prop · G00355 · 1976-12-31 00:00:00 — Enligtnuvarande statsbidragssystem upphör det s. k. kringbidraget (se avsnitt 2,12,3)alt utgå vid en volym av 5 100 eleweckor. Detta motverkar i någon månuppkomsten av stora folkhögskoleenheter. Om utredningens förslag tillämpasutan inskränkningar skulle denna effekt hell försvinna genom att skoloma skullefå elt högre statsbidrag an för elevveckor över elt antal av 5 100.Därför föreslår utredningen att en avirappning skall ske genom att varjeelevvecka över denna nivå bara får räknas till . Bidraget motsvararungefärligen lärar-lönekostnaderna. Om en folkhögskola skall kunna fungera medde mål och de medel som utredningen har anslutit sig tiU kan den inte tUlåtasväxa hur mycket som helst. Utredningen föreslår därför kraftigare bidragsbegränsningarju fler elevveckor en skola har. För det antal elevveckor som överstiger 7 500skulle få inräknas och för antalet elevveckor meUan 9 500 och 11 000bara . Fördet antal elevveckor som överstiger 11 000 borde statsbidraget helt upphöra.För att ge de skolor som redan ligger över tid attomstrukturera verksamheten föreslås att de skall få räkna av antalet eleweckoröver 5 100 och upp till ett genomsnitt av de tre senaste årens verksamhet. SÖ, , LO och har tillstyrktförslaget. De har pekat på kraftiga administrativa vinster, större 1976/77: 55 161 rörelsefrihetoch därmed ökad effektivitet på skolorna. Andra har haft en mer försiktiginställning till ett schablonsystem och har varit oroliga för att schablonensnegativa verkningar skulle upphäva många av fördelarna. Äter andra avstyrkereller är kritiska mot förslaget. Blanddem som avslyrker menar /SR, och det principieUt är felaktigt att i ett allmänt driflbidrag lägga lönemedelsom bygger på avtal. och menar attförslaget i praktiken kommer att missgynna handikappgrapperna. SÖ, SFHLoch påpekar att schablonsystemet i ulredningens förslag inte tar hänsyn tiUkostnader som varierar från skola tUl skola. Det kan gälla ålderstillägg,kallorts-tillägg, tjänstledighetslön etc. BådeSÖ och menar alt förslaget i princip har så stora förtjänster att det medvissa justeringar borde vara möjligt att genomföra. SÖ föreslår därför att omen skolas lärarlöner med över- eller understiger genomsnittet såskall justeringar ske i statsbidraget. Tjänstledighetslöner och kaUortstiUäggföreslås ligga utanför schablonen. förordar liknande men mer detaljeradeanordningar. Organisationen menar, alt det främst är två åtgärder som börvidtas. Det ena gäller en regel som förhindrar att skoloma medvetet sänkerlärartätheten för att därigenom få pengar till andra ändamål. Det andra gällertäckningen för variationerna i ålderstUlägg. Garanterad lärartäthet menar RIOkan uppnås om schablonmetoden korrigeras så, att en skola inte får utstatsbidrag för outnyttjade lärartimmar som med exempelvis 100 timmarunderstiger tilldelningen enligt nuvarande beräkningssätt per elewecka.Löneskillnader beroende på varierande ålderssammansättning kan man komma tillrätta med genom att utgå från en skolas faktiska löneläge för lönegradsplaceradelärare och låta den variationen påverka bidraget i den del som avser lärarlönekostnaden.Skolans löneläge jämförs med riksgenomsnittet varefter till-lägg ellerreducering sker. Även anser att tjänstledighetskostnader-na och eventuellt kaUortstiUäggbör läggas utanför schablonen. Folkhögskoleutredningenhar starkt betonat vikten av en flexibel organisation för att tillgodosebehovet av bildning och utbUdning hos såväl individer som grupper och samhälle.Utredningen har därför föreslagit att hindrande detaljbestämmelser skall tas bortoch beslutanderätten så långt som möjligt läggas på de enskilda skolorna. Jagdelar denna grundsyn och anser i likhet med utredningen att även statsbidragssystemetbör utformas därefter. I takt med verksamhetens utveckling och med nya ochökade statsbidrag har allt större administrativa bördor lagts på såväl skolorsom SÖ. Utredningensförslag om en långt gående schablonisering har i princip väcktremissinstansernas