prop · G00398 · 1976-12-31 00:00:00 — d) Regeringen har fortlöpande lämnat bidrag tillÅPAB för projek teringskostnader. beslöt, i samband med dess ställningsta gande till en utbyggnad för rekreationslivet i i tilläggsstat till riksstaten för /73, om ett anslag av . till bidrag till projekteringskostnader för ÅKAB. e) Regeringen lämnade tiU likadelar bidrag och av skrivningslån till kostnader för utförande av liftar och stollinbana i Åre om sammanlagt . f) Regeringen beslöt, till följd avkostnadsfördyringar avseende kabin banan och serveringsanläggningen, bevilja ytterligare lokaliseringsstöd med . g) Regeringen beslöt och den12 att ge statsbidrag till beredskapsarbeten med . tUl för upprustning av Sylstationen. Regeringen fattade vi dare beslut om bidrag med . tiU 1976/kostnader för upprustningen. h) Regeringen lämnade bidrag tUlkostnader för anläggande av en parkeringsplats i med 148 000 kr.Regeringen lämnade bidrag tiU uppförande av Alpint Centrum i Åremed . i) i har för vissaarbeten lämnat bidrag med . Statens bidrag till m. m. omfattar,enligt den förutsatta finansieringsplanen jämte reviderade kostnadsberäkningari , följande åtaganden. 1976/77: 98 13 bidragtill upprustning av Sylstationen . Staten har således till finansieringbidragit med ca 50 milj. kr., varav ca 35 milj. kr. utgör bidrag m. m. och 15,3milj. utgör lån eller garanti för lån. 4 aktuella framställningar m. m. om åtgärder i Åreområdet Åre kommun omfattar 76 kvadratmU och har 9 200invånare. Av invånarna bor i tätorterna. Kommunen har en befolkningsmålsättningpå 9 400 personer . En avgörande faktor för att nå det uppsatta måletoch motverka en befolkningsminskning är Åresatsningen på turism och rekreation.Härvid hoppas också kommunen på att den nu rådande åldersfördelningen, vilkenföranletts av yngre åldersgruppers utflyttning och f. n. innebär att avinvånarna är pensionärer, till viss del skaU kunna förändras. Åre kommun är en utpräglad turistkommun. Ijämförelse med den traditionella industrin är turistindustrin en arealkrävandenäring med en tUl ett flertal mindre orter spridd lokalisering avverksainheten. kommuns budget omsluter ca 60 mUj. varavkapitalutgifterna utgör ca 16 milj. kr. Skattekraften motsvarar enligt taxering114:11 kr. per invånare eller av rikets medelskattekraft. Dettainnebär att kommunen till följd av skatteutjämningssystemet är en s. k.tillskottskommun med . Utdebiteringen tUl den borgerligakommunen har på gmnd av starkt ökade driftkostnader måst höjas med sammanlagt 2kr. och uppgår för till . 1976/77: 98 14 Densammanlagda kommunalskatten i de olika församlingarna ligger mellan 29:30 och30 kr. och medeltalet ligger på , vilket var den högsta utdebiteringeni landet . Äv utdebiteringen åtgår . Trots utdebiteringshöjningarna har nettolåneskulden samtidigtmåst ökas med 9,7 milj. kr. till sammanlagt 37,8 milj. kr., motsvarande 4 120kr. av utdebiteringen åtgår till amortering ochungefär lika mycket till räntor. beräknades i budgeten ytterligare ennettoupplåning med 2,9 milj. kr. Den starkt ökade omsättningen på såväl drift-som kapitalsidan innebär en stark belastning på kommunens likviditet.Periodvis måste en betydande del av kommunens underställningsfria lånerättnyttjas för att klara behovet av likvida medel och redan nu blir igångsättningenav olika byggnadsprojekt helt beroende av om lån kan ordnas före byggstarteneller ej. För har kommunen skapat ett särskilthelkommunalt