prop · G00374 · 1976-12-31 00:00:00 — Föratt klara försörjningen underfleråriga kriser och krigssituationer måsle belydande omställningar avproduktion och konsumtion genomföras. De beredskapsålgärder som det ekonomiskaförsvarel vidtar mot påfrestningar av relativt kort varaktighet skall därföräven syfta lill att möjliggöra och 11 1976/77. 1 saml Nr 74 Prop.1976/77:74 162 underlättabelydande omställningar av samhällets försörjning på . Detta harjagbeaktat vid mina ställningstaganden i det följande. Ävenjag anser att det är angeläget att studierna avseende e/ierkris(krigs)iidfullföljs. 1 avvaktan härpå skall beredskapsålgärder för efterkris- ochefterkrigstid för huvuddelen av programmen endasl vidtagas i form av planeringoch ålgärder av administrativ natur. Jag återkommer till uthållighetsmålen i samband medden programvisa inriktningen, Programmet omfattar frågor rörande försörjning medlivsmedel, fodermedel, utsäde, fettråvaror samt handelsgödsel- ochbekämpningsmedel. Programmyndighel är statens jordbruksnämnd. Efter samråd med chefen för jordbruksdepartementetvill jag anföra följande. I nämndens programplan föreslås följande inriktningför programmet Livsmedel. Försörjningenmed livsmedel m, m. skall bidra till att del ekonomiska försvarets allmänna måluppfylls. Därvid skall livsmedelsförsörjningen med en efter förhållandenaanpassad siandard tryggas om vårt land utsätts för fredskriser,avspärrningssituationer, påtryckningar eller angrepp. Livsmedelsförsörjningens tnål är att för aktuellavaruområden tillgodose - det nödvändiga behovel av varorsom erfordras för folkförsörjningen - försvarsmaktens och andratotalförsvarsmyndigheters behov av vissa färdigvaror och råvaror m. m. Jagbiträder nämndens förslag lill inriktning för aktuellt program. BeträffandeuthåUighei har jordbruksnämnden i sin planering tidigare utgåll från attlivsmedelsberedskapen bör vara så uppbyggd all den kan möla en treårighandelspolitisk avspärrning utan krigshandlingar i vårt land och därutöver haviss beredskap för krigssituationer. Nämndenpåpekar dock alt jordbruksutrednings förslag kan komma att påverka bl.a, målet för uthålligheten avseende livsmedelsprogrammet, Uiredningens s. k.produktionsmålsgrupp har i sina beräkningar utgåll från en treårig avspärrning.Gruppen har därutöver gjort vissa överslagsberäkningar för att belysaavspärrningssituationer med en varaktighet av , där de längslaalternativen främst syftar lill all belysa möjligheterna till omställning avjordbruksproduktionen till obegränsad uthållighet. Enligt försvarsutredningen bör målet föruthålligheten vara att livsmedelsproduktionen skall kunna ställas om tillhuvudsakligen självförsörjning. Prop.1976/77:74 163 Genomfrämsl beredskapslagring bör säkerställas tillgäng på sådana produktionsresursersom inte finns atl tillgå inom landei och som erfordras dels underomställningsperioden, dels för alt nå nödvändig uthållighet i övrigt. Målet föruthålligheten avseende bl, a, livsmedel bör enligl utredningen sättas högre äninom övriga områden med hänsyn lill frågan om befolkningens överievnad ävenefter ett krig. Jag tillstyrker försvarsutredningens förslag, 1avvaklan på resultatet av de tidigare nämnda studierna rörandeefterkris(krigs)tid bör emellertid beredskapsåtgärderna förtiden efter ettkrig endast vidtagas i form av planering och åtgärder av administrativ nalur.Förändringar i jordbrukspolitiken som en följd av jordbruksulredningsförslag kan komma alt påverka möjlighetema atl förverkliga uppställda mål föruthålligheten avseende programmet Livsmedel, Delta bör beaktas i del fortsallaplaneringsarbetet. 