prop · G00345 · 1976-12-31 00:00:00 — Vad regeringen föreskriver enligt detlastycke må även gälla I /råga om yrkesskadelivränta, vårdbidrag enligt lagen (1962:38l)omallmän försäkring och delpension enligl lagen (1975:380) om delpensionsförsäkring,som utbetalas lillsammans med jölkpension. (Se vidare anvisningarna.) ' Lagen omtrvckt1972:75. Senaste Ivdelse Senaste Ivdelse 1973:1119. :iv lagensrubrik 1974:771 Preliminär A-skatl skall icke beräknas å ersättning, somvid anvisas för vissa med tjänsten förenade kostnader, ejheller å ersättning, som vid enskild tjänst anvisas för sådana kostnader,därest icke ersättningen väsentligen överstiger vad som skäligen kan anses varaerforderligt för kostnadernas bestridande. Preliminär A-skatt skall icke utgå för: c) familjebidrag enligt familjebidragslagen (1946:99): eller d) sådan pension, livränta eller från försäkringsanslalt utgående annan skattepliktig ersättning, som uppgår till högst för år; dock att vad nu sagts ej skall till-lämpas på pension och vårdbidrag, som utgår på grund av lagen om allmän försäkring, delpension enligt lagen (1975:380) om delpensionsförsäkring och på yrkesskadelivränta. a) folkpension ochtilläggspension enligt lagen om allmän försäkring, där ej annat följer avförordnande enligt 3 >j 3 mom. eller den skattskyldige begär att avdrag försådan skall skall göras: b) bidragsom avses i 15 och 19 i) lagen angående införande av lagen om allmänförsäkring; c) familjebidrag enliglfamiljebidragsförordningen eller enligl förordningen den 29juni 1946 om familjebidrag åt värnpliktiga m. fl., vilka drabbats avkroppsskada; eller d) sådan pension, livränta eller från försäkringsanslalt utgående an nan skattepliktig ersättning, som uppgår till högst för år; dock att vad nu sagts ej skall till- lämpas på pension, som utgår på grund av lagen om allmän försäk ring. 49 s 1 m o m ." Skattskyldig må av lokalskattemyndighet erhålla anstånd med inbetalning av skatt, kvarskatteavgifteller ränta 1) om laxeringsintendentenanfört besvär över taxering med yrkande om ändring till den skatlskyldigesförmån: till belopp som betingas av taxeringsintendentens yrkande, 2) om den skaltskyldigeanfört besvär över taxering och taxeringsintendenten, helt eller delvis,tillstyrkt besvären eller, om besvären avser Senaste lydelse 1973:1119. »Senaste Ivdelse1975:1179. Prop.1976/77:45 23 taxeringsnämndsbeslut, tillstyrkt ansökan om anstånd: till belopp som betingas av laxeringsinlendentensyttrande, 3) om taxering blivit oriktig på grund av felräkning,misskrivning eller annat uppenbart förbiseende: till belopp som betingas avförbiseendet, 4) om den skattskyldige taxerats på mer än en ort församma inkomst, garantibelopp för fastighet eller förmögenhet: till belopp,motsvarande endera av eller båda de skattebelopp som påförts i anledning avlaxeringen, 5)om avgiftsunderlag enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring eller enligl 4 >!lagen (1968:419) om allmän arbetsgivaravgift bestämls till för högt belopp:till belopp som betingas av felaktigheten, 6) om skatt påförts obehörigen eller med för högtbelopp på grund av fel vid debitering: till belopp som betingas avfelaktigheten i debiteringen, 7) om preliminär skatt, som enligt 27 vj 2 mom. skall gottskrivasden skaltskyldige, kan beräknas överstiga motsvarande slutliga skatt och bliva avkortadenligt 65 >; samt den skattskyldige icke erhållit jämkning enligt bestämmelsernai 45 ij I mom. sista stycket: lill så stor del av skallen som kan antagas blivaavkortad. till49 i< 1. När särskilda skäl föreligga må I. När särskilda skäl föreligga må lokalskattemyndighet begära ytl- lokal skattemyndighet begära ytt rande av taxeringsintendenten över rande av laxeringsintendeneZ/e/nto- ansökan om anstånd. försäkringsverket över ansökan om Dennalag träder i kraft . Föruivurande 5) upphävd genoni 1970:167. Lag om ändring i lagen(1965:269) med särskilda bestämmelser om kommunsoch annan menighets utdebitering av skatt Härigenom föreskrivesatt 2 S