prop · G00383 · 1976-12-31 00:00:00 — Prop.1976/77: 83 1976/77: 83 omexportfrämjande åtgärder avseende ; Regeringen föreslår att antaga de förslagsom har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. 1 propositionen läggs fram förslag om åtgärder föratt främja export till . Anslag beräknas med 1 milj. kr. för enhandelsavdelning vid ambassaden i . Bemyndigande begärs att förhandlaom och ingå avtal om medlemskap i ().Anslag beräknas för ändamålet med 6 milj. kr. För stöd från exportrådtill konsultföretag för anbudskostnader beräknas 2 milj. kr. Slutligen begär regeringenbemyndigande att teckna aktier intill 5 milj. kr. i ett bolag för export avtjänster främst inom utbildningsområdet. 1 1976/77.1 saml. Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , Åsling, Söder,, Mundebo, Krönmark, , , , Proposition om exportfrämjande åtgärder avseende I en departementspromemoria (Ds H 1976:5) Ökadeinsatser för svensk export till , som har utarbetats under åren 1975och 1976 läggs fram förslag till olika insatser för att ytterligare främja densvenska exporten till dessa länder. Efter remiss har yttranden över promemorian avgettsav styrelsen för internationell utveckling, statskontoret, ,universitets-och högskoleämbetet, , kommerskollegium,exportkreditnämnden, statens industriverk, styrelsen för teknisk utveckling,domänverket, , ambassaderna i , , , ,, , , , , , , , ,,,,,Tokiooch ,delegationerna i ,och , handelssekreterarna i , , , ,och , handelskamrarna i och , Sverigesexportråd, , biståndspolitiska utredningen, , , hantverks- ochindustriorganisation. Kooperativa förbundet.Tjänstemännens centralorganisation. Till universitets- och högskoleämbetets remissvarhar fogats yttranden från rektorsämbetena m. fl. vid i tekniska högskolan i samt från latinamerikainstitutet iStockholm. Dessutom har yttranden inkommit från , Prop.1976/77:83 3 Sverigeskristna socialdemokraters förbund. 1 promemorian framhålls till en början attmöjligheterna att öka den svenska exporten kommer att vara av avgörandebetydelse när det gäller att fullfölja de mål som har ställts upp för denekonomiska politiken . Det gäller bl.a. att inom rimligtid återställa balansen i utrikesbetalningarna och stegvis minska behovet avutländsk upplåning. En återställd strukturell jämvikt i våra utrikesbetalningarunder åren beräknas enligt långtidsutredning kräva enårlig ökning av varuexporten . En såkraftig exportökning förutsätter att svenskt näringsliv kan hävda sig i enhårdnande internationell konkurrens och i en del fall även öka sinamarknadsandelar. Med hänsyn till den huvudsakliga inriktningen somsvensk export harar det enligt promemorian naturiigt att ansträngningarna attöka exporten främst har inriktat sig och även fortsättningsvis inriktar sig påmarknaderna i de västliga industriländerna. När det gäller har statensexportfrämjande insatser tidigare varit relativt begränsade men den svenskaexporten till dessa länder bör enligt promemorian nu ägnas ökad uppmärksamhet. 2.2 Omfattningenav export till Promemorian innehåller följande redovisning avomfattningen av u-landsexport. Den svenska exporten till har vuxitmycket snabbt och uppgick till . Dettamotsvarar av totala export . Exporten till u-ländernahar ökat snabbare än exporten till världen i övrigt. Värdet av exporten tillu-länderna fördelade sig med . till och öceanien,3,. Ökningen har varit särskilt stor för export tillÖPEC-länderna'. Den svenska exporten dit har mångdubblats under perioden1970-1976, från . Dessa länders andel avden totala svenska exporten har ökat från 1970 till 1976. Entredjedel av exporten till avser numera OPEC-länderna. ' OPEC (Organlzation of )omfattar , , , , , (FörenadeArabemiraten), , , , , , ochGabon. Prop.1976/77:83 4 2.3Organisation och resurser för främjande av export till 2.3.1Nuvarande organisation och resurser 1promemorian lämnas följande översikt över nuvarande förhållanden. exportråd (SE) är ett centralt organ förden exportfrämjande verksamheten. Rådet leder och samordnar