prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Energiförbrukningen för uppvärmning av byggnadermåste minskas, både i nyproduktionen och i befintliga byggnader. Besparingarnai det befintliga byggnadsbeståndet bör vara så stora att de dels kompenserarden ökning av energikonsumtionen som följer av alt en stor nybyggnadsvolymtillkommer , dels åstadkommer en minskning av den sammanlagdaförbrukningen inom byggnadssektorn. Förslag om ökat statligt stöd till energibesparandeålgärder inom byggnadsbeståndet avses föreläggas . En rad åtgärder har vidtagits för att minskaenergikonsumtionen. fastställde regeringen planverkelsförslag lill tillämpningsbestämmelser till byggnadsstadgan omenergihushållning i byggnader. Bestämmelserna, som ingår i Svensk Byggnorm ochinnefattar dels bindande föreskrifler dels råd och anvisningar, avser alla nyahus som används som året-runt bostäder. 1 1976/77. 1976/77:100 Bilaga16 2 Bestämmelserna väntas medföra allenergiförbrukningen i byggnader som omfattas av de nya bestämmelsema minskarmed jämfört med vad som gäller i byggnader uppförda under tidigare år.Bestämmelserna innehåller såväl rent byggnadstekniska krav som krav påplanering och injustering av byggnaders uppvärmningsanordningar. Kraven ärinle högre än att årskostnadema för att vidla dem motsvarar eller understigerden besparing i form av lägre energiförbrukning som görs. De har vidare utformatsså alt de inte ger negativa samhällsekonomiska effekter, t. ex. i fråga omsysselsättningen inom byggmalerialindustrin. De bygger på nu känd teknik men demedger utnyttjande av nya tekniska rön. Bestämmelsema gäller fr.o.m. den Ijanuari 1977. Föreskriftema är med vissa undanlag bindande i fråga om byggnaderför vilka byggnadslov söks efter . fick uppdrag allutreda vilka ytterligare möjligheter del finns all minska energiförbrukningen ibefintliga hus. För detla arbete föreslås en förstärkning av resursema vidplanverket med . under /78. kan särskilda statliga bidrag - och ifråga om bostäder också lån utgå för energibesparande åtgärder i befintligabyggnader. Medel utgår bl. a. från anslaget Vissa energibesparande åtgärderinom bostadsbeståndet m.m. Anslaget avser stöd lill ålgärder i bostäder,allmänna samlingslokaler, civila statliga byggnader, kommunala ochlandslingskommunala byggnader saml genomförande av viss prototyp- ochdemonstra-lionsverksamhet. T.o.m. innevarande budgelår har totalt 1 300 milj.kr. anvisats för dessa ändamål. Av dessa medel harca 1 100 milj. kr. Avsikten är atl denna stödverksamhet skall utökas iden takt som är tekniskt möjlig och moliverad och ligger inom ramen för desamhällsekonomiska resurser som kan skapas för ändamålet. I anslulning till ensådan utökning av stödverksamheten kan det bU nödvändigt alt avsätta större administrativaresurser för att genomföra energisparprogrammet. Behovel av atl spara energi i såväl nya sombefintiiga byggnader gör det också nödvändigt att utveckla nya tekniskalösningar och produkter. Ett omfattande forsknings- och utredningsarbete pågår.Av naturliga skäl har man därvid i försia hand riklat in sig på nyproduktionenav byggnader. Forsknings- och utvecklingsarbete rörande energihushållning ibefintliga hus måste intensifieras och stimuleras. Åtgärdema för att spara energi kan emellertid intebegränsas enbart till själva byggnaden. Även genom bebyggelseplaneringen ividare bemärkelse kan resultat nås som är av betydelse för energiförbmkningen.Energihushållningsaspekten skall därför beaktas såväl vid den översiktligaplaneringen som i detaljplcmeringen. Dessa frågor utreds inom statensplanverk. Betydande insatser har gjorts inom ramen för 1975års energipolitiska beslut. uppdrag att utreda energibesparingen ibefintlig bebyg- Prop.1976/77:100 Bilaga 16 3 gelsesyftar emellertid även till att klariägga fömtsättningama för längre gåendenedskäming av energikonsumtionen. Det är klart att behov av ytterUgarebesparing finns. Regeringen kommer därför alt presentera elt mer långtgåendeförslag lill sparprogram avseende bebyggelsen