslängden hos de tungabasresurseraa i Studsvik. Trots de betydande statliga bidrag som f. n. utgårtill driften av R2-reak-torn i Studsvik uppkommer enligt bolagets redovisningett kraftigt underskott för denna verksamhetsdel. Med hänsyn liU framför alllden internationeUa konkurrenssituationen vad gäUer bestrålningsljänster hardet bedömts som omöjligt att väsentligt öka taxoraa. Fortsatt reaktordriftfömtsätter därför f. n. ytterligare ökat statsanslag. Jag har beräknat kosinaden för driften avR2-reaktora i Studsvik till ca 23 milj. kr. I förhållande till AB Atomenergisberäkningar har jag därvid inte räknat in bolagsgemensamma kostnader föravfaUshantering i Studsvik. Jag förordar att staten lämnar ett driftbidrag somtäcker av de beräknade kostnadema, 19,5 milj. kr. Vidare behöver ABAtomenergi medel för att täcka även återstående del av de reaktorkostnader somär hänförliga till bestrålningar av radiofarmaka for det av Atomenergi ochAktiebolaget gemensamt ägda Aktiebolaget . Koslnaderaa härförberäknarjag tiU . Kostnader hämtöver för reaktordriften bör helttäckas taxevägen i form av ersättning for bestrålningstjänster. Jag beräknaratt det med det av mig förordade statsbidraget skaU vara möjligt för ABAtomenergi att uppnå ekonomisk balans i driften av R2-reaktora. Även hanteringen av radioaktivt avfall i Studsvikdrar stora kostnader för bolaget. Krav på allt större säkerhet ökar ytterligaredessa kostnader. I princip anser jag att koslnaderaa för avfallshanteringen böringå i projektkostnaderna för de arbeten med radioaktivt material etc. somulförs i Studsvik. Vad gäller vissa kostnader av bl. a. baskaraktär har ensådan fördelning f. n. inte ansetts möjlig. Sådana kostnader har av Atomenergii anslagsframställningen till stor del hänförts till driften av R2-reaktorn.Jag anser del riktigare att redovisa dem separat och jag förordar att särskildamedel beräknas för ändamålet. Jag förordar också atl särskUda medel anvisasför att täcka kostnader för vissa utvecklingsarbeten rörande hantering avradioaktivt avfall, främst i fråga om rökgasrening och rening av vätske-formigtavfall. Jag beräknar för dessa ändamål . resp. 1,5 milj. kr. Atomenergisställning som centralt käraforskningscentrum har inneburit 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 292 atti bolaget även sådan verksamhet har kommit att rymmas som vid en rentförelagsekonomisk bedömning inte kan motiveras. Hit hör t. ex. vissakämlekniska basresurser och kostnader för nationell strålskyddsberedskap m. m.Även vissa av bolagets lokalisering betingade koslnadsfördy-ringar måstehänföras lill denna kaiegori. För dessa koslnader bör bolaget liksom hittillsunder anslaget Aktiebolaget : Övrig verksamhet ges särskildersättning. Jag beräknar behovet av ersättning för dessa ändamål tUl 10 milj.kr. under /78. Härav har jag beräknat 2,8 milj. kr. för driftenav i . Det ankommer på regeringen att meddela närmareföreskrifter om medelsdispositionen i detla fall med hänsyn till de eventuellaålgärder som kan aktuaUseras av pågående utredningsarbete. Jag har med hänsynliU vad jag tidigare anfört i beräkningen inte inbegripit medel för driften avvan de Graaff-laboratoriet. Sådana medel liksom en del av de medel sominnevarande budgetår utgått tiU AB Atomenergi som ersättning för kostnader förforskningsgruppers utnyttjande av faciliteter i Studsvik har för budgetåret1977/78 beräknats med sammanlagt 1,5 milj. kr. under utbildningsdepartementetshuvudtitel under anslaget . Vid debitering av uppdragskostnader till vissastatliga uppdragsgivare och inom ramen för samarbetsavial med svenskkämkraftindustri