gillande. Kritiken grundar sig på några brister i systemett. ex, att lönetiUägg inte ersätts och att utredningens ut- 1 saml Nr 55 Prop.1976/77: 55 162 talandenom bibehållen lärartäthet inle åtföljts av någon bindande regel. Därför börenligt min uppfattning ett nytt statsbidragssystem, administrativt vidaöverlägset det nuvarande, i stor enighet kunna genomföras om kritiken på dessapunkter kan tillgodoses. SåvälSÖ:s som RIO:s yttrande innehåller förslag till korrigeringar. Vid enjämförelse dem emellan framstår SÖ:s som enklare men mindre heltäckande, medan skolorna något mera arbete men i gengäld i stort sett undanröjersamtliga påtalade olägenheter. Jag förordar därför, att ett nyttstatsbidragssystem införs i huvudsak enligt ulredningens modell, men med vissaändringar i huvudsak enligt RIO:s förslag. Jagövergår nu till konstruktionen av statsbidragssystemet. Utredningen föreslåratt elevveckan beräknas på det sätt som jag har redovisat och att lärarlönekostnadenoch elevveckan skall vara systemels grundelement. Mot denna princip har ingainvändningar rests. Däremot har utredningens förslag lill beräkning av antaletelevveckor mött stark kritik. Med elevvecka förstås, som har nämnts,antalet elever i en kurs multiplicerat med antalet kursveckor. får denräknas som elev som har antagils, bekräftat och inte "i rimlig tid"meddelat återbud. Utredningens förslag skulle innebära alt uteblivna eleverliksom sådana som avbryter kursen inle alls eller bara delvis skulle få ingå iunderlaget. Samtiigaremissinstanser, som kommenterat förslaget, är starkt kritiska. Främstframhålls risken för en ökad restriktivitet när det gäller antagning av merlabila elever, där risken för avgång under en kurs är slörre. Enligt SÖpåverkar ett sådant system också skolans intresse att låta en elev av kanskehelt acceptabla skäl få avbryta studierna. menar att elevbortfallet ochdärmed intäktsbortfallet inte minskar kostnadema i något avseende. Såväl SFHLsom frikyrkoråd förordar att nuvarande regel bibehålls. Enligtmin mening finns det inte anledning att införa en snävare beräkningsgrund förfolkhögskolan än vad övriga utbildningsformer har. Remissinstanserna har pekatpå skäl som snarare motiverar en generösare regel. Därför föreslår jag attnuvarande regel för beräkning av antalet elever behålls, I och med detta ärjag inte beredd biträda utredningens förslag om ett garanterat statsbidragmotsvarande av de tre senaste årens genomsnittliga verksamhet. Begreppetkursvecka bör ges samma innebörd som framgår av SÖ:s nu gällande anvisningar.Det ankommer på SÖ att genom anvisningar medverka tUl en enhetlig tUllämpningav regeln om elevveckor. Föratt möjliggöra att verksamhet i form av cirkelledarljänstgöring också kaninräknas i bidragsunderlaget föreslår jag, i likhet med utredningen, att detantal cirkellimmar folkhögskollärarna gör i tjänsten genom omräkningförvandlas till elevveckor och läggs in i bidragsunder- Prop.1976/77: 55 163 laget.Det bör ankomma på regeringen alt bestämma hur omräkningen skall ske, Isamband med beräkningen av bidragsunderlaget vill jag ta upp utredningensförslag om att införa en viss spärr mot alltför stora skolor genom avirappningav bidraget för antalet elevveckor över en viss nivå. Få remissinstanser harkommenterat förslaget om bidragsbegränsningar. vidlärarhögskolan i menar alt skälen endast är statsfinansiella och iså fall skall avvägas mot övriga vuxenulbildningsformer varför nämndenavstyrker. frikyrkoråd anser att full garanti bör skapas för fortsattmotiverad verksamhet vid rörelseskolorna medan bl.a. föreslår atl kortare kurser bör ligga utanför spärren alternativt berättigatill full lärarlön, Ingaremissinstanser har invänt mot förslaget att varje elewecka ulöver 5 100 skallreduceras i bidragshänseende. När det gäller förslaget om fortsatt nedtrappninganser utredningen att varje skola måste kunna fungera pedagogiskt och socialtsom en enhet. Jag delar den uppfattningen. Utredningen förutspår en fortsattminskning för de längre vinterkursema