så snart underlag finns. Ianslutning härtill kan ytteriigare ändringar komma all krävas ibyggnadslagstiftningen och andra bestämmelser. har i rapporten (SIND 1976:3)Tätorternas och den lunga industrins energiförsörjning redovisat vissa förslagsom gäller finansieringen av fjärrvärmeanläggningar. Dessa förslag bereds f.n. inom . Hämtöver prövas f. n. fömtsättningama för enobligatorisk pannbesiktning. Även frågan om ytterligare resurser förinformations- och utbildningsverksamhet övervägs. avslutades elt omfattandebostadspolitiskt utredningsarbete. Boende- ochbosladsfinansieringsutredningama avlämnade då sitl slutbetänkande (SOU1975:51-52) Bostadsförsörjning och bostadsbidrag. Med utgångspunkt i utredningamas förslag harriksdagen beslutat dels om vissa ändringar av reglema för statlig långivningtill ombyggnad (prop. 1975/76:144, CU 1975/76:22, rskr 1975/76:276), dels omförbättrade bostadsbidrag lill barnfamiljer och hushåll utan barn (prop. 1975/76:145,CU 1975/76:25, rskr 1975/76:308), samt till vissa folkpensionärer (prop.1976/77:44, SfU 1976/77:13, rskr 1976/77:54). Byggadminislrationsulredningen har år 1976överlämnat betänkandet (SOU 1976:26) med förslag om väsentiigaförändringar i fråga om ansvarsfördelning och organisation för uppgifter inombyggnadsväsen, fysisk planering och bostadspolitik. Beiänkandel harremissbehandlats och bereds f. n. inom . Flera förslag i boende- och bosladsfinansieringsutredningamasslutbetänkande har ännu inte slutbehandlats. Så är fallet med frågor somgäller det kommunala ansvaret för bostadsförsörjningen. a. ett lagfästande av detta ansvar och av vissa skyldigheter för kommunemai fråga om planering och informalion på bostadsförsörjningens område. Dessafrågor har nära samband med vissa av de spörsmål som har tagils upp avbyggadminisiraiionsutredningen. De förslag som utredningama lade fram i syfte bl.a. att stärka hyresgäst-inflytandet hänger samman med de förslag som nyligenhar avlämnats av hyresrättsulredningen i betänkandet (SOU 1976:60) Hyresrätt 1.Detta remissbehandlas f. n. Övriga frågor som aktualiserats av boende- ochbostadsfinansieringsut-redningama övervägs f. n. I regeringsförklaringen har uttalats all låneregleroch andra beslämmelser bör göras mindre omfattande och detaljerade. Även dennafråga övervägs inom . Prop.1976/77:100 Bilaga 16 4 Bostadsförvaltningsulredningen haravlämnat sitt betänkande (Ds Ju 1976:14) Bosladsförvallningslag med förslaglill skärpning av nuvarande lagsiiftning mot försumliga fastighetsägare.Betänkandet remissbehandlas f. n. och förslag avses att föreläggas riksdagenunder . I enlighet med beslutunder åren 1976 (prop. 1975/76:145, CU 1975/76: 25, rskr 1975/76: 308) omändrade regler för bostadstillägg m. m. föreslås nu alt en möjlighet öppnas förfolkpensionärer all få slaiskommunalt bostadsbidrag när det är gynnsammare fördem än vad det kommunala bostadstillägget till folkpension är.Försäkringskassoma föreslås bli ansvariga för administrationen avbostadsbidragen till dessa folkpensionärer. Därigenom nås en samordning medfolkpensionssystemet och utbetalningarna av folkpension och bostadsbidrag kanske vid ell och samma lillfälle. Omkring 125 000 folkpensionärer beräknas bliberörda av reformen under det första årel. Reformen föreslås träda i kraft denI . Helårskostnaden uppskattas lill 110 milj. kr., varav 80 milj.kr. faller på staten och återstoden på kommunema. Genom nyssnämnda beslutfick regeringen i uppdrag också alt ytterligare överväga frågan ombostadsbidrag till de föräldrar som inte har sina bara stadigvarande boende hossig. Som en följd av dessa överväganden föreslår regeringen nu attbostadsbidragen förbättras för dessa föräldrar. Kostnaden för denna reformberäknas uppgå till 10 milj. kr., varav 7 milj. kr. för staten och 3 milj. kr.för kommunema. Anslaget till Bostadsbidrag m. m.tas i årets budgetproposition upp med I 781 milj. kr. Detta innebär en ökningmed 211 milj. kr. i förhåUande till innevarande budgetår. Större delen avökningen ca 170 milj. kr., beror