1 programplanen föreslår nämnden utökadberedskapslagring av importerade livsmedel och fodermedel samt en minskning avbl. a. spannmål och socker. Lagren av kvävegödselmedel och bekämpningsmedelföreslås ökas. tillstyrker såväl en ökad lageruppbyggnadsom en omstrukturering av beredskapslagringen. föreslår vidare bl. a, enrevidering av nuvarande sysiemförlivsmedelsransoneringsamlfortsatt verksamhetinom jordbrukets blockorganisation. anser det varabetydelsefullt att revideringen av behövliga ransoneringssystem fullföljs ochatt en god beredskap i fråga om jordbrukets blockorganisaiion upprätthålls. Jag anser all en mindre nedskärning avbrödsädslagren för avspärrning och krig kan ske i enlighet medprogramplanen. Ändrade förutsättningar för ett mer långsiktigt beslul kanuppslå sedan 1972 års jordbruksulredning framlagt sitl förslag och när resultatföreligger av nu pågående studier av en efterkris(krigs)tid. 1övrigt flnner jag all förslagen i programplanen ger uttryck för en lämpliginriktning av verksamhelen och jag anser alt den fortsalla planeringen börinriktas mol de ålgärder som inryms i nivå A. Jag förordar även en försiärkningav jordbruksnämndens planeringsresurser, 9.2.2Programmet Beklädnad m. m. Programmet omfattar frågor rörande försörjning medbeklädnads- samt övriga textil-, läder- och skinnvaror. I föreslås för planeringsperiodenföljande inriktning för programmet Beklädnad m, m. Försörjningen med beklädnad m. m. skall främstgenom handels- och produktionsplanläggning, ransoneringsförberedelser samlberedskapslagring av importvaror, tryggas för totalförsvarsmyndigheterna ochbefolkningen i en sådan omfattning atl motslåndsförmågan och samhälletsviktigaste funk- 1976/77:74 164 tionerkan vidmakthållas om på grund av krig eller avspärrning hell ellerdelvis blir hänvisat lill egna försörjningsresurser. Kriser i fredstid kan ledalill all importen av väsentliga produkler helt eller delvis upphör. Lagring avspånadsämnen och garner skall medverka lill alt konsekvenserna för produktion,sysselsättning m, m. vid fredskriser mildras. Jagbiträder ÖEF:s förslag lill inriklning för akluelll program, Belräffande uthållighet har ÖEF i sin planeringutgåll från elt mål som innebär att civilbefolkningens, försvarsmaktens ochövriga myndigheters behov under tre års partiell avspärrning är dimensionerandeför kraven på tillverkningskapacitet, medan motsvarande behov ärdimensionerande för lagringens omfattning. I planerna har ingått attanskaffning av fibrer m. m. för ell Iredje avspärrningsår skall ske med medelfrån en röriig kredit som regeringen kan disponera vid krig, krigsfara ellerannan omständighet av synnerlig vikl. ÖEF har inte förutsatt att en avspärrning är lolal.ÖEF har sålunda räknat med en import molsvarande 20 96 av den normalafiberimporten och av motsvarade gamimport. Inom pågår f n. studier avförsörjningsuthållighet och försörjningsstandard på beklädnadsområdet. överiämnades promemorian (Ds H1976:7) Skor i krislid lill chefen för . Regeringenframlade förslag lill om åtgärder för försörjningsberedskapenpå skoområdet (prop. 1976/77:85). Jag framhöll i propositionen atl jag anserall statsmakterna nu harett tillräckligt underlag föratt ta ställning tillförsörjningsulhålligheien på skoområdel för perioden /78-1981/82. Målel föruthålligheten på delta område bör sålunda beslämmas med utgångspunkt från enavspärrningssiluaiion på ca elt år följd av en efterkristid av ungefär denlängd som har studerats i försöken med långsiktsplanering inom det ekonomiskaförsvarel. Iprogramplanen föreslår ÖEF en utökad beredskapslagring av bl. a. garn avsyntetiska och regenererade fibrer, lextilfärger, textilkemikalier, garvämnenoch läderfärger samt en minskning av lagringen av bl. a. bomullsväv, ullgarnoch ylleväv. ÖEF föreslår vidare att ramen för avskrivningslåntill beklädnadsindustrin ökas. bedömer att de förslag somlämnas i programplanen i fråga om beredskapslagring och andraberedskapsåtgärder föratt kunna möta avspärrning och krig ulgör en lämpliginriklning av verksamhelen. Som jag redan har nämnl studerar ÖEF f n. behovelav resurser för eflerkristid och efterkrigstid. Vidare pågår inomhandelsdepartementet f n. studier av försörjningsuthållighel ochförsörjningsstandard på beklädnadsområdet. Försvarsuiredningen framhåller allstatsmakterna genom denna Prop.1976/77:74 '65 analys,som baseras på de av chefen för fÖr programplaneringenanvisade kris- och angreppsfallen, bör kunna erhålla ett förbättrat underiagför ställningslagande till framtida resursbehov på detta område. Medhänsyn till att arbetet ännu inte är avslutat bör någon ställning enligl minmening nu inle las lill frågan om mål för försörjningsuthållighel ochförsörjningssiandard på beklädnadsområdet för programplaneperioden. Jag avservid ett senare tillfälle föreslå regeringen att lämna förslag till ommål för försörjningsuthållighel och försörjningsstandard på beklädnadsområdeti dess helhet. 