som står för den övervägande delenav antalet elevveckor. Även en kraftig expansion av antalet kortare ämneskurserger jämförelsevis ganska få eleweckor. Med hänsyn till de formella kraven påkurser utanför skolan kommer dessa kurser att hållas i viss proportion tillmoderskolans volym, varför utredningens föreslagna reduktionsregler inteheller här förhindrar en rimlig expansion. Jag anser alltså att övervägandeskäl talar för ett avtrappningssystem i enlighet med ulredningens förslag. Nedirappningenbör i första hand avse andra elevveckor än musik- och handikappeleweckor. Jagtillstyrker utredningens förslag till övergångsbestämmelser för de skolor som redanidag skulle få vidkännas en bidragsminskning. Jag förordar alltså att de skolorsom innevarande arbetsår passerat 7 500 eleweckor får räkna varje elewecka som0,8 även över denna gräns. Denna generösare regel bör dock endast gälla delsupp till ett genomsnitt av antalet elevveckor arbetsåren 1974/1977, dels t, o.m, /82 varefter en fömyad prövning bör ske. Jag finner detsåledes önskvärt att dessa skolor omstrukturerar sinverksamhet på det sätt utredningen anvisar. Utöverelevveckan har utredningen föreslagit den genomsnittliga lärarlönekostnaden somgrandelement i systemet. Enligt Sö:s förnyade beräkningar bör den motsvara lönenligt L 12:1 inkl. de sociala avgifter till vilka statsbidrag utgår. Jagförordar att statsbidraget beräknas enligt denna norm. förslag skall vidare samtiiga nuvarande och föreslagnastatsbidrag läggas in i schablonen utom de särskUda statsbidrag som utgårtill fritidsledaratbUdningen samt till folkhögskolorna i 1976/77: 55 164 ,och Biskops Amö. Jag anser att ytterligare några bidrag är så direktknutna till enstaka skolor eller individer att även dessa bor ligga utanför enschablon. Jag återkommer till detta liksom till följdema av attbyggnadsbidraget föreslås ingå i schablonen. Efteren förnyad beräkning av schablonkoefficienten, där jag har beaktat nuvarandestatsbidrag och de av mig föreslagna höjningarna samt har utgått från en volymav 600 000 eleweckor, förordar jag alt koeffi cienten fastställs till 0,0036.Sammanfattningsvis innebär detta alt en skola får 0,0036 av en genomsnittUglärarlönekostnad som motsvarar lön enligt L 12: 1 jämte sådana sociala avgiftersom är bidragsberättigade. Föratt schablonen skall kunna användas måste emellertid enligt min mening tvåkorrigerande regler uppställas. Den första regeln syftar till atl upprätthållaen lärartäthet av i genomsnitt . Den börinnehålla följande. Vid varje slutrekvisition av statsbidrag beräknas deneventuella skillnaden mellan maximalt bidragsberättigade timmar enligt 2,2-kvotenoch faktiskt utnyttjade timmar. Under förutsättning att antalet lärartimmar sominte utnyttjats överstiger 100 skall det schablonberäknade beloppet minskas medett belopp motsvarande det överskjutande antalet timmar multiplicerat med dengenomsnittliga lärarlönekostnader . Därvid bör dock nämnda 100 timmarej medräknas. Med lärarlönekostnad avses den genomsnittliga lärarlönekostnadenper elevvecka delad med 2,2. Denandra regeln som behövs för att korrigera schablonen tar sikte på åldersbetingadelöneskillnader. Dessa beaktas om följande beräkningar görs. Per den 1 januariunder redovisningsåret fastställs den genomsnittliga lönen jämte bidragsberättigadesociala avgifter för rektor och lärare som utövar lönegradsplacerad tjänst vidskolan. Detla belopp jämförs med den genomsnittliga lärarlönekostnad som utgörberäkningsgrund för slalsbidragsschablonen. Uppkommer då saldo till skolansnackdel, är skolan berättigad till ett extrabidrag som motsvarar antalet nyssnämndatjänster multiplicerat med saldot. Är däremot saldot till skolans fördel,återbetalas ett belopp beräknat på motsvarande sätt. För statsverket innebärregeln ingen förändring i fråga om de totala kostnaderna. Vid korrigering för åldersbetingadelöneskillnader bör man kunna bortse från en tillfällig kortare tjänstiedighetför rektor eller lärare, Ilikhet med utredningen anser jag