bolag med 2,5 milj. kr. Bolaget har en investeringsomslutningi dag om ca 70 milj. kr., varav knappt 30 mUj. 4.2Framställningar från Åre kommun Åre kommun anmäler att ett väl utbyggt vatten- ochavloppssystem krävs för att uppfylla gällande lagstiftning samt den fysiskariksplanens intentioner. De totala kostnaderna för dessa anläggningar beräknastill 90100 milj. kr. Endast en mindre del, ca 22 mUj. kr., är f. n. investerade. För att klara av vatten- och avloppsförsörjningen isamband med genomförande krävs investeringar på ca 4550 milj.kr. Dessa belopp finns redovisade i en översiktlig utredningför Områdesplan Åre Husa Fröå. För att möjliggöra genomförandet av Åreprojektetsförsta deletapp krävs investeringar i vatten- och avloppsanläggnmgar i form avett nytt reningsverk, huvudledningar, ombyggnad av vattenverk m. m. Kostnadernahar beräknats till 19 milj. kr. i aktuellt prisläge. För att förbättra underlaget för kabinbanan ochandra i deletappen ingående aktivitetsanläggningar krävs snabbast möjligautökning av bäddkapaciteten inom området. Konkreta planer finns f. n. på anläggningarför turistiskt boende inom Åre samhälle på ca 800 bäddar. Härvid avses den s.k. Resobyn med ca 400 bäddar och ytterligare en boendeanläggning i omedelbaranslutning till denna. 1976/77: 98 15 För förverkligandet av dessa utbyggnadsplaner samtandra byggnadsprojekt, exempelvis permanentbostäder, lokaler för kommersielloch allmän service m. m. måste erforderlig kapacitet på vatten- ochavloppssidan skapas. Kommunstyrelsen i Åre kommun har hos länsstyrelseni hemställt om att för Resobyn få utnyttjanuvarande vatten- och avloppsanläggning. har angett att någonnämnvärd ökning av bebyggelsen i Åre inte kan ske utan att erforderiigkapacitet på vatten- och avloppssidan byggs upp. Det befintligaavloppsreningsverket i samhälle är dels kapacitetsmässigt överbelastat,dels konstruerat för en mycket begränsad reningseffekt. Därav följer att detprincipieUt råder förbud mot att utan tUlstånd eller dispens enligtmiljöskyddslagen ansluta ytterligare bebyggelse tUl reningsverket. Kommunen står beredd att sätta i gånganläggningsarbetena för ett nytt reningsverk, men har till följd av bristandefinansieringsmöjligheter inte kimnat påbörja arbetena. Kommunen erinrar om attregeringens principbeslut angående förstadeletapp medger i statsbidrag tUl kostnaderna för vatten- och avloppsanläggningar.Åre kommun ser det dock som nödvändigt att erhålla ett till förhöjtstatsbidrag för de vatten- och avloppsinvesteringar som är förorsakade avÄreprojektets första deletapp. Åre kommun redovisar som gmnd för ett förhöjtstatsbidrag att kommunens vatten- och avloppstaxor efter kommunsammanläggningenden har höjts väsentligt och fr. o. m. uppgår till 7 500kr. per anläggning plus . per bädd för stugbyar och hoteU.Brukningsavgifterna uppgår tUl ca . för ett enskilt fritidshussamt till ca . per bädd och år i stugbyar resp. hotell. Kommunens vatten- och avloppstaxor har sedanjanuari 1974 höjts vad beträffar arJäggningsavgifter med och förbrukningsavgif ter med . 4.2.2Trafikanläggningar m. m. i Åre samhälle I Åre utvecklingsplan för ett svensktrekreationsområde analyserades hur resandet tiU, från och inom området kundeförväntas ske. Investeringsförslagen omfattade investeringar somsärskilt främjade den kollektiva trafiken, men även de bUbuma turisternas behovav parkeringsmöjligheter. En ändrad trafikföring i Åre centrum ansågserforderlig för att klara den ökade belastningen. Åre centrum borde bli heltbilfritt vissa tider av året. I rapporten 1972: 7 avseende utbyggnad avÅreregionen för turism och rekreation bedömdes volymen av detrafikinvesteringar som i första hand borde komma i fråga i den förstådeletappen. 