verksamheten som påvåra exportmarknader bedrivs vid handelssekreterarkontor och handelskamrar samtvid beskickningar och konsulat. SEinrättades genom avtal mellan svenska staten och . gällande avtal löper från tills vidare(prop. 1975:1, NU 1975:9, rskr 1975:72). SE är statens och näringslivetsgemensamma organ för exportfrämjande verksamhet. Dess stadgar är utfärdade avregeringen. Styrelsen består av åtta ledamöter och sex suppleanter. Fyraledamöter företräder staten och fyra näringslivet. Styrelsen utser inom sigordförande. SE:s uppgift är att som centralt organ planera, samordna ochgenomföra åtgärder för att främja export. För att lösa denna uppgiftleder SE den kommersiella verksamheten vid den specialiserade kommersiellautlandsrepresentationen, dvs. handelssekreterarkontoren [lag (1975:490) ombeslutanderätt för exportråd beträffande handelssekreterare m. m.,(ändrad 1976:124), förordning (1975:491) om beslutanderätt för Sverigesexportråd beträffande handelssekreterare rrt. m.j och de handelskamrar iutlandet som slutit samarbetsavtal med rådet. SE skall samråda medutrikesdepartementet vid behandling av sådana exportfrämjande uppgifter somfordrar medverkan av utrikesrepresentationen. Staten lämnar för budgetåret1976/77 bidrag till SE:s verksamhet med 2,7 milj. kr. Näringslivets bidrag tillfinansieringen av SE, som för samma budgetår uppgår till 9,1 milj. kr. utgörsav abonnemangsavgifter från företagen till rådet. SE bedriver därutöver uppdragsverksamhetför sina abonnenter mot särskild avgift. Handelssekreterarkontoren och handelskamrarna ärspecialiserade att förmedla kvalificerad rådgivning i internationellmarknadsföring. Verksamheten vid kontoren och handelskamrarna leds, såsomnämnts i det föregående, av SE. Handelssekreterarnas uppgift är att öka den svenskaexporten genom specialiserad kommersiell service, särskilt i fråga ommarknadsföring. Handelssekreterarna rekryteras från tjänster i eller näraföretagsledningarna i svenska företag med exportinriktning. Ett karakteristiskt drag förhandelssekreterarkontorens verksamhet är deras fiexibla organisation.Resurserna måste nämligen fortlöpande anpassas efter tillströmningen av uppdragoch projekt. Bestämmelserom handelssekreterarkontor, som är rent statliga organ, finns i förordningen(1975:492) med instruktion för handelssekreterare. F. n finns kontor inrättadepå 25 platser. Av dessa arbetar tre kontor i , nämligen kontoren iMexico City, Jeddah (med filial i ) och . Prop.1976/77:83 5 Statsbidrag utgår till handelskamrarna i BuenosAires och . SE har slutit avtal med dessa kamrar vilka åtagit sig attombesöria den kommersiella representationen i och . Påett stort antal platser, där marknaden inte har haft den volym ellerkaraktär att det är befogat att upprätta handelssekreterarkontor handharutrikesförvaltningen dvs. ambassader och konsulat ensamma den exportfrämjandeverksamheten. F. n. har utrikesförvaltningen representation i 49 somsaknar handelssekreterarkontor eller handelskammare med avtal med SE. Vid mångaav dessa myndigheter i finns ingen utsänd specialpersonal förkommersiella ärenden. De löpande exportfrämjande uppgifterna utförs vid fieraav myndigheterna av de utsända handläggande tjänstemännen som endelarbetsuppgift. Efterviss pågående försöksverksamhet vid ett antal beskickningar kommer denexportfrämjande verksamheten att styras genom arbetsprogram, vilka utarbetasav SE i samråd med . Försök har inletts med sådana programför 12 myndigheter, varav sex i . De utlandsmyndigheter som inteomfattas av försöken med kommersiella arbetsprogram bedriver sinexportfrämjande verksamhet i viss mån med stöd av den planering som görs inomSE. 