slutligen att den bestämmelse bör gälla även ifortsättningen som medger rektor och ämneslärare rätt att i sin tjänst fåinräkna tjänstgöring vid löntagarorganisationernas centrala kursverksamhet.Jag anser också att denna rätt bör utvidgas tiU att även omfattatjänstgöringstid vid övriga organisationers statsunderstödda kursverksamhet.Den föreslagna statsbidragskonstruktionen berörs inte av detta dåorganisationerna skall ersätla folkhögskolan för sådan tjänstgöring. Prop.1976/77: 55 165 Bidragsdifferei t tier ing Delföreslagna schablonbidraget kan enkelt utformas så att det också rymmermöjligheter till differentieringar i de faU vissa typer av verksamheter ansesböra få extra slöd. Genom att vikta det grundläggande måttet elevvecka olika,kan man fördela befintligt slöd inom systemets rani. Utredningen föreslår attför musik- och handikappeleweckor får räknas som 1,5 innan densätts in i schablonberäkningen. Jag förordar den föreslagna bidragskonstruklionenför det extra stödet till musikundervisning. Som jag har förordat bördet totala extra stödet begränsas till 25 000 eleweckor. Närdel gäller exlrastödet till handikappade dit utredningen också vill räknaspråkligt handikappade föreslås att SÖ först skall fördela ca 18 000elevveckor som får multipliceras med 1,5, För återstoden skulletilläggsresurser, disponerade av SÖ, få läggas ut med högre faktor än 1,5, Fördenna resurs, avsedd för studerande där en mer individuell prövning är nödvändigskulle cirka hälften av befintliga anslag tas undan. Remissinstansernahar haft olika meningar. ansluter sig men menar att efteren tid i funktion bör systemet ses över med hänsyn till fördelningen mellan schabloniseratoch differentierat stöd. menar att schablonbidraget förhandikappade är förenUgt med utredningens synsätt. ABF är mera kritiskt motförslaget och befarar alt skolorna kan frestas anta elever med enklare och däimedför skolan bUligare handikapp. Behovet av särskUda åtgärder är enligt ABFindividuellt och måste prövas i varje enskilt faU. DHR tar för sin del heltavstånd och anser att de gravt handikappade riskerar att slås ut. Utredningenhar varit medveten om svårigheten alt inordna även det exlra slödet tillhandikappade i schablonsyslemet. Det har lett till konstruktionen med enschablondel och en del för individuella behov. Även jag inser svårighetema altinordna handikappstödet i systemet. Det finns enligt min mening tre lösningar.Antingen läggs hela handikappstödet in i schablonbidraget vilket leder till enhögre koefficient än 1,5 eller också delas medlen som utredningen har förordat.En Iredje metod är att ställa hela beloppet till SÖ:s förfogande för fördelningefter ansökan. Vidavvägningen mellan dessa alternaliv bör följande noteras. Nuvarande bidragtill stödåtgärder är uppdelade på försöksverksamhet med ökad lärartäthet förhandikappade elever (,), försöksverksamhet med kurser för bl. a.psykiskt utvecklingsstörda, svårt rörelsehindrade och hörselskadade elever(. ), tekniska och pedagogiska hjälpmedel (.) samt personligassistans (ur lärarlöneanslaget 3,5 milj. Det totala stödet förinnevarande budgetår är alltså . Med de av mig tidigare förordadehöjningarna ökar stödet med ca 2,3 milj. kr. till 7,9 milj. kr. 1976/77: 55 166 Ävenom de fyra anslagsposterna är ändamålsbestämda anser jag, i likhet medutredningen, alt en sådan uppdelning är motiverad. Självklartskall medlen utnyttjas för i huvudsak samma ändamål som tidigare, men det börnu i stället bli den enskilda skolan som i samråd med eleven gör avvägningen avhur resursema bäst kan användas. Om t, ex, hela den föreslagna resursen skulleanvändas till ökad lärartäthet skulle det med dagens volym av handikappeleweckorge en lärartäthet av ca . Om hela slödet i stäUetgick tUl personlig assistans skulle det räcka till ca mot dagensberäknade behov av ca . Naturligtviskommer de olika behoven, t. ex. ökad lärartäthet och personlig assistans, attkonkurrera med varandra. Jag vill i della sammanhang peka på den av migtidigare förordade möjligheten