1976/77: 98 16 föreslogsinvesteringar i lokala vägar, vägbelysning, parkeringsdäck och andraparkeringsanläggningar samt gångvägar. Kostnaderna beräknades priser till ca1,83 mUj. Investeringarna omfattades av regeringens principbeslut år 1974och kostnadsramen beräknades tUl 2,3 milj. kr. Kommunen erinrarom att i beslutet förutsattes att staten skulle lämna bidrag avinvesteringskostnaderna. Kommunen framhåller nu att en etappvis utbyggnadbör ske på sådant sätt att den eftersträvade totallösningen av trafikfrågornaej försvåras och att första etappen skall möjliggöra genomförandet av Åreprojektetsförsta deletapp. Vidare skall det kollektiva resandet prioriteras. första deletapp omfattartrafikalstrande aktivitetsanläggningar såväl norr om väg E 75 genomkabinbanans utförande, som söder om vägen genom planerade sommaraktiviteter vidÅre strand. Utvecklingen av bostadsbyggandet för turismen kommer att ske mellan"gamla" och "nya" väg E 75, väster om samhälle. Det har mot denna bakgrund ansetts särskiltangeläget att prioritera vägar, parkeringsplatser och gångvägar som betjänarkabinbanan, Åre strand, turistboendebebyggelsen väster om samhälle, denkollektiva trafiken samt Åre centrum. 4.2.3Markförvärv för turistiskt boende Åre kommun utreder f. n. frågan om lämpligorganisation för markförvärv och exploateringsverksamhet förturistbebyggelsen. För att säkerställa ett tillräckligt samhäUeligtmarkinnehav krävs markförvärv motsvarande exploatering. Kommunen räknarmed en utbyggnadstakt av 400 bäddar under . Åre kommuns behov av mark skulle enligt dessaförutsättningar kräva ett kapital på ca 10 milj. kr. Kapitalet måste, medhänsyn till kommunens lånebelastning, lånas på tUlräckligt förmånliga villkor.Sådana bedöms av kommunen böra innebära ränte- och amorteringsfrihet.Efter 5 år beräknas lånen kunna vara räntebärande. Kommunen beräknar att enlöptid inledningsvis bör fastställas tiU . borde, i samband meden eventuell utvärdering av projektet, frågan om löptid och amorteringar kunnaprövas. 4.3ÅKAB:s finansieringssituation och framtida driftekonomi 4.3.1Situationen beträffande beslutade investeringar ÅKAB har redovisat ettbetydande finansiellt underskott för de hittiUs beslutade objekten.Totalkostnaderna beräknas 1916fil: 98 17 i aktuellt prisläge, varav endast . Byggnadsarbetena är ännu ej helt avslutade, varför denslutliga produktionskostnaden är kalkylerad. Hämtöver föreligger ytterligarekrav mot bolaget i form av stridiga, icke reglerade fakturor från enentreprenör. Kapitalunderskottet vilket i den nu gjorda kalkylen utgör . har baserats på en kapitalbe-hovsplan beräknad från kontraktsbeloppoch prognostiserade merkostnader till följd av mervärdeskatt, index och bl. Visst hänsynstagande har skett tillstridiga fakturor. Investeringarna av beslutade objekt i ÅKAB:s regi är i ettslutskede, varför successiv slutfakturering från entreprenörer och leverantörerär aktuell. Bolaget uppger att företaget om inte finansieringstäckning inomkort sker av i huvudsak hela det redovisade underskottet måste gå ilikvidation. Brist på likvida medel kan uppstå inom en mycket nära framtid. m. har bolaget utbetalt