2.3.2Undersökningar om behovet av förstärkning av exportfrämjandel m. m. I promemorian erinras om att inomhandelsdepartementet gjordes en undersökning avverksamheten vid handelssekreterarkontoren i . Denna hade till syfteatt kartlägga vilka typer av tjänster handelssekreterarkontoren hade utförtunder och vilken betydelse företagen ansåg att detta arbete hadehaft samt att ge en bild av vilken typ av exportservice företagen bedömde sigha behov av i olika u-landsområden. Av de erhållna svaren kan man enligt promemoriandra den slutsatsen att det på u-landsmarknaderna vid frågetillfället iallmänhet inte förelåg behov av mer kvalificerad och specialiserad service iexportfrågor av det slag som tillhandahålls av handelssekreterarkontoren. Mot bakgrund av den här redovisadeenkätundersökningen har under tiden oktober 1975-februari 1976genom SE:sförsorg gjorts en undersökning av företagens intresse av förstärkningar avexportfrämjandet i . I promemorian anförs att denna undersökning, somgjorts genom s. k. djupintervjuer hos ett begränsat antal företag, i stort setthar bekräftat den bild som erhållits genom undersökning.Intervjuundersökningen har också givit uppgifterom företagens prioritering avu-landsmarknaderna samt synpunkter på hur exportfrämjandel lämpligen börstärkas i . Dessa synpunkter har bl. a. avsett behovet av ytteriigarepersonella resurser och utbildning samt önskemål om teknisk service. Prop.1976/77:83 6 1 promemorian framhålls att export tillu-länderna växer snabbt och svarar för en ökande andel av vår totala export. Enstarkt bidragande orsak till denna utveckling är den ökade köpkraften hos vissaoljeproduce-rande länder, samt att industrialiseringen i flera nått sålångt att svenska exportvaror kan finna en större avsättning. Flera av dessa marknader bör enligt promemorianredan ha blivit intressanta för svensk exportindustri, ej enbart för att deerbjuder en viss avsättning av produkter som i huvudsak 'är avsedda ochanpassade för i-landsmarknader, utan därför att de genom sin tillväxt blivitstora nog för att särbehandlas. För exportföretagen bör det från konkurrenssynpunktvara av stort värde att kunna bearbeta dessa nya marknader i ett så tidigtskede som möjligt. Med hänsyn härtill kommer det att för enskilda företag ochdå speciellt för sådana som ej har erfarenhet av marknadsföring i varaen stor tillgång att på platsen kunna använda sig av personer som ärkommersiellt utbildade och väl förtrogna med verksamhetslandet. 1 promemorian anförs att statliga exportfrämjandeinsatser kan underlätta företagens bearbetning av intressanta u-landsmarknader. Medhänsyn till vad som har framkommit vid de redovisade undersökningarna samtgenom SE:s fortlöpande bedömning av företagens marknadsintresse ochutrikesförvaltningens bedömning vid beskickningar i av resurslägeoch efterfrågesituationen på u-landsmarknaderna torde det enligt promemorian,för att bättre ta till vara de tillväxtmöjligheter som finns för svensk exporttill vissa u-landsmarknader, vara nödvändigt att bl. a. genom personaltillskottförstärka den exportfrämjande utlandsorganisationen. Vidare anses det ipromemorian vara önskvärt att i samma syfte höja den kommersiella kunskapsnivånhos befintlig och nytillkommande personal genom ökade utbildningsinsatser. 2.3.4 Promemoriansförslag till förstärkt utlandsorganisation Med hänsyn till utbildning och erfarenhet anses ipromemorian den personal som arbetar inom exportfrämjandets utlandsorganisationkunna grovt delas in i fyra kategorier, som har betecknats A, B, C och D,Kortfattat kan kategoriernas kompetens beskrivas på följande sätt. A. Kvalificeradkommersiell och/eller teknisk utbildning. Mångårig erfa renhet från internationell marknadsföring i ansvarsställning. B. Samhällsvetenskapligoch/eller kommersiell utbildning. Mångårig erfarenhet från exportfrämjande verksamhet. Kvalificerad kommersiell och/eller tekniskutbildning. Erfarenhet från internationell marknadsföring. D. Samhällsvetenskapligoch/eller kommersiell utbildning. Erfarenhet från exportfrämjande verksamhet. Prop.1976/77:83 7 F. n. torde det enligt promemorian inte finnasunderlag för en rekommendation att förstärka utlandsorganisationen iu-länderna med några nya handelssekreterarkontor, dvs. de organ som leds avpersonal i kategori A. I promemorian föreslås att som läget nu