att överföra timmar mellan kurser med olikabehov. Detta bör kunna ge en inte obetydligt högre lärartäthet tiUhandikappades studier. Slutligenvill jag här betona skillnaden mellan stödet till handikappade och till musikkursema.För de senare är stödet beräknat att främst gå till en ökad lärartäthet av 4,0.När det gäller handikappstödet bör det gå också till andra åtgärder som kanunderlätta studiesituationen. Somockså påtalats av remissinstanserna torde metoden med helt schabloniseratbidrag vara utesluten. Den skulle omöjliggöra stöd till enstaka mycket resurskrävandehandikappade. Vid avvägningen mellan att ha en del schabloniserad eller helabeloppet till central fördelning vill jag anföra följande. För en schabloniseringtalar att den prövning som görs av SÖ av naturliga skäl till störstadelen måste bygga på skolomas förstahandskännedom i resp. fall. Genom attmängden ansökningar i förhållande tUl befintliga medel är så stor, kräver detadministrativa arbetet lång lid. Vidare ansöker ofta skolor om och beviljasstöd som i slutet av arbetsåret visar sig inte ha utnyttjats fullt ut utan kanöverföras till andra skolor. I vissa fall vet en skola inle förrän vidarbetsårets slut vilka extra resurser för denna verksamhet den kan disponera.Ibland kan osäkerheten leda till att en planerad kurs inte alls blir av. Aandra sidan blir det bidrag som utgår med en schablonmetod begränsat. Deträcker kanske bara till de enklaste stödåtgärdema, I gengäld kan skolan redani planeringen kalkylera med det bidraget. Eventuella ytterligare medel fårskolan som söka i särskild ordning. Viden jämförelse mellan skälen för och emot en schablonisering anser jag alt deadministrativa fördelarna med ett enhetligt syslem och den betydelse som börtillmätas skolomas planeringssituation talar för att ulredningens metodförsöksvis prövas. Jag förordar således en treårig försöksperiod enligtutredningens modeU, innebärande att varje handi-kappelewecka vid beräkningen avbidragsunderlaget får räknas som 1,5 och att ett belopp på . ställstill SÖ:s förfogande för förstärkningsåtgärder där schablonens extrabidraginte räcker. 1976/77: 55 167 Dettainnebär att varje skola automatiskt för varje han-dikappelevveckafår ca . utöver övriga statsbidrag. Dessa medel kan användas för destödåtgärder som i det enskilda fallet har största effekten. Utöver dessa medelkan skolan hos SÖ ansöka om ytterligare medel för mer krävande insatser. Föratt de administrativa vinsterna med schablonsystemets differentierade bidragtill musikkurser och undervisning av handikappade skall komma till sin rättkrävs att varje skola med hjälp av entydiga anvisningar kan avgöra om kurseneller kursdeltagaren berättigar till det föreslagna högre bidraget. Jag avseratt senare föreslå regeringen att uppdra åt SÖ att utarbeta anvisningar för vUkatyper av musikkurser som skall räknas in i de föreslagna 25 000 elevveckornasamt att fastställa liknande anvisningar för handikappstödet i och utanförschablonen. Jag utgår från att SÖ därvid tar handikapporganisationernassakkunskap i anspråk. Jag är inte beredd att biträda utredningens förslag omatt extrastöd skall utgå även till språkligt handikappade elever. Det ankommerpå SÖ att noga följa försöksverksamheten och återkomma med förslag lilleventuella åtgärder vid försöksperiodens slut. Somjag har nämnt är vissa bidrag så direkt knutna tUl vissa skolor ochbefattningshavare att de inte kan ingå i en schablon. Av de bidrag som redovisas separat bör det särskilda stödet till fritidsledarutbildningen(se avsnitt 4.7) liksom de särskilda stöden till iJokkmokk, i och . BiskopsArno, även i fortsättningen ligga utanför schablonen. För ökad lärartäthet isamiska språk och sameslöjd vid Samernas folkhögskola beräknar jag, i likhetmed SÖ, medelsbehovel till . Det särskilda bidrag som utgår tillSamemas folkhögskola och bör, enligt SÖ, höjas från . Jag beräknar, inkl. kostnaden för en konsulenttjänstvid folkhögskolan i , medelsbehovet till . budgetåret1977/78. De medel som hänförs tUl