9.2.3.1Delprogrammet Bränslen och drivmedel m, m. Delprogrammel omfattar frågor rörande bränslen ochdrivmedel ulom gasbensin. ÖEF är programmyndighet. Minaöverväganden i del följande är baserade dels på , dels på 1975års oljelagringskommittés (OLK) betänkande (SOU 1976:67) Beredskapslagring avolja, kol och uran med en hemlig bilaga (Ds H 1976:6) jämte 1974 årsförsvarsulrednings ställningslagande härtill. Belänkandet har remissbehandlats. Skyldighel för oljehandeln att hålla lager av vissaoljeprodukter infördes . har lagemppbyggnaden av bränslenoch drivmedel för krig och avspärrning i huvudsak skell genom alt säljare,importörer och förbrukare varit skyldiga all hålla lager av oljeprodukter.Uppbyggnaden har skett genom särskilda oljelagringsprogram. Dessa har omfattatperioderna 1958-1962, 1963-1969 samt 1970-1976. Del sisinämnda programmet hargenom beslut (prop. 1975/76:152, FöU 1975/76:35, rskr 1975/76:298) av riksdagenföriängts med så att del omfattar även . OLKtillkallades för alt utreda frågan om elt fjärde program förberedskapslagring av oljeprodukter. Dessutom skulle OLK bl. a. pröva frågan omen reglerad beredskapslagring av kärnbränsle och om skyldighel att lagra kolskall åläggas industriella storförbrukare. Enligt sina direktiv skullekommittén överväga även lagringsskyldighelens omfattning för skildaförbrukarkalegorier som kraft- och värmeverk, fartyg i uirikes trafik liksomför förbrukare av oljeprodukter och koks som används i den petrokemiskaindustrin saml järn- och stålindustrin. Sedanår 1973 har vid flera lillfällen beslutat all bygga upp Prop.1976/77:74 166 särskildaberedskapslager för i första hand fredskriser. Sålunda beslöts alt elllager om 3 milj, m råolja skulle byggas upp (prop, 1973:194, FöU 1973:27, rskr1973:366), Vidare beslöts att ett lager om ca 1 milj, m eldningsoljorskulle byggas upp (prop, 1974:85, FöU 1974:17, rskr 1974:142). För allytterligare förbättra uthålligheten mot fredskriser förelades i pvop.1975.30 förslag om yVievligare lagring av råolja och oljeprodukter motsvarande3 milj. m-* råolja. beslöt i enlighet med propositionens förslag (FöU1975:15, rskr 1975:205), OLK har bl, a. haft till uppgift att föreslåfördelningen mellan råolja och färdigprodukter av denna senare lagring. Deförslag som OLK har lagt fram gäller även andra (del)program än delprogrammelBränslen och drivmedel m. m. Jag kommer att under della delprogram behandlaäven dessa förslag. OLK erinrar om atl för sinenergiförsörjning i hög grad är beroende av importerad energi. Landetsbegränsade tillgångar av egna ekonomiskt UtnyUjningsbara energikällor, deklimatiska förhållandena, näringslivets Slruklur samt kommunikationsbehoven ärnågra av de faktorer som har medverkat lill delta förhållande. Silualionen idelta hänseende lorde inte komma all förändras inom överskådlig framtid. Det starka beroendet av importerad energi gör altSverige är känsligt för avbrott i tillförseln. Utan en kontinuerlig tillgång avenergi kan siarka störningar väntas inom närings- och samhällslivet. Härtill kommer enligt OLK den betydelse somenergiförsörjningen har för den svenska säkerhetspolitiken under såväl normalaförhållanden som kriser och krig. En säker försörjning med energi är avavgörande betydelse för totalförsvarets möjligheterait fungera medtillfredsställandeeffekliviiel. För atl delta skall vara möjligl måste ocksåfolkhushållels mest trängande behov för främsl livsmedelsförsörjningen,bostadsuppvärmningen och transportväsendel lillgodoses. I ell