har AB Atomenergi inte möjlighet att begära full täckning avsina kapitalkostnader. För atl vidmakthålla forskningsstationen i Studsvikmåste Atomenergi tillföras medel för underhåU och viss upprustning avanläggningar och för viss modernisering av utrustningen i Studsvik. I avvaktanpå de förslag som kan komma att framläggas av bör dessamedel - som angavs i prop. 1975/76: 109 (s. 14) - utgå över driftbudgeten. Jagberäknar medelsbehovel under budgelårel 1977/78 till 9,5 milj. kr. Vad gäller AB Atomenergis verksamhet till stöd försvensk kärnkraftindustri, vilken baseras på det av godkända konsortialavtaletmel-. lan staten och Asea (prop. 1968:169, SU 1968:199, rskr 1968:408), har erfarenhetenvisat alt delar av de medel som anvisats under anslaget AktiebolagetAtomenergi: Stöd tiU svensk kärakraftindustri har kommit att utnyttjas förarbetsuppgifter där industrins finansiella andel är liten. Detta får i varjefaU delvis tolkas som att intresset för ifrågavarande uppgifter är begränsat.Sedan har avslutat sitt arbete får det ankomma påavtalsparteraa, staten och Asea, att närmare pröva föratsättningar och formerför fortsatta insatser till stöd för svensk kärakraftindustri. F. n. anser jagemellertid att det finns anledning anta att en ändrad utformning av statensfinansiella bidrag skulle kunna leda tiU totalt sett effektivaremedelsanvändning. Jag förordar alt följande ordning tillämpas medböijan den 1 juU 1977. Slaten bör ställa elt särskilt anslag till förfogandeför sådant energitekniskt forsknings- och utvecklingsarbete varomöverenskommelse kan Iräffas mellan AB Atomenergi och kraftföretagen och dentillverkade industrin 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 293 ochdär de sistnämnda är beredda alt bidra med halva kostnaden för det vid ABAtomenergi utförda arbetet. Jag förutsätter därvid att ett ramavtal träffasmellan AB Atomenergi och kraftinduslrin rörande inriktningen och styrningen avell gemensamt program med väsentligen samma utformning som de kollektivaforskningsprogram för vilka STU branschvis anvisar medel. Inom ramen för dethär avsedda programmet är jag dock beredd atl acceptera atl vissa projekt kanfå inrymmas även om det inte går alt uppnå en helt gemensam finansiering frånsamtliga avtalsparter. Det bör ankomma på regeringen alt lämna närmareföreskrifter i denna fråga. Jag beräknar medelsbehovet för statens stöd lilldel förordade programmet tUl 15 milj. kr. Medlen bör utgå från ett särskihanslag. Med hänsyn lill det kraftiga statsbidrag tiU driften av R2-reaklorn somjag förordat bör bestrålningskostnader inte få inräknas i denprojektkostnad som läggs tUl grand för beräkningen av statens 50-procentigabidragsandel. De av mig förordade behoven av direkta statsanslaglill AB Atomenergi under /78 framgår av följande sammanställning(milj. 1977/78beräknar föredraganden Stödtill kollektiv energiteknisk forskning ochutveckling vid AB Atomenergi 15,0 Bidragtill drift av R2-reaktom 19,5 Bidrag till avfallshantering i Studsvik 4,25 Summaanslag för rörelsen 50,25 Underhåll och upprustning av anläggningar och utrustning i Studsvik 9,5 Som jag tidigare angivit bör för det av mig förordadestatliga stödet lUl kollektiv energiteknisk forskning och utveckling vid ABAtomenergi uppföras ett särskill anslag på statsbudgeten. I övrigi anser jagatt de medel staten direkt anvisar tUl AB Atomenergi bör utgå från ett ochsamma anslag. Med de anslag jag nu har förordal räknar jag medatl Atomenergis löpande verksamhet inte skall komma att uppvisa underskotteller överskott av någon betydelse. Jag viU i sammanhanget erinra om vadföredragande departementschefen anförde i prop. 1975/76:109 (s. 16) omanpassning av bolagets resurser och kostnader till den faktiska efterfrågan påbolagets tjänster. 