belopp motsvarande beslutadfinansiering. beräknas ytterligare 3,7 milj. kr. 4.3.2Bedömningar av AKAB:s framtida driftekonomi Intentionerna bokom , som de utformadesav kommittén för planering av turistanläggningar och friluftsområden ochsedermera av den särskUda arbetsgmppen, var att genom genereUa åtgärder främjautvecklingen av turism och friluftsliv. a. skulle skapas aktiviteter iöverkomliga prisklasser rekreationsanläggningar, boendemöjligheter,transporter m. m. Det konstaterades att efterfrågan är stor på prisbUligaanläggningar med många aktiviteter som inte kräver dyrbara investeringar, mensom däremot är arealkrävande. De av arbetsgruppen företagna företagsekonomiskaoch kommunalekonomiska analyserna visade bl. a. att verksamheten väntas ge ettekonomiskt godtagbart resultat utan subventioner om investeringarna i Åregenomförs och om en beläggning som överstiger dagens kan nås. Med enkapitalsubvention på av investeringsbeloppet kunde man räkna med attverksamheten skulle gå ihop redan med oförändrad beläggning. Etappindelning avprojektet, jämte de överväganden om lönsamheten för projektet idriftsituationen som bUdade underlag för finansieringskalkylerna iarbetsgmppens rapport, förutsatte en kapitalsubvention av motsvarandestorleksordning. Regeringens senare stäUningstagande ledde tUl en kalkyleradkapitalsubvention med 18,3 mUj. (av en investering omfattande ca 41milj. för hela det beslutade . Enligt den intUl år 1976beslutade kapitalfinansieringen till 59,4 milj. kr. utgör 28,4 milj. kr. (eUer48 %) lånefinansiering beräknad för i stort sett samma omfattning investeringarmed samma drift- och räntabilitetsförutsättningar. Ändelen lånat kapital förÄKAB:s investeringar Prop.1976/77: 98 18 iförsta hand i kabinbanan har utifrån de fortlöpande reviderade finansieringskalkylernasåledes för i stort sett samma objekt ökat från ca 12,5 milj. kr. till 28,4milj. ÅKAB har fortlöpande bedömt resultatutvecklingen med utgångspunkt ide av den särskilda arbetsgruppen redovisade antagandena om aktivitetemasbeläggning. AKAB har redovisat bedömningar av resultatutvecklingen somger vid handen att de beslutade investeringarna kan bära lånomfattande ca 12 milj. kr. AKAB har därvid förutsatt att den ännu ickefinansierade delen av de pågående projekten således de kostnader somöverskjuter 59,4 milj. kr. inte skall ge företaget ytterligarekapitalkostnader. Bolagets kapitalbehov täcks f. n. huvudsakligen avbyggnadskrediliv för anläggningarna jämte de utbetalda statiiga stöden.Härutöver har och läns sparbank lätrmat långfristiga lån medsammanlagt ca 12,1 milj. kr. Som säkerhet för byggnadskreditivet har lämnatsdels en statlig garanti av om 7 milj. kr. och dels engaranti av om 1 milj. kr. Statiigt lokaliseringsstöd iform av lån utgör . Bolaget har i sina bedömningar av den framtidaresultatutvecklingen gjort den bedömningen att kompletterande investeringar ärnödvändiga för att dels förbättra resultatet, dels nå målen för Areprojektet.ÅKAB hävdar att de tillkommande investeringarna dels en serveringsbyggnadvid kabinbanans bergsstation, dels ett parkeringsdäck vid dess dalstation var för sig utgör integrerade och nödvändiga delar av en funk-tionsmässighelhet. De investeringar som beslutats kommer inte att fungeratUlfredsställande i driftskedet, om inte serveringsbyggnad och parkeringsdäckuppförs. De två tiUkommande objekten omfattades inte av beslutet om den förstadeletappen av etapp , men väl av etapp I i den särskildaarbetsgruppens etappindelning. 