läge med siarka politiska spänningar kanenligt OLK inte uteslutas alt landels beroende av importerad energi kananvändas som ett politiskt påtryckningsmedel. Detta beroende kan binda Sverigelika starkl som en allians. OLK finner därför atl den alliansfria politikenförutsätter atl vi förhindrar all beroende av importerad energiutnyttjas på sådani sätt. OLK finner alt vi liksom måsleberedskapslagra importerade drivmedel och bränslen under överblickbar framtid. Även försvarsutredning bedömer attbränsle- och drivmedelsområdet alll framgenl kommer att ulgöra ell av dekänsligaste försörjningsområdena genom att behoven av olja i en kris- ellerkrigssituation endasl i begränsad omfattning kan lillgodoses genom ulnyltiandeav inhemska råvaror. Så gör även fiertalet av de remissinstanser som har yttratsig över Prop.1976/77:74 167 Detråder allmän enighet om alt avbrott i tillförseln av bränslen och drivmedel kanvålla oss avsevärda problem. För alt dämpa verkningarna av störningar i landelsenergitillförsel kan olika medel utnyttjas. Vår ransoneringsberedskap under desenasie åren har förbättrats, genom att bl. a. ÖEF har tillförts resurserhärför. Försöks- och utprovningsverksamheten inom gengasområdet har i stortsett slutförts. Planläggningen har fortsatt för att inhemska bränslen förfrämsl uppvärmning skall kunna utnyttias vid olika slags kriser. Dessa ochandra ålgärder är självfallet betydelsefulla men de räcker inte.Beredskapslager av bl. a. oljeprodukter måste byggas upp. I fråga ominriktningen och omfattningen av denna lagemppbyggnad återkommer jag i detföljande. Gällande oljelagringsprogram omfattar åren1970-1977 och avser atl skapa en beredskap inom energiområdet mot krig ochavspärrning. Man talar i detta sammanhang om krigs- resp. avspärrningsfallel.För resp. fall har byggs upp särskilda reserver (krigs- resp.avspärrningsreserven). Med elt krigsfall avses en silaution då landei ärindraget i krig, och krigshandlingar pågår på svenski territorium.Avspärrningsfallel definieras som ett läge, där handelsförbindelserna äravskurna på grund av krig i vår nära omvärid. I båda fallen förutsällsallvariiga störningar i tillförseln uppkomma. Såväl för gällande program somför de lidigare programmen ulgår beräkningarna från det fall all avspärrningenär total vid båda lyperna av konflikter. Desvåraste påfrestningarna för försörjningen bedöms inträffa i ett läge, där enlängre avspärrningssiluaiion efterföljs av ett krigsskede. Del har därföransetts vara nödvändigt atl planera föratt krigsreserven skall vara helt intaktunder en avspärrningssiluaiion för del fall alt landet därefter skulle dragasin i krig. Planläggningen har sålunda inriktats mot alt trygga försörjningenunder dels en avspärrningssiluaiion, dels en krigssituation. För den sistnämndasituationen förvaras vissa tillgångar i skyddade och/eller geografiskt spriddaanläggningar. Målet för beredskapslagringens uppbyggnad beslämsdels av den försörjningssiandard som bedöms böra eftersträvas i resp. krisfalloch den därav betingade förbrukningen, dels av längden av de tidsperioder medtotal avspärrning för vilka försörjningen skall tryggas, dvs.försörjningsulhålligheien. Denna uthållighet har fastställts av statsmakternagenom riksdagsbeslul angående beredskapslagring av olja för perioden1963-1969 (prop. 1962:194, BeU 1962:68, 2LU 1962:45, rskr 1962:418 och1962:420). Samma uthållighet ligger enligt beslut (prop. 1969:136,BeU 1969:66, 2LU 1969:86, rskr 1969:375 och 1969:398) till grund för gällandeoljelagringsprogram. Prop.1976/77:74 168 Som jag lidigare har redogjort för har under nulöpande oljelagringsprogram beslul fallals om alt bygga upp särskilda reserverfrämsl för fredskriser. Uthålligheten mot fredskriser har på energiområdetbestämts utifrån åtaganden enligt del internationella energiprogrammet(lEP). innebär detta att skall hålla 70 dagarsnormalkonsumlion av olja i lager. Från och med ingången av skalluthålligheten utsträckas till all omfatta 90 dagars normalkonsumlion. Vid utformandet