på att de reformer som genomfördes den 1januari 1977 får helårseffekt försl under /78. Inkomslgränsemaför oreducerade bostadsbidrag föreslås bli höjda med 3000kr. för hushåll med bam och lill . för hushåll utan bam. fastställde vid riksmötet1975/76 en bostadsbyggnadsplan om 8 375000 m, vilken tillsammans meddet beräknade bostadsbyggandet utan slatliga lån beräknades ge fömtsättningaratl påbörja sammanlagt ca 78000 lägenheter. Därtill kom en projektreserv på10000 lägenheter jämte lokaler. Antalet lägenheter för vilka har meddelatsbeslul om statliga bostadslån eller tillstånd alt bygga utan statliga lånberäknas ha uppgått till 57000. Det antal lägenheter som har börjatbyggas kan f. n. uppskattas till ca 57000.1 genomsnitt per årunder har ca 72000 lägenheter färdigställts, vilketinnebär en nedgång i förhållande till 1970-talels tre första år med ca 30000. Av det totala påböijandet under1976 utgjorde lägenheter i småhus. Enligt bostadsbyggnadsprogrammenkommer denna andel att minska något . Ombyggnads- ochmodemiseringsverksamheten ökade betydligt . harverksamheten varil ungefär lika stor som under 1976/77:100 Bilaga16 5 Regeringen medgav att 75 milj. kr. av nybyggnadsramenutöver redan tidigare anvisade 325 milj. kr. fick las i anspråk för beslut ombostadslån för ombyggnad och räntebärande förbäuringslån. Avsättningssvårigheterna har minskat för andra åreli följd. Enligl bo-sladsstyrelsens undersökning fanns det den 1 september 1976ca 18900 outhyrda lägenheter i hus som var färdigställda . Vidsamma lid året innan var motsvarande antal 23 100. Andelen outhyrda lägenheterhar därmed minskal från 4,till 3,. Denbosladsbyggnadsplan som preliminärt har fastställt för år 1977 omfattari likhet med plan 8 375 000 m vilkel med nuvarande fördelning mellan lägenheter i småhus och flerfamiljshus kan beräknas ge uirymme för ca 66500 lägenheter jämte lokaler, som utgör bostadskomple ment. Ramen för beslut om bostadslån lill ombyggnad m. m. har prelimi närt fastställts lill 325 milj. kr. 1 budgetpropositionen föreslås atl ramama för ny-och ombyggnad tillsammans hålls på en oförändrad nivå i förhållande till år1976. Ramen 1977 föreslås utvidgad. 1 konsekvens härmedminskas nybyggnadsramen från 8 375 000 m till 8 160000 m. Den senare beräknasge uirymme för nära 65000 lägenheter jämte lokaler, som utgör bostadskomplement.Byggandet utan statliga lån beräknas lill 8000 lägenheter. Ramarna föreslåsbli kompletterade med en projektreserv omfattande 10000 lägenheter jämtelokaler. I fråga om outnyttjade delar av ny- och ombygg-nadsramama för år 1977föreslås utbyte kunna ske dem emellan. För atl bereda utrymme för den bostadsproduktionsom bedöms vara nödvändig på förordas att bostadsbyggnadspianernaför åren 1978 och 1979 får sammaomfattning som planen för . Delegationen för bostadsfinansiering träffade även överenskom melse med bankema om byggnadskrediter till del statligt belånade bo stadsbyggandet och om köp av bostadsobligalioner i syfte atl öka möjlig hetema liU avlyft av byggnadskrediter i färdiga fastigheter. Trots överens kommelsen har vissa svårigheter förelegal under den vad gäller tillgängen på byggnadskrediter. Dessa svårigheter, som har haft samband med åtstramningen av kreditpoUtiken, har dock i stort sett kunnal övervinnas. Avlyftssituationen har varit i huvudsak fri från pro blem. Byggnadskostnadema ökade mer än underårel . Låneunderlags- och pantvärdenivån har under hösten 1976höjts genom en uppräkning av tidskoefftcienten med . Hyroma har stigit som följd främsl avdriftkostnadsökningar. Förbättringar av bostadsbidragen till barnfamiljer ochövriga hushåll, inkl. pensionärerna, har dock begränsat hyresstegringar förhushåU med låga inkomster och stor försötjningsbörda. Räntehöjningen hösten1976 påverkar hyroma i det statligt finansierade bostadsbeståndet endastmarginellt till följd av systemet med garanterad ränta. 