åtgärder för att säkra anställningstrygghetenför lärare vid växlande kursunderlag bör också ligga utanför schablonen. Fördetta ändamål beräknar jag ett oförändrat medelsbehov, dvs, ,./78, Dessuiom bör , tiU extra förstärkningsåtgärderför handikappades folkhögskolestudier och det extrastöd som utgår förmusikinstruktörs- och musikpedagogutbild-ningen vid och liggautanför schablonen. Den totala merkostnaden för en lärartäthet på 8,0 och 5 000elevveckor för denna musikutbildning torde belöpa sig på ca . IenUghet med vad jag har sagt om korrigering av schablon-systemet börstatsbidragen för tjänstledighetslöner och kaUortstiUägg, som ingår i lärarlönedelenav anslaget, i fortsättningen brytas ut 1976/77: 55 168 ochligga separat, SÖ har i sin anslagsframställning beräknat kostnaderna fördessa ändamål till . Jag beräknar att medelsbehovet är någotmindre, ca . Slutiigen bör också bidraget tiUgarantier för rektorer som återgår tUl lärartjänst läggas separat. yttranden över folkhögskoleutredningen har SÖ och påpekat denorättvisa som det skulle innebära alt gå över tUl utredningensförslag om bidragssystem när det gäller byggnadsbidraget. Ett stort anlalskolor har förberett byggenskap och fått behoven prövade enligt gällandesystem. Dessa borde enligt SÖ:s uppfattning beredas möjligheter att byggaunder med bidrag av samma slag som utgår , SÖ föreslår isin anslagsframställning för /78 att övergångsbestämmelser skallgälla för bidrag till byggnadskostnader som ligger över 1 milj, kr. För dessaär det samlade behovet 20 milj, kr, vilket under en fyraårig övergångsperiod skullemotivera ett särskilt bidrag om 5 milj, kr, , RIOanför i sitt yttrande alt den fördelning av byggnadsbidraget i schablonform pådet sätt som jag har förordat inte tar hänsyn tUl de skilda behoven påskolorna. Även önskar därför övergångsbestämmelser. frikyrkorådmenar också att övergångsbestämmelser från nuvarande anslag behövs. EFS villockså att nuvarande byggnadsbidrag skall utgå till skolor som redan fåttlokalbehovet prövat. Ävenom övervägande skäl talar för att också byggnadsbidraget skall ingå ischablonbidraget är det rimligt att övergången görs så smidig som möjligt. Byggenskapvid en skola kräver så lång förberedelse och planering atl en omedelbarövergång till det förordade systemet skulle rasera många planer och mycketarbete. I anslutning till Sö:s förslag förordar jag, att ett särskilt bidragunder en övergångstid införs för att göra övergången mjuk. Enligt min meningbör projekt för vUka ansökan om bidrag har kommit in före den 1 oktober 1976och som överstiger . komma i fråga. TiU skillnad från SÖ anser jagatt övergångstiden med fördel kan utsträckas till varvid behovet fördet första året bör kunna minskas liU 3 milj. kr. Folkhögskoleutredningenundersökte i likhet med statsbidragsutredningen folkhögskolornasinackorderingskostnader. Vid jämförelsen visade det sig att subventioneringenav kursdeltagarnas kostnader har ökat liksom att skillnadenmellan avgifter på rörelse- och landstingsskolor ytterligare har ökat.Utredningen fann att genomsnittsavgiften per kursdeltagare /74 var394 kr. mot en beräknad faktisk kostaad av mellan 900 och 1 000 kr.Liksom statsbidragsutredningen föreslår folkhögskoleutredningen att enminimiavgift 1976/77: 55 169 sättssom villkor för statsbidrag för att på så sätt garantera en rimligkostnadstäckning och självfinansiering. Utredningen föreslår att lägstaavgiften knyts till () norm för värdet av naturaförmånen frhtvivre. Det skulle för /76 ha varil . Utredningensförslag tillstyrks av bl, a, SÖ, , och , RIOmenar dock att förslaget motiverar en översyn av studiestödbestämmelserna föryngre elever medan EFS vUl införa etl särskilt bidrag tUl den som bor påinlematet, för att markera den positiva synen på intematet. Även cenirala studieslödsnämndentiUstyrker och vill göra kopplingen tUl studiestödet är positivt men förordar frivilliga överenskommelser mellanhuvudmännen. har anfört är alltför låga inackorderingskostnader av flera skäl inleönskvärda.