kanöverblickas förstärkningar tillförs beskickningarna i , , ,, , , , , , och . Förstärkningi bör komma i fråga endast om den statsunderstödda svenskahandelskammaren där skulle upphöra med sin verksamhet i nuvarande form. Isamband med en förstärkning i bör handelssekreterarkontoret i , som har inom sitt verksamhetsområde, ges en något minskadorganisation. För innevarande budgetår anvisades ett belopp om . föratt förstärka de statliga exportfrämjande insatsema på vissa marknader. Dessamedel utnyttjades, vad gäller exportfrämjandet på u-landsmarknaderna, till attinrätta två tjänster vid beskickningarna i och . Förslaget till förstärkning med de olikakategorierna allt efter det bedömda behovet på de olika marknadernasammanfattas i följande tablå. Av tablån framgår också storleken av den svenskaexporten till ifrågavarande marknader och utvecklingen under åren1972-1975. De oljeproducerande länderna , ,och föreslås förstärkta med personal ur kategori C. ÄvenEgypten och bör enligt promemorian förstärkas med personal ur dennakategori. Vid den ekonomiska utvärderingen av länderna som företogs vid tidenför promemorians utarbetande ansågs övriga länder böra förstärkas på sätt somframgår av tablån. Personalen bör inordnas i beskickningarna ochföljaktligen underställas beskickningschefen. Personal i kategori B och D börliksom anställas och sändas ut av . När det gällerkategori C Hr formerna för anställning närmare övervägas. Det får enligtpromemorian bl. a. prövas om denna personal bör anställas och sändas ut av SEeller av i samråd med SE. Där så befinnes lämpligt kankontrakts- och korttidsanställning komma i fråga. Prop.1976/77:83 8 De här föreslagna personalkategorierna bör alltefter det sedermera i detalj beräknade behovet kompletteras med assistent- ochbiträdespersonal. Resurser måste också tillföras på omkostnadssidan så att derelativt kostnadskrävande personella förstärkningarna kan utnyttjas maximalt.Medel för en tämligen omfattande projektverksamhet bör också tillföras. 1 promemorian beräknas den föreslagnaförstärkningen inklusive erforderlig assistent- och biträdespersonal omfattaför ett första år ca 10 och vid full utbyggnad ca 35 personer. Enförstärkning av exportfrämjanderesurserna kan inte ske enbart genom en ökningav personalen. För att höja kunskapsnivån såväl vid nyanställning som för redananställd personal inom utrikesförvaltningen bör insatser göras påutbildningsområdet inom ramen för utbildningsverksamhet. Inom utrikesförvaltningen anordnas sedan några årtillbaka särskilda kommersiella kurser. I promemorian anförs att dettakursprogram bör utökas och utvecklas i nära samarbete med SE. De föreslagnasatsningarna på utbildning uppskattas beröra 50 personer och utbildningsbehovettill per person. Ökadtonvikt på exportfrämjande verksamhet ökar vikten av erfarenhetsutbyte ochväxeltjänstgöring mellan näringslivet, SE och utrikesförvaltningen. Tjänstemäni utrikesförvaltningen har tillbaka mer regelbundet berettstjänstgöringsmöjligheter vid SE, medan anställda vid ellerhandelssekreterarkontor tjänstgjort i utrikesförvaltningen. Dennaväxeltjänstgöring bör enligt promemorian byggas ut ytterligare och även omfattaden tredje parten, dvs. 2.4Överväganden om exportfinansiering genom trilateralt samarbete 1 promemorian framhålls att möjligheterna att lämnakrediter kommer att vara av avgörande betydelse för att svenskaföretag skall kunna vara med och konkurrera när u-landsköpare gör upphandlingarvid export. Här möter emellertid samma problem som föreligger i fråga omexportfinansiering i allmänhet. Eftersom dessa problem är föremål förfortlöpande överväganden inom berörda departement och myndigheter har de intetagits upp till behandling i detta sammanhang. Det har emellertid ansetts vara av särskiltintresse att här närmare beröra möjligheterna till finansiering av export isamverkan med länder med god tillgång till kapital. Sådan samverkan har undersenare år inletts mellan å ena sidan finansiella resurser från ÖPEC-ländernaoch