1976/77:100 Bilaga16 6 Flerareformer föreslås beträffande den statliga bosladslångivningen. Sådana låntagare som f n. erhåller bosiadslån med15 eller av låneunderlaget föreslås kunna få lån till för nybyggandeav lägenheter. Härigenom förbättras konkurrensfömlsätlningama mellan olika kaiegorierav fastighetsägare. Räntebidrag föreslås kunna utgå också förlomträltsavgälden när det är fråga om nybyggda småhus som bebos av låntagaren.Tomträtten jämställs härigenom med äganderätten i fråga om årligakapitalkostnader. 1 syfte atl öka intresset för konslnäriigutsmyckning och gestaltning föreslås atl det tillägg för delta ändamål, som nufår göras inom låneunderlaget för statligt bostadslån, höjs från . per m våningsyta. Vissa förändringar föreslås i fråga omtillämpningen av markvillkoret vid bostadsfinansieringen. De föreslagnaändringama innebär bl. a. all den administrativa hanteringen förenklas ulanatl markvillkorets syfle äventyras. Anslagen lill Lånefonden för bostadsbyggande ochtill Räntebidrag m. m. las för nästa budgelår upp med 2 205 milj. kr. kr., vilket innebär ökningar med 545 milj. kr. resp. 100 milj. kr.Vid anslagsberäkningen har hänsyn lagils också till förslaget i det följandeom lån lill förbättring av boendemiljöer. De nuvarande möjligheterna atl bevilja lån lillhyresförluster och möjlighetema lill eftergift av sådana lån föreslås bliutsträckta alt gälla förluster . Anslaget till Viss bostadsförbältringsverksamhel m.m. tas upp med 265 milj. kr., vUket innebär en ökning med 10 milj. kr. iförhåUande till innevarande budgelår. Inkomstgränsen för förbättringslån förmakar föreslås höjd från . För miljöförbättrande ålgärder i bostadsområden kanunder innevarande budgetår slalsbidrag utgå med 30 milj. kr. Anslaget föreslåshöjt till 35 milj. kr. för /78. Vidare föreslås atl bostadslånskall medges för den del av den godkända kosinaden för åtgärdema som inte täcksav bidrag- Liksom skall också arbetsmarknadspoliliska åtgärder kunnakomma i fråga för miljöförbättringar i bostadsområden. Möjlighetema att bl. a. ekonomiskt stödja tävlings-och utvecklingsverksamhet på bostadsförsörjningens område förstärks. På dettasätt kan kvalitetsmedvetandet hållas på en hög nivå inom bygg- och förvaUningsproces-sen. Bostadssociala delegationen, som tillsattes år 1975för att bereda frågor om ålgärder i vissa bostadsområden meduthyrningssvårigheter, har initierat försöksverksamhet i samarbete medkommuner, bostadsföretag och boende i syfte att förbättra den fysiska ochsociala miljön i bostadsområden med många outhyrda lägenheter. För lån och bidrag till allmänna samlingslokalerföreslås en ram för /78 på 30 milj. kr. Bidragsdelen föreslås uppgåtill högst 20 milj. kr. 1976/77:100 Bilaga16 7 Ramen för beslut om upprustningsbidrag m. m. tillallmänna samlingslokaler har under innevarande budgetår uppgått till 5 milj.kr. Regeringen har medgett att ramen får överskridas med 5 milj. kr. För budgelårel 1977/78 föreslås en ökning av ramen till 10milj. Lån till kommunala markförvärv föreslås kunna utgålill ett belopp av 220 milj. kr. under budgelårel 1977/78. MöjUghet öppnas att erhålla markförvärvslån förandra ändamål än bostäder. Markförvärvslån föreslås kunna ulgå också förförvärv av tomträtt. Ändringen föreslås träda i kraft den . Arbetet med att fullfölja riktiinjema förhushållning med mark och har varil koncentrerat tillkommunema. På gmndval av det tidigare under del s. k. programskedel genomfördaprogramarbetet inriktas kommunemas arbete under del nu aktuellaplaneringsskedet på alt i samråd med länsstyrelser och andra regionalamyndigheter ta fram översiktliga riktiinjer för markens användning i form avkommunöversikter, markdispositionsplaner och områdesplaner. Resuhatet avkommimemas arbete skall enligl statsmakternas beslut redovisas tilllänsstyrelsema . Länsstyrelsema skall därefler ställasamman materialet och med eget yttrande redovisa det lill centrala myndigheteroch till regeringen senasi . De centrala myndigheternaskaU i sin tur lämna redovisning till regeringen senast den 15 december 1977.Planverket har uppdrag att senasi redovisa en samlad översiktöver resultatet av arbetet