lagen (1965:269) med särskilda beslämmelser om kommuns och annanmenighets utdebitering av skall' skall ha nedan angivna lydelse. Vidtillämpning av 1 S skall i skatteunderlaget icke inräknas skattekronor ochskatteören som kan anses hänföra sig till följande skattepliktiga intäkter,nämligen dels sjukpenning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring ellerlagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring eller ersättning enligt förordningen (1954:249)omersättning i anledning av kroppsskada, ådragen under tjänstgöring icivilförsvaret, kungörelsen (1962:607) om ersättning på grund av verksamhetför brandsläckning m. m., kungörelsen (1961:457) om ersättning på grund avmedverkan i skyddsarbete vid olyckor i atomanläggningar m. m., förordningen(1954:250) om ersättning i anledning av kroppsskada, ådragen under vistelse åanstalt m. m., lagen (1954:246) om krigsförsäkring för sjömän m. fi., militärersättningsförordningen(1950:261) och lagen (1956:293) om ersättning åt smittbärare, allt till dendel sjukpenningen eller ersättningen grundas på förvärvsinkomst av minst 4 500kronor för år, dels föräldrapenning och vårdbidrag enligt lagen om allmän försäkring,dels limstudiestöd, in- Vidtillämpning av 1 skall i skat-leunderlagel icke inräknas skattekronor och skatleörensom kan anses hänföra sig till följande skattepliktiga intäkter, nämligen delssjukpenning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring eller lagen (1954:243)om yrkesskadeförsäkring eller ersättning enligt förordningen (1954:249)omersättning i anledning av kroppsskada, ådragen under Ijänstgöring icivilförsvaret, kungörelsen (1962:607) om ersättning på grund av verksamhetför brandsläckning m. m., kungörelsen (1961:457) om ersättning på grund avmedverkan i skyddsarbete vid olyckor i atomanläggningar m. m., förordningen(1954:250) om ersättning i anledning av kroppsskada, ådragen under vistelse åanstalt m. m., lagen (1954:246) om krigsförsäkring för sjömän m. fi., militärersättningsförordningen(1950:261) och lagen (1956:293) om ersättning ät smittbärare, alll lill dendel sjukpenningen eller ersättningen grundas på förvärvsinkomst av minst 4 500kronor för år, dels föräldrapenning och vårdbidrag enligl lagen om allmän försäkring,dels timstudiestöd, in- 'L.igen oniir\x-kt 1973:437. -Senaste i>dclsc 1976:335. komstbidrag och vuxenstudiebidrag enligl studiestödslagen (1973:349), dels utbildningsbidrag för doktorander och timersättning vid grundläggande utbildning för vuxna, dels dagpenning från arbetslöshetsförsäkringen och kontant arbetsmarknadsstöd, dels utbildningsbidrag vid arbetsmarknadsutbildning såviti avser dagpenning och stimulansbidrag. Intäkterna upplages härvid till belopp som anges på kontrolluppgift enligt taxeringslagen (1956:623). komstbidragoch vuxenstudiebidrag enligt studiestödslagen (1973:349), delsutbildningsbidrag för doktorander och timersättning vid grundläggandeutbildning för vuxna, d e I s dagpenning från arbetslöshetsförsäkringenoch kontant arbetsmarknadsstöd, dels utbildningsbidrag vidarbetsmarknadsutbildning såvitt avser dagpenning och stimulansbidrag, delsdagpenning vid utbildning och Uänstgöring inom totalförsvaret. Intäkternaupplages härvid till belopp som anges på kontrolluppgift enligt taxeringslagen(1956:623). Vid beräkning av skatteunderlaget för fysisk person skall avdragvidare göras för skattekronor och skatteören, som kan anses motsvarasjukpenning, vilken vid arbetsgivarinträde enligt 3 kap. 16 S lagen (1962:381)om allmän försäkring för honom uppburits av arbetsgivaren, om arbetsgivarinträdetskett eller . Vid beräkning av antaletskattekronor och skatleören skall såviti gäller avdrag försjukförsäkringsavgift enligt 46 S 2 mom. 3), grundavdrag enligt 48 ;! ochavdrag för nedsatt skatieförmåga enligl 50 Jj 2 mom. fjärde stycketkommunalskattelagen (1928:370) tillämpas de regler som gäller vid taxering.Härvid beräknas avdraget för sjukförsäkringsavgift, såvitt denna grundas på inkomsiav anställning, lill belopp som påförts på grund av taxering. 