av sill förslag till principer fördimensioneringen av del nya beredskapslagringsprogrammet ulgår OLK frånförsvarsutredningens bedömning atl risken på kort sikt får anses vara liten allSverige utsätts för angrepp eller drabbas av avspärrning men att - trotssträvan efler avspänning - risken för krig i inte kan uteslutas. Riskenför en ny fredskris som drabbar landets oljeförsörjning flr däremot även framgentanses vara relalivt stor. Eftersom del inle kan uteslutps att en fredskrisföljs av en avspärrnings-situation eller krig, anser OLK allavspärrningsreserven inle lill någon del bör ingå i de lager som behövs för allSverige skall kunna uppfylla sin beredskap mot fredskriser enligt lEP. Givetvisbör enligl OLK inle heller krigsreserven las i anspråk annat än vid angrepp molSverige. OLK föreslår all del nya oljelagringsprogrammel i första hand skallsyfta till alt bygga upp fredskrisreserven. Målet bör därvid vara allfredskrisreserven flr en sådan storlek och sammansättning all den uppfyllerkraven enligl lEP. OLK:s förslag får stöd av remissinstansema. I programplanen har för fredskriser inplanerals denår beslutade råoljelagringen och beslutade eldningsoljelagringensaml ulanför de ekonomiska ramarna även den beslutade oljelagringen.Härutöver framförs som elt särskilt yrkande att fredskrisreserven byggs upp såatt den uppfyller kraven enligt lEP. Försvarsuiredningen understryker viklen av altfredskrislagringen av olja ges den av OLK föreslagna omfattningen, så att deför avspärrning och krig avsedda reserverna inte behöver las i anspråk för altuppfylla lagringsåtaganden enligl lEP. Jag delar OLK:s uppfattning att uppbyggandet av enreserv för främsl fredskriser skall prioriteras i del kommande programmet.Reserven bör vara så stor och så sammansatt att landets åtaganden enligt lEPkan ulan alt reserverna för avspärrning och krig behöver tas i anspråkför detta. Vad gäller krigs- och avspärrningsreservernas resp.sioriek anser OLK all dessa bör dimensioneras med utgångspunkt i detmiljöunderiag som har använis i försöken med långsiktsplanering inom delekonomiska försvaret. Detta innebär enligt OLK att någon vidare utbyggnad intebör ske efter ulgången av löpande oljelagringsprogram för krigsreserven avmotorbensin, motorbrännolja saml tunn och tjock eldningsolja. I stället bördet, framhåller OLK, i och för sig vara möjligl alt minska krigsreserven såvittavser dessa varuslag. OLK föreslår dock inte delta, då de metoder som haranvänts vid beräkningarna är nya och sålunda behäftade med vissaosäkerhetsmoment. OLKföreslår därför att lagringsmål för krigsreserven skall kvarslåoförändral under den programperiod som föreslås. Förslaget anges av OLKinnebära en sänkning av ambitionsnivån i jämförelse med del mått påuthålligheten som ligger lill grund för gällande oljelagringsprogram. För övriga i krigsreserven ingående varuslag -gasol, lätlbensin, fotogen och flygdrivmedel - föreslås att angreppsfasen i deltidigare nämnda miljöunderlaget ingående angreppsfallel A 1 läggs till gmnd förlagringsmålei. Nämnda angreppsfas släller i jämförelse med övriga av OLKstuderade angreppsfaser de största kraven vad avser beredskapslagring avoljeprodukter. För avspärrningsreserven föreslår OLK alt denvidare beredskapslagringen på lång sikl skall inriktas mot all tillgodosebehoven under en avspärrnings-situation, som utmärks av atthandelsförbindelserna med omvärlden successivt går ned för atl efler enrelativt lång lid normaliseras. Som ell försia steg föreslås altavspärrningsreserven byggs ut så alt de beräknade behoven för det imiljöunderiaget ingående krisfallet D 1 ulan eflerkristid kan tillgodoses.Genom atl delta krisfalls konfliklfas och aggressionsfas läggs lill grund fördimensioneringen av avspärrningsreserven täcks även de i angreppsfallenstuderade nämnda faserna in. Denna ambitionsnivå anges vara högre än den somgäller för löpande oljelagringsprogram. I programplanen har vid dimensioneringen av de bådareserverna omdisponeringar gjorts på så säll att de