å andra sidan know-how överföring, exportleveranser och kapitaltillskottfrån vissa ÖECD-länder till förmån för svagare . Sådan samverkan benämnstrilateralt samarbete. För svenskt vidkommande finns det anledning attintressera sig för trilateralt samarbete huvudsakligen ur exportfrämjandesynvinkel. Hittillshar omfattningen av svenskt deltagande i trilateralt samarbete varit Prop.1976/77:83 9 ringa.SE har inlett viss försöksverksamhet på området. I samråd medbeskickningarna i Jeddah och har kontakter tagits med finansinstitut iarabländerna och diskussioner kommer att äga rum med myndigheterna i någrau-länder i syfte att klariägga möjligheterna att förverkliga trilateralaprojekt av intresse för svenska exportföretag. En intensifiering av beskickningarnas bevakning avutvecklingsplaner och projektidéer i de länder som kan bli föremål förtrilaterala arrangemang kommer enligt promemorian att vara av betydelse. De finansiella tillskott som krävs från svensk sidaför deltagandet i trilaterala operationer bedöms i viss utsträckning kunnatillhandahållas av affärsbankerna och Svensk exportkredit (SEK). För störrekommersiella krediter kan investeringsbank vara en möjlig källa.Exportkredit-nämndens medverkan torde erfordras i fiertalet fall. Slutligen anförs att det sedan försöksverksamhetenhar bedrivits någon tid kan bli aktuellt att pröva om statliga åtgärder behövervidtas för att underiätta trilateralt samarbete av mera permanent ochlångsiktig natur. I promemorian påpekas att i storomfattning erhåller kapital och kunnande genom kommersiellt betingade insatserav företag från industriländerna, 1 industriländerna har en rad statligaåtgärder vidtagits i syfte att stimulera sådana insatser. Med tanke på de särskildarisker som anses vara förenade med sådana investeringar har mångaindustriländer upprättat nationella system för garanti av investeringar iu-länder mot risker av annan än kommersiell natur. Vissa länder har ocksåslutit bilaterala avtal med om investeringsskydd. 1 lämnas statliga garantier förinvesteringar i i överensstämmelse med riktlinjer som godkänts av1968 års riksdag (prop. 1968:101, SU 128, rskr 302). Det svenskainvesteringsgarantisystemet har i praktiken inte tillämpats. Det fätalansökningar som har inkommit har inte bifallits eftersom de inte ansettsuppfylla de villkor som gäller för garantierna. Garantier kan lämnas för investeringar i länder somi betydande utsträckning mottar svenskt bistånd. Dessa länder är f n.Bangladesh, , , Demokratiska Republiken , , ,, , , , , , , ,och , Som villkor för garantier gäller bl. a. att investeringenskall bidra till den ekonomiska utvecklingen i värdlandet. Det erinras i promemorian om att från industrinssida i olika sammanhang har ifrågasatts om ej villkoren för det svenskainvesteringsgarantisystemet bör omprövas. 1»1976/77. Prop.1976/77:83 10 föreslog i sittbetänkande (SOU 1972:90)lndustriutveckling och utvecklingssamarbete bl, a. attinveslerings-garantisystem skulle utvidgas till att gälla i princip samtliga u-länder.1 anslutning härtill föreslog utredningen att erforderliga budgetmedel i fortsättningenskulle anvisas från annat anslag än biståndsanslagen. I övrigt fann utredningenendast anledning att föreslå vissa modifieringar och förtydli-ganden av gällanderegler. förslag till ändringar iinvesteringsgarantisystemet tillstyrktes av samtliga remissinstanser dock i endel fall med vissa reservationer. I1974 års statsverksproposition (prop. 1974:1, bil, 5, s. 23) framhöll föredragandestatsrådet att frågan om en utvidgning av det nuvarandeinvesteringsgarantisystemet bl, a. borde ses från närings- och handelspolitiskautgångspunkter. Det var särskilt viktigt att hänsyn togs tilleffekterna på den inhemska sysselsättningen. Inom denna allmänna ram fickfrågan om ett svenskt investeringsgarantisystem prövas vidare. Det var därvidangeläget att också beakta den biståndspolitiska utredningens kommande förslagför samarbete med . Enligt promemorian är effekten avutlandsinvesteringar