1 frågaom del extra avdraget för nedsatt skatieförmåga beaktas inte sådan minskning avavdraget som följer av att den skattskyldige eller hans make har förmögenhet. Dennalag träder i kraft och tillämpas första gången i fråga omutdebitering för . 1976/77:45 26 Lagom ändring i kungörelsen (1913:380) om rätt för den som är bosatt i utlandetatt giva eller medverka i offentlig föreställning m. m. i Härigenomföreskrives i fråg.a om kungörelsen (1913:380) om rätt för den som är bosatt i utlandelalt giva eller medverka i offentlig föreställning m. m. i ' delsalt 1 ij 2 mom. och 4 S skall ha nedan angivna lydelse, dels alt i kungörelsenskall införas en ny paragraf, 6 a S, av nedan angivna lydelse. 1 S 2 m o m . 1 ullandet bosall fysisk 2 mom. 1 utlandet bosatt fysisk person och där hemmahörande juri- person och där hemmahörande juri disk person får icke i utan disk person som i avser att tillstånd av gwaofkniUg giva offentlig föreställning eller an- föreställning eller anordna annan ordna annan tillställning, som avses i tillställning, som avses i 4 ij 1 rnom. 4 i; 1 mom. lagen (1908:128) om lagen (1908:128) om bevillningsav- bevillningsavgifter för särskilda för- gifler för särskilda förmåner och maner och rättigheter, skaU ansöka rättigheter. Delsamma gäller den om tillstånd hos . Det- som här i landet vill anordna samma gäller den som här i landet offentlig föreställning eller annan vill anordna offentlig föreställning tillställning eller artistisk verksam- eller annan tillsiällning eller artistisk het för svensk ljudradio eller televi- verksamhet för svensk ljudradio sion i fall som avses i 4 S 2 eller 3 eller television i fall som avses i 4 § 2 mom. nämnda lag. eller 3 mom. nämnda lag. Densom erhållit tillstånd enligt Den som erhållit tillstånd enligt 3ij i fråga om tillställning skall, 3 ij i fråga om tillställning skall, innantillställningen må äga rum, innan tillställningen äger rum, med medföreteende av tillståndsbevisei företeende av tillståndsbeviset om omvarje tillställning göra anmälan varje tillställning göra anmälan till Anmälanskall, när så kan ske, göras minsl före tillställningens börjanoch,om tillställningen kungöres genom allmän tidning, i varje fall före kungörandet.Den som anmäler tillställningen är pliktig alt, när det påfordras 'Senaste lydelse av rubriken 1966:732. Senaste lydelse 1969:794. 3 Senastelydelse 1969:794. Prop.1976/77:45 27 avpolismyndigheten, slyrka atl den uppgivna lokalen eller platsen blivil av ägareneller innehavaren upplåten för ändamålet. Har sådan upplåtelse skett, åliggerdel ägaren eller innehavaren av lokalen eller platsen atl före tillställningensbörjan göra sig förvissad om alt tillståndsbevis erhållits och alt anmälanskett i vederböriig ordning. BestämmelsenI 6 >'> om böler äger icke tillämpning på svensk medborgare som anordnarsammankomst som avses i lagen (1956:618) om allmänna sammankomster eller densom upplåter lokal eller plats for sammankomsten. I fall som har sagts ärIcke heller bestämmelsen i 6 om skyldighet att utgiva bevillningsavgift tilllämpligpå den som upplåter lokal eller plats. På bevillningsavgift som ådömes anordnare, varom i första stycketsägs, utgår restavgift enligt 58 I mom. första slyckel uppbördslagen (1953:272). Dennalag träder i kraft men tillämpas ej i fråga om skyldighelatt utge bevillningsavgift, som avser föreställning eller annan tillställningsom har ägt rum , och ej heller i fråga om restavgift som belöperpå sådan bevillningsavgift. Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , Asling, Söder, , Mundebo,Krönmark, , , , , Propositionom sänkning av sjömansskatten, m. m. Tidigarei år har förelagts förslag om sänkning av den statliga inkomstskattenavseende inkomsler (prop. 1976/77:42). Jag avser nu all föreslåmotsvarande lättnader i fråga om sjömansskatten. Jagvill också föreslå förmånligare regler i fråga om folkpensionärernas rätt till extraavdrag vid förmögenhetsinnehav. Vidare bör bestämmelserna om folkpensionärernasdeklarationsskyldighet justeras. Bestämmelserna bör här bringas iöverensstämmelse med de regler för beräkningen av del extra avdrag som antagitsav (prop. 1975:92, SkU 1975:25, rskr 1975:126, SFS 1975:312). Etlnytt förmånssystem för vissa värnpliktiga m. fl. träder i kraft den 1 januari1977 (prop. 1975/76:134, FöU 1975/76:37, rskr 1975/76:326, SFS 1976:308).Systemet innebär bl. a. att en s. k. dagpenning införs. Denna avses varaskattepliktig. Den nya ersättningsformen förulsälter ändringar i skatleförfatlningarna,bl. a. i kommunalskattelagen (1928:370), KL. Jag vill nu ta upp denna fråga.Samtidigt vill jag ta upp några frågor i uppbördsförfattning-arna som röravdrag för preliminär skatt. Enligtvilande förslag om ändring i regeringsformen (RF) träder nya regler om degrundläggande medborgerliga fri- och rättigheterna i kraft den 1 januari 1977.1 lagen (1908:128 s. 1) om bevillningsavgifter för särskilda förmåner ochrättigheter, BevL, och kungörelsen (1913:380) om rätt för den som är bosatt iutlandet alt giva eller medverka i offenllig föreställning m. m. i , TslK,finns f n. vissa reglerom tillstånd som böranpassas till de nya grundlagsbestämmelserna.Jag avser atl ta upp även denna fråga. Prop.1976/77:45 29 Densärskilda skatten för ombordanställda, sjömansskatten, är bestämd bl.a. genomanknytning lill den statliga inkomstskatten. Regelmässigt ändras sjömansskattennär den vanliga statliga inkomstskatten ändras. Senast skedde della (prop.1975:92, SkU 1975:25, rskr 1975:126, SFS 1975:314). Vad jag har föreslagit ipropositionen 1976/77:42 i fråga om sänkningen av den statliga inkomstskattenför inkomster bör medföra att sjömansskatten justeras på motsvarandesätt. Närsjömansskatten beräknas medges bl.a. ett s.k. omkoslnadsavdrag med årsbelopp om2 . i fiärrfart och . Prisutvecklingen gör del enligtmin mening motiverat atl dessa avdrag höjs. Relationen mellan omkostnadsavdragenbör vara oförändrad. Jag anser att dessa avdrag bör bestämmas lill . Vidberäkningen av sjömansskatten beaktas även värdet av fri kost. värde harenligt anvisningar höjts vid landtaxeringen från . Motsvarande förmån för sjömän las nu upp lill 355kr. Enligt min mening bör värdei bestämmas till . Däremotanser jag atl den särskilda skattenedsättning som medges vid beräkningen avsjömansskatten bör vara oförändrad. Beloppen, som utgör . i närfart, bestämdes så sent som . Slutligenbör förändringarna i den kommunala utdebiteringen beaktas. Kommunalskatteningår f n. i sjömansskatten efler en utdebitering av . per skattekrona,vilkel bestämdes . Medeluidebiieringen har för år 1976 stigittill ca 25:50 i de relativt typiska sjömanslänen, nämligen Slockholms, samt . Den är något högre för hela rikel. Jag föreslår mol denna bakgrund att sjömansskatten fr. o. m. år 1977 beräknaspå grundval av en utdebitering om . Mina förslag beträffande sjömansskatten föranleder ändringar i de tabeller som är fogade till lagenom sjömansskatt. Totaltsett kommer sjömansskatten enligl förslaget att sänkas för de fiesta sjömän medbelopp som ligger . För staten uppkommer eltskaltebortfall på ca 20 milj. kr. De individuella verkningarna i olikainkomstlagen framgår av följande tabell. Prop.1976/77:45 30 Minskning (-1 eller ökning (+) av sjömansskatten enligt förslaget Jagvill i sammanhanget la upp ytteriigare en fråga som rör sjömansskatten. Sådanskall eriäggs av sjömän för inkomst ombord på svenskt handelsfartyg. Sjömansskattenär en definitiv källskatt. En behöver inte heller avge någonsjälvdeklaration för sina ombordinkomsier. 