4.4.1Serveringsbyggnad vid kabinbanans bergsstation ÅKAB anser att en serveringsbyggnad på , ianslutning till kabinbanans bergsstation, erfordras av olika skäl: Kabinbanans ekonomiska utfallskulle förbättras. Möjligheten för äldre, rörelsehindradeoch handikappade att komma i kontakt med högfjället var en viktig faktor dåbeslutet om kabinbanan fattades. Besök på högfjället skulle då inte enbart utgörasav en tur- och returresa med kabinbana. Utförandet av kabinbanan och enplanerad handikappvänlig permanentad promenadväg 1976/77: 98 19 ibergsstationens närhet skulle ge t. ex. rullstolsbundna möjlighet tillnärkontakt med högfjäUet. Serveringsbyggnaden skulle då utgöra replipunkten ien avslutad vandring. För högfjällets besökare bedöms serveringsbyggnaden som en nödvändighet.Byggnaden skuUe bU en tillflyktsort vid hastigt väderomslag. Vandrings- ochskidåkningsområdet på högfjäUet behöver vidare en matservering av tillräckligstorlek. Serveringsbyggnaden kostnadsberäknas i aktuellt prisläge till 7 milj. 4.4.2Parkeringsdäck vid kabinbanans dalstation Kabinbanans dalstation ligger vid väg E 75.Byggnadsnämnden i kommun, statens vägverk och polismyndigheterna ställer kravpå parkeringsdäckets tillkomst för att en acceptabel trafikmiljö skall uppnås.Parkeringsdäcket ingick också i fömtsättningama för bygglov för kabinbanan.ÅKAB bedömer att behovet av parkeringsplatser uppgår tUl 350. Den nuvarandeparkeringsplatsen som avses ersättas av parkeringsdäcket har kapacitet för143 bilar. Iaktuellt prisläge har kostnaderna beräknats till 7,4 milj. kr. 4.5Vissa projekt inom första deletappen kommun, ÅPAB och ÅKAB har utöver deredovisade frågorna rörande investeringar i vatten- ochavloppsanlägg ningar, vägar och markförvärv, de av ÅKAB i huvudsak beslutadeoch genomförda investeringarna och behovet av kompletterande investeringar tagit upp de övriga investeringar som omfattas av första deletappen.Intressenterna i Åre har hemstäUt om statens medverkan till finansieringsbeslutföre utgången av beträffande dessa investeringar. 1973: 85 angav föredragandedepartementschefen att en utbyggnad av borde ske i etapper. Detbetonades särskilt att varje etapp borde vara en oberoende enhet, som gör detmöjligt att avvakta de marknadsmässiga förutsättningarna innan stäUning tastill fortsatt utbyggnad. Intressenterna fäster uppmärksamheten på att denförsta deletappen omfattar projekt som enligt regeringsbeslut ansettsutgöra en sammantagen enhet. Det är därför angeläget att etappen får slutförasså snart som möjligt. I det följande redovisas de återstående projekt i förstadeletappen som åsyftats. 4.5.1 Lågenhetshotell/stugby i förstadeletappen ingår byggande av lägenhetshotell/stugby med ca 1976/77: 98 20 Enligt finansieringsförutsättningarna skall full finansiering ske genomlokaliseringsstöd och kompletterande statsbidrag. Objektet är sedan en tidprojekterat, men har inte kunnat aktualiseras tUl följd av att stadsplan förmarkområdet ännu inte fastställts. ÅKAB beräknar under fömtsättning attställning tas till finansieringsfrågan att byggstart kan ske under våren1977, sedan stadsplanefrågan lösts. ÄKAB bedömer att lägenhetshotellet/stugbyn,med bolaget som huvudman och full finansiering från statens sida avinvesteringen, verksamt skulle bidra tUl att förbättra bolagets resultat i driftskedet.Objektet kostnadsberäknas i aktuellt