på den svenska utrikeshandeln svår att bedöma. Några merdjupgående undersökningar härav finns inte. På vissa marknader kan investeringar iproduktionsföretag vara en förutsättning för att exporien skall kunnaupprätthållas eller ökas, I de producerande dotterföretagens försäljning ingårofta en betydande import från de svenska moderföretagen bestående av såvälfärdigvaror för återför-säljning som insatsvaror och komponenter för vidarebearbetning och sammansättning.Industribiståndsutredningen ansåg att svenskautlandsinvesteringar bidrar till en ökning av export avkomponenter och halvfabrikat till de länder där investeringar gjorts, I promemorian framhålls att det därför kan finnasskäl att utvidga det nuvararrde investeringsgarantisystemet. Detta torde ihuvudsak böra ske enligt de riktlinjer som industribiståndsutredningen harangivit och som har fatt bred anslutning hos remissinstanserna. Den slutligaprövningen av denna fråga bör emellertid ske i belysning av de överväganden somf. n. görs inom den biständspolitiska utredningen. Garantier bör lämnas till investeringar som kanväntas bidra till att öppna nya marknader för svensk export eller trygganuvarande avsättningsmarknader. En sådan ändrad inriktning på garantigivningenmåste enligt promemorian påverka det nuvarande systemets bestämmelser på vissapunkter. Om det skall vara någon mening att upprätta ett kommersiellt inriktatinvesteringsgarantisystem måste det omfatta i princip samtliga . Regeringenmåste dock förbehålla sig rätten alt neka garanti till vissa av allmänpolitiskaskäl. Kraven på utvecklingseffekt kan vidare sättas något lägre än Prop.1976/77:83 11 vadnu är fallet. Det måste ankomma på mottagarlandet att avgöra om en investeringskall äga rum eller ej. 1 promemorian föreslås att regeringen i ökadutsträckning ingår bilaterala investeringsskyddsavtal med i första hand deu-länder där svensk investeringsverksamhet av någon omfattning förekommer. 2.6Överväganden om stöd till förinvesterings- och förprojekteringsstu-dier 1 promemorian framhålls att - utöver mera allmännafrågor om finansiering och samordning - frågan om information är avgrundläggande betydelse för svenska företags möjligheter att satsa påu-landsmarknaderna. Grundläggande information om marknaden behövs såväl föratt kunna ta ställning till om resurser skall användas för att utarbeta anbudsom för att kunna utforma ett konkurrenskraftigt sådant och för att kunnagenomföra leverans efter kontrakt. Uppenbart är att utformningen av denorganisation för anskaffande av den grundläggande marknadsinformationen, som nukan sägas bestå av utrikesförvaltningen, , handelssekreterarna samtprivata organ, är av största vikt försvenska företags möjligheteratt expanderapå u-landsmarknaderna. Hur effektiv denna organisation än kan bli kvarstår ändåatt enskilda satsningar kräver en fördjupad analys som måste göras av företagensjälva, vare sig de är produktproducerande företag, entreprenadföretag ellerkonsultföretag. Vid engagemang i ställs företagen enligtpromemorian inför en rad problem redan vid förstadiet som kan varakostnadskrävande. Ofta har företagen inte möjlighet att med egna medel engagerasig i projekt som bedöms som osäkra. Detta gäller särskilt konsultföretag somtill skillnad från produktproducerande företag vanligen inte kan täcka inkostnaderna för eventuellt uteblivna kontrakt i övrig produktion. Avskrivningsmöjligheternatorde dessutom i allmänhet vara sämre för konsultföretagen än för t. ex,entreprenadföretagen varför eventuella förluster sålunda blir mest betungandeför de förstnämnda. Det ligger i sakens natur att det är de mindre ochmedelstora företagen som har de största svårigheterna. Erfarenhetsmässigt är sambandet mellan satsningarpå tekniska och ekonomiska förstudier, å ena, samt erhållna kontrakt ochleveranser, å andra sidan, väl belagt. Den exportfrämjande effekten av enutbyggd kapacitet för förstudier kan sålunda tämligen lätt visas, även om deninte går att sammanfatta statistiskt.