under planeringsskedet. Särskilda insatser har gjorts för att underplaneringsskedet stödja informationsverksamheten om den fysiskariksplaneringen. Informationsmaterial i form av broschyrer har framställts avbostadsdepartementet och planverket. Materialet har distribuerats bl.a. efterannonsering i tidskriftspress. Ekonomiska bidrag har lämnats tillorganisationer för framställning av eget informationsmaterial elc. Efterfråganpå det framtagna informationsmaterialet har varil stor. Informationsverksamhetkommer också att pågå i samband med länsstyrelsemas utvärdering av kommunemasredovisning av planeringsskedet. Del fortsatta arbetet med den fysiskariksplaneringen är inriktat på alt en ny samlad rapport skall föreligga år1978. I rapporten avses ingå dels en sammanfattning och utvärdering av arbetetunder de genomförda program-och planeringsskedena, dels en redogörelse förresultat av kompletterade inventeringar och utredningar. Som exempel på sådanakan nämnas de studier som pågår under industriverkets ledning av vissaindustribranschers anspråk på naturresurser m.m., naturvårdsverketskartläggning av landels vattentillgångar och kraven på vattenresursema samtindustriverkets undersökningar angående landels tillgångar på kalk, diabas ochalunskiffer. Efter remiss bör rapporten kunna ligga tiU grund för enredovisning till . 1976/77:100 Bilaga16 g En kunskapsöversikt har genomförts angåendefrilidsboendel och de problem som är förknippade därmed. En uppdatering pågårav den kartläggning av fritidsbebyggelsen som genoinfördes i samband medförarbetena för den fysiska riksplaneringen. En sammanställning avinventeringen avses bli publicerad och materialet planerastillsammans med övriga studier om frilidsboendel i ingå i underlagetlill rapport. För att få underlag för fortsalla övervägandenbeträffande förutsättningarna att till lokalisera sådanindustri som behandlas i den fysiska riksplaneringen har på initiativ avbostadsdepartementet inletts ett arbete med att ställa samman material om såvälmiljö och naturresurser som regionalpolitiska förhållanden. Arbetet sker inomramen för planeringsskedet. En arbetsgmpp lade fram förslag lillprincipprogram för undersökningar av naturförhållanden vid vissa industrilägen(Ds B 1974:2). Förslaget har remissbehandlats. Remissinstanserna var ihuvudsak positiva till förslaget men flera framhöll att formema förfinansiering av undersökning-ama borde studeras ytterligare. Materialetbearbetas nu inom departementet. Berörda länsstyrelser har i anslulning härtillställt samman och utvärderat genomförda undersökningar rörandenaturförhållandena vid de induslrilägen längs södra och kustsom utpekats i riktlinjerna för hushållning med mark och vatten. Remissbehandlingen av och planverketsförslag lill avgränsning av obmtna fjällområden har avslutats. Verkens förslaginnebär alt 14 områden i Qällvärlden med en sammanlagd areal av ca 49000 kmavsätts som s. k. obmtna fjällområden inom vilka tyngre exploatering skallundvikas. Frågan övervägs f. n. i . Ett omfatlande utredningsarbete beträffandeutnyttjandet av älvama i norra och har slutförts i och medatl uiredningen (B 1974:1) rörande valtenkraftsutbyggnad i norra haravlämnat sitt slutbetänkande (SOU 1976:28) Vattenkraft och miljö 3. Betänkandetbehandlar vattendragen norr om med undantag av älv, Pi-le älvoch . Remissbehandlingen har avslutats. Frågan om detlångsiktiga utnyttjandet av älvama i norra och Norriand bereds medsikte på att förslag lill vissa riktiinjer skall föreläggas under år1977. Statsbidrag kan utgå till översiktlig planeringbl.a. i sådana områden som i hög grad berörs av den fysiska riksplaneringen.Sedan år 1972, då fattade beslut om den fysiska riksplaneringen, harstöd liU översiktlig planläggning utgått med sammanlagt ca 14 milj.kr. Anslaget Bidrag fill översiktiig planering m. m. under vilket medelanvisas för ändamålel föreslås bU oförändral 6 milj. kr. Prop.1976/77:100 Bilaga 16 9 Arbetet med att utarbeta förslag till nybyggnadslagstiftning fortsätter. Förslaget skall utarbetas med beaktande av vadsom anförs i regeringsförklaringen om alt all markspekulation skall motverkasoch den fysiska planeringen av mark ske i former som säkerställer såvälangelägna samhällsintressen som den enskildes rättstrygghet. Den särskilttillkallade utredningsmannen med uppgifi atl utreda frågan om nyttavgiftssystem för gatubyggande m.m. fortsätter likaledes sitt arbete. Under /77 beräknas ett förslag tilländring av byggnadslagen bli förelagt i anledning av riksdagenshemställan om rikllinjer som lagmotiv (CU 1975/76:16, rskr 1975/76:201). 