1 fråga om övriga inkomster gäller istort setl samma regler som för andra skattskyldiga. Olikameningar har gjort sig gällande huruvida den som tjänstgör som kontrollant vidfartygsbygge sk:äll vara skyldig alt eriägga sjömansskatt. Jag avser härnärmast maskinchef eller annat befäl som inställer sig på fartyget föreleveransen för all lära känna fartyget och dess tekniska utrustning m.m. Ifråga om passagerarfartyg förekommer del även atl en slörre eller mindre del avbesättningen inställer sig för tjänstgöring . Denu nämnda befattningshavarna kommer efter fartygets leverans atl tjänstgöra pådetsamma och blir då skyldiga att eriägga sjömansskatt. Om nu dessa personerbetalar vanlig inkomstskatt för inkomsterna under kontroll-anltiden uppstår enolämplig växling mellan landskatt och sjömansskatt. Sjömännen skall då avgedeklaration för sin inkomst och bli beskattadeenligl de vanliga skattereglerna. Normalt är della till nackdel för de ombordanställda. () har i framställning till chefen för begärt att lagen(1958:295) om sjömansskatt ändras så atl de nu berörda kategorierna kommer attvara skyldiga betala sjömansskatt för inkomsterna som förvärvas underkontrollant- och utrusiningstiden. Jag ansluter mig till verkets förslag ochföreslår alt 1 ij 1 mom. och anvisningarna lill 1 ij sjömansskattelagen ändrasi enlighet härmed. Folkpensionsförmånernaär i princip skattepliktiga. har emellertid folkpensionärerna vidbeskattningen behandlats gynnsammare än inkomsttagare i aktiv ålder. Om enskattskyldigs inkomst till inte obetydlig del utgjorts av folkpension medgesett s. k. extra avdrag vid inkomsttaxeringen. Genom lagstiftning (prop.1975:92), SkU 1975:25, rskr 1975:126, SFS 1975:312) ändrades reglerna i frågaom dessa extra avdrag. Sålunda beräknas det extra avdraget för giftfolkpensionär fr. o. m. ulan hänsyn lill makens inkomsi.Vidare beräknas den inkomsi pensionären högst kan ha utan att påföras skatt påannat säll . Vidberäkning av del extra avdraget räknas fr.o.m. pensionstillskottensom sidoinkomst. Den inkomst pensionären högst kan ha utan att skattskyldighetuppkommer har bestämts till ett belopp motsvarande summan av ålderspensionenligt 6 kap. 2 ;j första stycket lagen (1962:381) om allmän försäkring, AFL,och inkomster därutöver med . sedan avdrag gjorts med enligl 33 >;2 mom. första stycket KL. Bestämmelserna härom finns i punkt 2 av anvisningarnatill 50 S KL. Somföredraganden framhöll i anslutning till ändringar av det extra avdragetföranleder dessa en justering även av deklarationspliklen för dessa inkomsttagare.F. n. gäller enligt 22 S 3 mom. taxeringslagen (1956:623), TL, all den somuppburit folkpension, inkl. pensionstillskott, och därutöver haft bruttointäkterpå högsl . i regel inle behöver avge deklaration. Deninkomst en folkpensionär högst kan ha utan att påföras skatt uppgår f n. till istort sett gällande beloppsgräns för deklarationsplikt. Folkpensionen, inkl.pensionstillskott, i förening med sidoinkomster på I . motsvarar för år1976 en ålderspension ökad med . Sistnämnda belopp motsvarar sålundanuvarande pensionstillskott på ca . jämte sidoinkomst av . Vidhögre pensionstillskott uppkommer emellertid bristande överensstämmelse mellanskattefrihet och deklaralionsplikl. För en grupp folkpensionärer har redan ensådan bristande överensstämmelse inträtt. Jag avser här bl. a. vissa av dem somuppburit förtidspension enligt 7 1976/77:45 32 kap.AFL och som fr. o. m. har fåll dubbla pensionstillskott. 1 dessafall kan alltså skall påföras trots all deklaralionsplikl inte föreligger enliglnu gällande regler. Reglernai TL om deklaralionsplikl bör sålunda anpassas till den skattefria nivå somantagits genom lagstiftning. En sådan justering förutsattes också, somjag nämnt, då de nya bestämmelserna infördes. Folkpensionärernas skatieförhållandenutreds emellertid av skalteutredning (Fi 1972:02). Jag anserdärförattden nu aktuella justeringen bör ges begränsad omfattning så alt man inieföregriper utredningens ställningstaganden. Mina förslag utgör alltså enprovisorisk lösning i avvaktan på resultatet av pågående ulredningsarbele. Jagföreslår atl gränsen för dsklarationsplikten anges i bestämda belopp. Dessa bördå motsvara den skattefria nivån sådan den anges i KL. För gift folkpensionär,vars make uppbär folkpension, inträder skattskyldighet då hans inkomstersammanlagt uppgått lill . För annan folkpensionär ligger motsvarandiegräns vid . Dessa belopp bör anges i 22 i; 3 mom. TL. nämnda beloppavser laxering. De föreslagna bestämmelserna innebär attdeklarationsskyldighet föreligger bara i de fall slutlig skatt kan väntasuppkomma eller där pensionärens inkomst påverkar makes sktittereduktion. 