prisläge tUl ca 12 mUj. av turistanläggningar ochfriluftsområden redovisade beräkningar enligt vilka lönsamhet för utländskaturistområden, jämförbara med ett föreslaget utbyggt Åre, kan nås vid en kapacitetomfattande 5 000 bäddar. Inom Åre samhäUe finns ca 1 600 bäddar ihoteU, stugbyar och lägenhetshotell sammantaget. F. n. planeras ett tUlskott avca 800 bäddar. I diskussionerna om uppförandet av lägenhetshotellet/stugbynhar förutsatts en speciell inriktning i samverkan mellan iSverige, , ochRESO. En sådan samverkan har bedömts kunna medföra såväl goda rekreationsmöjligheterför breda samhällsgrupper som ge garantier för en högt och över en längresäsong belagd stugbyverksamhet. 4.5.2Rekreations- och fritidsaktiviteter m. m. Regeringens principbeslut omfattadeäven motionsslingor, elljusspår, bamliftar m. m. Åre strand avsågs bli utbyggtmed lek- och bollplaner, banor för tennis och minigolf, båthamn och motionshall.Vidare omfattades nyanläggning och upprustning av vandringsleder, liksom lederför ridning, cykling, kanoting och snöskoter, samt fiskevårdande åtgärder m. m.i deletappen. För dessa objekt förutsattes i huvudsak fuU statlig finansieringkunna ske genom bidrag eller bidrag i kombination med beredskapsarbeten. För enväg mellan Björnänge och , vilken bedömdes behöva tUlkomma främst föratt knyta samman olika rekreationsområden inom Åreregionen, fömtsättes visststatligt stöd utgå. Åre kommun har i särskild skrivelse beräknatkostnaderna för dessa aktiviteter, exkl. vägen mellan Bjömänge och , tUldrygt 5,5 milj. kr. Därav fömtsätts 5,2 milj. kr. Vägenmellan Bjömänge och kostnadsberäknas penningvärde tUl 4,6mUj. kr., varav Åre kommun hemställer om statsbidrag med 4,2 milj. kr. 1976/77: 98 21 Åre har väl utvecklade traditioner somrekreationsområde med betydelse för i första hand den inhemska vinterturismen.Kommitténs för planering av turistanläggningar och friluftsområden val avÄreområdet som särskilt studieobjekt för turism och rekreation är mot dennabakgrund naturligt. Kommittén avsåg med sina förslag att medverka till attÄreregionen byggdes ut till landets första stora utbyggda område för detfjärrinriktade rekreationslivet. En sådan utbyggnad borde, menade kommittén,genomföras på ett sådant sätt att man med den nådde vissa bestämda socialasyften. Målsättningen var att skapa ett allsidigt stort rekreationsområde, därstora befolkningsgmpper till rimliga kostnader kunde beredas möjlighet tUl rekreation. Mot bakgrund av turistkommitténs förslag, Uksom deförslag som redovisades av den särskilda arbetsgrupp som senare utveckladevissa av kommitténs förslag, indelades utbyggnaden i i etapper och deletapper.Den vägledande principen för denna indelning var att varje etapp och deletappskulle utgöra av varandra oberoende enheter som inte nödvändigtvis krävde enomedelbar fortsatt utbyggnad. har tidigare anslutit sig tillmålsättningarna för och har också för sin del förordat enetappindelning av utbyggnaden (prop. 1973: 85, KrU 1973: 20, rskr 1973: 144).Riksdagen anvisade särskilda medel för planering och projektering.Principbeslut om utbyggnaden fattades av den dåvaranderegeringen. Staten har därefter bidragit till ett i principbeslutet närmareavgränsat Åreprojekt med lån, bidrag, lokaUseringsstöd och bidrag tillberedskapsarbeten. a. beslöt om en statlig lånegaranti(prop. 1975: 1 bU. 11 s. 142, KrU 1975: 2, rskr 1975: 27). I avsnitt 2.3 har jag redovisat omfattningen