1 anslulning lill beslul åren 1975 och1976 om ändringar i byggnadsstadgan rörande energihushållning ochhandikappanpassning i byggnader har tillämpningsbesiämmelser för uppförande avnya byggnader utarbetats. Förslag till tillämpningsbestämmelser för ombyggnaderi dessa avseenden utarbetas inom statens planverk. har beslutat om ändringi byggnadsstadgan med syfle alt vid ny- och ombyggnad garantera bättrearbetsmiljö för sop-hämlama. Tillämpningsbestämmelser kommer all utarbetas såskyndsamt som möjligl. En kompletterande utredning har tillsatts med uppdragall ge förslag till tvingande bestämmelser för att förbättra sophämtamas arbetsmiljöi befintliga byggnader. Förslag kommer att föreläggas under år 1977.Även vad gäller energihushållning i byggnader och handikappanpassning avbosläder och andra lokaler övervägs i vilken utsträckning befintlig bebyggelseskall anpassas till de krav som gäller för nybebyggelse. Riskema med särskilt brandfarliga material utreds fn. av statens planverk och . Beslut om åtgärder beräknas kunnafattas . Förekomslen av hälsofarliga byggnadsmaterial behöverutredas. För att dels möjliggöra ett slörre hänsynstagandefill bostadsförsörjningens krav vid planläggningen av den fysiska miljön, delshävda kommunens bostadspolitiska ambitioner vid byggnadslovsprövningen föreslogboende-och bostadsfinansieringsulredningama vissa ändringar i byggnadsstadgan.Dessa förslag kommer att övervägas i anslutning till arbetet med översynen avbyggnadslagstiftningen. om boende- och bebyggelsemiljö (HABITAT) ägde mm undertidenden31maj-den I deltog representanter för 146 länder samtbefrielserörelser, FN-organ och intemationella organisationer. 1 den svenskadelegationen, som leddes av dåvarande chefen för , ingickrepresentanter för politiska partier, stat- Prop.1976/77:100 Bilaga 16 10 liga myndigheter, folkrörelser och kommuner. antogs enhälligt 64 rekommendationer om åtgärder på det nationellaplanet, bl. a. rörande markpolitik och medborgarinflytande. Inombostadsdepartementet övervägs f n. uppföljningen i av konferensens rekommendationer. Formema för det fortsatta globalasamarbetet i boende- och bebyggelsemiljöfrågor diskuterades vid FN:sGeneralförsamlings 31 :a session. Slutiigt beslut i frågan har uppskjutils tillden 32:a sessionen. tillsatte regeringen expertgmppen(B 1974:06) för forskning om fysisk planering och bebyggelse. Expertgmppen harunder utarbetat ett arbetsprogram . för byggnadsforskningföreslås få oförändrat statsanslag, 11 milj. kr. Rådet avser att presentera enny Ireårsplan för byggnadsforskningen i samband med anslagsframställningen /79. Mot bakgmnd av statsmakternas uttalanden angåendebyggforskningsverksamheten inför /77 anger rådet atl ökaduppmärksamhet skall ägnas åt bl. a. kvalitativa aspekter på boendet,förvaltnings- och fömyelse-frågor saml medinflytandefrågor. förbyggnadsforskning har i enlighet med beslut omlokaliserats tillGävle . Institutet har därvid erhålUt nya arbetslokaler ochdelvis ny laboratorieutmstning. Anslagen för budgetåret 1977178 Anslagsyrkandena för nästa budgetårinom verksamhetsområde uppgår lill 7557,8 milj. kr. Anslagsförändringama i förhållandelill stalsbudgeten för innevarande budgelår framgår av följande sammanställning(milj. B. Bostadsbyggande m. m. -312,9 D. Lantmäteri- och kartväsendet Lånefonden för kommunala mark- V. Fonden för låneunderstöd ' övriga fonder är investeringsanslag uppförda med 1 000kr. ' Endast ett formellt belopp om .