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 294 F15.Bidrag till verksamheten vid Aktiebolaget Nyttanslag (förslag) 44750000 I enlighet med vad jag har redovisai börstatens direkta bidrag liU verksamheten vid AB Atomenergi utgå från ett ochsamma anslag. Jag förordar att ett reservationsanslag benämnt Bidrag tillverksamheten vid Aktiebolaget förs upp på statsbudgeten för dettaändamål. Den behållning som vid utgången avjuni 1977 kan finnas på de nuvarandereservationsanslagen Aktiebolaget : Övrig verksamhet och AktiebolagetAtomenergi: Särskilt bidrag bör föras över till förevarande anslag. Jag beräknar medelsbehovet under anslaget tiU . med följande fördelning på skilda ändamål (milj. Bidragtill drift av R2-reaktom 19,5 Bidragtill avfallshantering i Studsvik 4,25 Utvecklingsarbeten för hantering av Övrigverksamhet 10,0 UnderhåU och upprustning av anläggningar ochutrustning i Studsvik 9,5 Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till verksamheten vid AktiebolagetAtomenergi anvisa ett reservationsanslag av . Energiteknisk forskning och utveckling vid Aktiebolaget Nyttanslag (förslag) 15 000 000 Anslagetavses täcka statens andel av kostnaden för kollektiv energiteknisk forskningoch utveckling vid AB Atomenergi i enlighet med vad jag har anfört. DenbehåUning som vid utgången av kan finnas på det nuvarandereservationsanslaget Aktiebolaget ; Stöd tUl svensk kämkraftindustribör föras över tiU förevarande anslag. Jag beräknar medelsbehovet underanslaget till 15 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till EnergUeknisk forskning och utveckling vidAktiebolaget anvisa ett reservationsanslag av . 1975/76Utgift 20000000 Reservation 1976/77Anslag 20000000 1977/78Förslag 19500000 Prop.1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 295 Iräffade staten och dåvarandeAllmänna svenska elektriska aktiebolaget, numera , ett konsortialavtalom samarbete på reaktor- och bränsleområdet. Avtalet, som gäller tiU utgångenav , innebär bl. a. att parteraa skall samarbeta inom ramen för ettsjälvständigt bolag, AB Asea-Atom. hargodkänls av (prop. 1968:169, SU 1968:199, rskr 1%8:408). Asea-Atom har till uppgift att bedriva utveckling,tillverkning och försäljning av kärareaktorer och reaktorbränsle. Bolaget harövertagit vissa tillverkningsresurser m.m., som tidigare fanns hos Asea och hosAB Atomenergi. Aktiekapitalet i uppgår sedan år 1974till 100 milj. kr. 15 s. 156, NU 1974:26, rskr 1974:198).Staten och Asea äger lika stora delar. Asea-Atomhar ett dotterbolag i , . Pågrand av Asea-Atoms begränsade möjligheter att slälla realsäkerhet föråtaganden i samband med leveranser har staten och Asea ställt garantier om fn. 145 milj. kr. Garantierna har formen av en förbindelse att intUlett belopp av 290 milj. kr. tiUskjuta medel som kan visa sig vara erforderligautöver bolagets egna tillgångar för att bolaget skall kunna fuUgöra sinaförpliktelser. Garantibeloppet, som ursprangligen var 500 milj. kr. (prop.1%9:I0I, SU 1969:99, rskr I%9:245), har reducerats tiU följd av dels ökningenav aktiekapitalet , dels lämnade medelstillskott (prop. 1972:52,NU 1972:34, rskr 1972:197), (prop. 15 s. 154, NU 1974:26,rskr 1974:198), (prop. 1 s. 490, NU 1975:30, rskr1975:202) och (prop. 1975/76:100 bU. 15 s. 246, NU 1975/76:42, rskr1975/76:260) om sammanlagt 85 milj. kr. från var och en av aktieägaraa. Asea-Atoms orderingång har varit följande: 1969 ca 485 milj. kr. 1970 ca 34 milj. kr. 1971 ca 466 milj. kr. 1972 ca 342 milj. kr. 1973 ca 1691 milj. kr. 1974 ca 1010 milj. kr. 1975 ca 1067 milj. kr. 1976 ca I 142 milj. kr. (tUl mittenav november). hade bolaget tillsammans meddotterbolag inneliggande order till ett värde av ca 5 219 milj. kr. och den 15november 1976 tiU ca 6300 milj. kr. Faktureringen beräknas för de åtta förstaverksamhetsåren uppgå till sammanlagt ca 1485 milj. kr., varav ca 74 milj. kr.beräknas falla . 