genom beräkningsmetodikenerhållna överskotten i krigsreserven har använts för atl i första handtillgodose elt ökat lagerbehov i avspärrningsreserven. ÖEF föreslår att någonomdisponering av den vid utgången av nu löpande oljelagringsprogram utbyggdakrigsréserven inle sker. Försvarsuiredningen, som OLK enligl direkliven harhaft samråd med, konstaterar alt såväl OLK:s förslag som de förslag somredovisas i programplanen i allt väsentligt slår i överensslämmelse med deriktlinjer för uthålligheten som utredningen föreslår, varför förslagentillstyrks. Förslagel alt krigs- och avspärrningsreserverna idel nya oljelagringsprogrammel i princip skall dimensioneras utifrån det förprogramplaneringen anvisade miljöunderiaget tillstyrks av de remissinslansersom har yttrat sig över OLK:s betänkande. Även jag anser alt krigs- ochavspärrningsreserverna i del nya oljelagringsprogrammel i princip skalldimensioneras utifrån del miljöunderiag som har utnyttjats vid försöken medlångsiktsplanering inom det ekonomiska försvarel. 1 frågan om atl bibehålla lagringsmålet ikrigsreserven för vissa oljeslag nivå tillstyrks detla av ÖB ochÖEF, medan SHIO och föreslår all krigsreserven minskasi enlighet med resultaten av den av OLK ulnyttiade beräkningsmetodiken. Krigsreserven är avsedd atl endasl utnyttias omSverige blir utsatt för angrepp. För egen del vill jag framhålla all de metodersom har använis vid 1976/77:74 170 beräkningarnaär nya och sålunda behäftade med vissa osäkerhetsmoment. Jag biträder därförOLK:s förslag all lagringsmål i krigsreserven för angivna oljeslagskall kvarstå oförändrat under den kommande programperioden. OLK föreslår elt nytt lagringsprogram för perioden1978-1984, vilket innebär att programmet skall vara genomfört till ingången avär 1985. Enligt OLK lalar starka skäl för att programmet skall omfatta dennaperiod och inte inskränkas till att enbart omfatta programplaneperioden1977/78-19181/82. Den föreslagna lagemppbyggnaden kräver sålunda omfattandeinvesteringar i lageranläggningar. Dessa lar lång lid all projektera ochuppföra. Programmet drarockså stora kost nåder som för att inte bli alltför betungande för samhället bör slås ut påen längre lid. Härtill kommer atl 1975 årsriksdagsbeslut rörande energihushållningen innebär all rikllinjer förenergipolitiken har faslslällls för tiden fram , Utredningens förslag lillslyrks avremissinsianserna. Även jag delar OLK:s uppfattning om lagringsperiodens längd.På sikt bör dock, som ÖB har föreslagit, oljelagringsprogrammen om möjliglanslutas till totalförsvarets planerings perioder. På grund av den relalivt långa programperioden ochulvecklingen inom del energipoliliska områdei föreslår OLK en s. k.kontrollstation vid lämplig lidpunki . Förslaget fårstarkt stöd av fiera remissinstanser, som framhåller osäkerheten omenergianvändningens framtida utveckling och om effekterna av de beslul som kankomma all fallas med anledning av eventuella förslag från den av regeringentillkallade (1 1976:05). Från flera av dessaremissinslanser framhålls vikten av att kontrollstationen kommer till stånd ianslutning till beslut med anledning av kommissionens förslag. Även jag ansluler mig lill förslaget om enkontrollstation. Under periodens gång kan förändringar inträffa bl. a. i frågaom eneriganvändningens ulveckling. Jag är därför inte beredd all nu närmareange tidpunkten för en kontrollstation. Den bör beslämmas när man närmare kanöverblicka innebörden av de åtgärder som blir följden av energikommissionensarbete. Erfarenheterna av försöken med långsiktsplanering och det nyaenergibQred-skapsrådel vid ÖEF, vilkel jag kommer att föreslå, kan kommaall påverka den organisaloriska utformningen för kontrollstationen och därmeddess förläggning i tiden. Till grund för programplanen och OLK:s förslag harbl. a, legat energiprognoser för tiden fram t.o, m.år 1985, som OLK hargjort.Prognoserna bygger Prop.1976/77:74 171 1975:30 och långtidsutredning, I alll väsentligt lämnasprognoserna utan erinran av remissinstanserna.