avÅreprojektet. Projektet omfattar i huvudsak av varandra beroendeinvesteringar, dels i form av kommunala serviceåtgärder, basfunktioner förturismen, dels i form av rekreations- och friluftsanläggningar. När beslutet omÅreprojektets förverkligande fattades bedömdes det angeläget att områdetsattraktivitet för turister så snabbt som möjligt höjdes och att fömtsättningarskapades för att området skulle kunna ta emot en ökad turistström. Av dettaskäl beslöts att den i projektet ingående kabinbanan tidigt skulle komma tillstånd och att en stugby med stor kapacitet borde uppföras för att såväl öka sombredda turistunderlaget i området. () ett särskUtbolag med representanter för staten, kommunen, , RESO och denlokala turistnäringen i styrelsen har utarbetat förslag tillprojektets genomförande. Ett helkommunalt bolag, (), svarar för genomförande och drift av väsentiiga delar av projektet.Areprojektet inleddes med uppförandet av en 80-personers kabinbana upp motÄreskutans topp. 1976/77: 98 22 Enligt principbeslutet omfattarAreprojektet utöver kabinbanan liftar, stugby samt kompletterandeanläggningar för olika idrotts- och friluftsaktiviteter. Vidare omfattasprojektet av anläggningar i samt vissa investeringar för vatten- ochavloppsrening, vägar och trafikreglerande åtgärder samt bl. a. markförvärv.Arbetet med kabinbanan är i huvudsak slutfört och banan har tagits i drift.Vidare har uppförts liftar utmed Äreskutan m. m., serviceanläggning och parkeringsplatseri samt upprustning av vissa vandringsleder. Svenska turistföreningenhar med statliga bidrag rustat upp turiststationen i . Är 1974 beräknades kostnaderna för projektet tilltotalt 41 milj. kr. Investeringar om ca 70 milj. kr. har gjorts.Härtill har utgått statligt stöd om ca 52 milj. kr. Därtill kommerlokaliseringslån och en statlig lånegaranti. Trots att de totalainvesteringarna nu avsevärt överstiger de beräknade kostnaderna harväsentUga delar inte kommit till utförande. Uppenbarligen var de kalkylervarpå principbeslut gmndades inte tillräckUgt underbyggda. Enligt min uppfattning är det likväl angeläget attde i förutsatta investeringarna kan komma till stånd. För dettatalar även den enighet som rått kring . Denna enighet har kimnat noterassåväl i remissarbetet som vid riksdagsbehandlingen. Jag förordar därför attAreprojektet nu fullföljs i stort sett i den omfattning som beslutades inovember 1974. Det är därvid angeläget att Åre konomun, ÅPAB och ÄKAB gesrimUga fömtsättningar att vid projektets fullföljande nå de angivnamålsättningarna. En förutsättning härför är att omfattningen avinvesteringarna avgränsas för att ge ett rimligt underlag för bedömning av bl.a. finansieringsfrågorna. Som jag har redovisat i det föregående är Ärekommuns utdebitering till kommunalskatt en av landets högsta. Skattekraften ikommunen är väsentligt lägre än medelskattekraften i landet. Stor areal ochliten folkmängd har medfört ett stort upplåningsbehov för att möjliggörainvesteringar i främst basservice. kommun har därför en omfattandenettoupplåiung, med åtföljande höga kapitaltjänstkostnader som belastarkommunens driftbudget. förutsättningar är beroende av kommunensmöjligheter att ge service som kan möta en ökad turism i Åreområdet. Åre kommun har redovisat ett investeringsprogramför vatten- och avloppsrening inom kommunen till en beräknad totalkostnad av 80å 100 milj. kr. Härav har 22 milj. kr. Kommunen bedömeratt ca 19 milj. kr.