1tydlighetens intresse bör anges att med folkpension avses ålderspension,förtidspension, änkepension och hustrutillägg, däremol inle barnpension och vårdbidrag.Inte heller bamlillägg bör inräknas i folkpensionsbeloppen. 1sammanhanget vill jag framhålla atl det är en viktig uppgift för berörda myndigheleratt informera pensionärerna om de nya reglerna om extra avdrag och deklaralionsplikl. 3.2Förmögenhets inverkan på det extra avdraget Delextra avdraget för folkpensionärer är avpassat så all beskattningsbar inkomstinte uppkommer så länge den taxerade inkomsten inte överstiger viss nivå. Dennaskattefria nivå har jag berört i det föregående. När den laxerade inkomstenöverstiger den skattefria nivån, avlrappas det extra avdraget tned avöverskjutande taxerad inkomst. Detextra avdraget jämkas även med hänsyn till förmögenhet. nedsätts avdraget successivi. Avdrag medges i regel inteom förmögenheten överstiger . För makar beräknas förmögenhetengemensamt. Degrundläggande reglerna for beräkningen av det extra avdraget finns i punkt 2 avanvisningarna till 50 ij KL. RSV utfärdar sedan med ledning av dessabestämmelser närmare föreskrifter om avdragets beräkning. För taxeringsåret1976 gäller anvisningarna i 1975:40. Värdetav egnahemsfastighet eller mindre jordbruksfastighet skall enligt KL inräknas i förmögenhetsvärdei med skäligt belopp. Prop.1976/77:45 33 anvisningarskall som tillgång las upp 1/10 av skillnaden mellan taxeringsvärde och låneskuldersom av.ser fastigheten, i den mån skillnaden inle överstiger 100 000 kr.Överskjutande del tas upp lill sitt fulla värde. Dessa särskilda reglertillämpas bara i fråga om fastighet som utgör den skallskyldiges stadigvarandebostad. 1 fråga om jordbruksfastighet fordras enligl RSV:s anvisningar dessuiomalt taxeringsvärdet imdersiiger . Reglernaför avdragets avirappning med hänsyn lill innehav av förmögenhet bör enligtmin mening göras gynnsammare. och 80 000 kr.har tillämpats sedan 1972 års laxering. Med hänsyn bl. a. tiil penningvärdetsförändring är en uppräkning motiverad. Jag vill också erinra om attskattepliktsgränsen för fysiska personer vid förmögenhetstaxeringen höjdes vid1975 års taxering från . Jag föreslår altbeloppsgränserna höjs till . Äveni några andra hänseenden bör bestämmelserna göras förmånligare. Jag tänker härpå värderingar av sommarstugor och mindre jordbruksfastigheter. F. n. lasvärdet av en folkpensionärs sommarstuga upp utan reduktion. Numerakan emellertid även fritidsfastigheter med normal standard ha så högataxeringsvärden atl det extra avdraget faller borl på grund av förmögenhelsregeln.Inte minst gäller detla sådana fritidsfastigheter som är belägna i närheten avstorstadsområdena. Jag föreslår all de förmånliga beräkningsreglerna tillämpasäven på fritidsfastigheter. Reglerna bör emellertid bara få liilämpas på enfastighet för varje ägare, och då i första hand på fastighet som utgör sladigvarandebostad för ägaren. Om makar äger var sin fastighet bör molsvarande krav avsemakarna tillsammans. 1 fråga om jordbruksfaslighei bör reglerna ha sammautformning. Den förmånliga beräkningen bör emellertid bara avse jordbruk som ihuvudsak används för bostadsändamål. Någon värdegräns synes inte behöva anges.Mina förslag föranleder ändring i punkt 2 av anvisningarna till 50 tj KL. Detfår sedan ankomma på RSV att utfärda anvisningar om avdragets närmareberäkning. De nya reglerna bör tillämpas redan vid taxering. Som jagtidigare nämnt ser f n. skalteutredning över folkpensionärernasskalveförhållanden. Jag vill därför inte nu ta upp hela frågan om förmögenhetsinverkan på det extra avdraget. De nu redovisade förslagen avser inie alt föregripautredningens arbete utan får ses som en provisorisk lösning. 3.3Skatteavdrag på folkpension m. m.