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 296 AB Asea-Atom föreslår med hänvisning till tidigareskrivelser samt till överläggningar mellan aktieägaraa och Asea-Atomsverkställande direktör att staten utbetalar ett medelstiUskott om20 milj. kr. En del av Asea-Atoms inneliggande order har tagitsunder en period med pressad prisnivå. Till följd härav har bolaget därför haftelt vissl behov av medelstillskott . Överenskommelserörande dessa medelstillskoll Iräffades senasi mellan bolagels ägaremed innebörd atl Asea-Atom skulle tillföras ett medelstillskottav 39 milj. kr. Enligt min uppfattning kan uppgörelsen inte frångås. 1977 finns inle någon överenskommelse om medelstillskoll. Slaten och Asea bör svara för hälften vardera avdet nu aktuella medelstillskottet. Asea har förklarat sig villigt att bidramed medelstiUskott under fömtsättning bl. a. att de av slaten ochAsea utställda garantierna reduceras med summan av de akluella tillskottenfrån ägarna. Som följd härav bör statens förbindelse att till Asea-Atomtillskjuta högsl 145 milj. kr. reduceras med 19,5 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att till MedelstUlskott UU Aktiebolaget /78 anvisa ett reservationsanslag av . Nordisk fond för teknologi och industriell utveckUng 1975/76Utgift 4500000 Reservation 1976/77Anslag 4500000 1977/78Förslag 4290000 Från anslaget utgår bidrag till nordisk fondför teknologi och industriell ulveckling (nordisk industrifond), som bUdadesden enligt överenskommelse mellan de nordiska länderaa (prop.1973:79, NU 1973:35, rskr 1973:138). Fonden är underställd . Den syftar tiU atl främja lekniskt forsknings- ochutveckUngsarbete med industriell inriktning och av gemensamt inlresse för tvåeller flera nordiska länder. Enighet har uppnåtts om att fonden totalt börtillföras 50 milj. kr., varav 40 milj. kr. är förlagt till . Vid sammanträde den 12 juni 1973fastställde bl. a. stadgar för fonden och aUmännariktlinjer för verksamheten. Fonden har mottagit 150 projektförslag.Beslut har fattats om stöd till 67 projekt med sammanlagt 26,5 milj. kr. Destörsta insatsema har gjorts inom verkstadsindustrin, Uvsmedelsindustrin samlmassa- och pappersindustrin. En speciellt kraftig ökning har skett inomarbetsmiljöområdet. 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 297 Fonden avser atl inkomma till ministerrådet med enredogörelse för de samlade erfarenheteraa av dess verksamhet saml med förslagtill dess fortsatta verksamhet och finansiering. har fonden dessutom lämnat stöd lillforskning och utveckUng av betydelse för energihushållningen. För dettaändamål har för anslagits . över Nordiska ministerrådetsbudget. Vid sitt sammanträde beslötNordiska ministertå-det att de generella prioriteringar som har tiUämpats förfondens verksamhet skall gälla även för . Vid fördelningav fondens stöd skall således en viss koncentration ske till miljövårdsleknikinkl. arbetsmiljö, hälsovårdsteknik, transportteknik, datateknik och dessanvändning, energiteknik med särskild inriktning på energianvändning ochenergibesparing samt resursteknik i övrigt, speciellt materialteknik. Ministertådet beslöt vidare att föreslå dels attfonden tUlförs 10 milj. kr.