prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Det lokala samarbetet mellan arbetsförmedling,skola, sociala organ och arbetsmarknadens parter behöver utvecklas vidare /78. AMS räknar med att distriktsarbetsnämnderna därvid fårinitierande och samordnande uppgifter beträffande de arbetslösa ungdomar somarbetsförmedlingen har elt primärt ansvar för att hjälpa. Arbetsförmedlingens kapacitet måste således ökasytterligare . Till /82 börfasta förmedlingskontor ha inrättats i flertalet av det 70-tal kommuner som saknar arbetsförmedling. bör ha förstärkts och hapersonal om minst tre handläggare. De mycket stora arbetsför-medlingskontoren iStockholm, Göleborg, , och bör ha delats upp på flerakontor i resp. arbetsmarknadsområde. Verksamhetsplanering bör utvecklas förarbetsförmedlingen och vara i bruk inom arbetsmarknadsverket i dess /82. Arbetsförmedlingens verksamhet skall därigenom fortlöpandekunna följas upp och resultaten redovisas. Framförliggande uppgifter skall kunnapresenteras och en åtgärds- och personalplanering skallupprättas. Den statistiska planeringsinformation som f. n. är 1976/77:100 Bilaga 15 underuppbyggnad avses utgöra ett underlag för verksamhetsplaneringen. Ifärdigutvecklat skick innefattar denna statistik en samlad redovisning avsåväl arbetssökande som lediga och tillsatta platser och avarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Arbetet med planeringsinformation kommerdärför att i allt högre grad inriktas på en vidareutveckling,samordning och integrering av de olika statistiska redovisningssystem, somidag finns och som ev. kan tillkomma. Också kontorens inre organisation bör förstärkastill / 82. Kundmottagningen bör inte bara fungera sominformationscentral utan också kunna ge individuell förmedlingsservice tillalla som vänder sig dit. Förmedlings- och utredningssektionerna bör ha sådanuppsättning av förmedlare, arbetsvårdare och yrkesvägledare att ett lagarbetekan bedrivas i sektionen och de externa uppgifterna ändå fullgöras helltillfredsställande. påverkas förmedlingens arbetsformer också avförsöken med allmän platsanmälan och ADB-assisterad sökning och matchning ochav erfarenheterna av intensifierad arbetsförmedling för ungdom. Den inleriokalaförmedlingen bör få en förstärkt organisation. AMS förslag till fortsatt utbyggnad av redovisas under rubriken . Försöken med allmän plalsanmälan /77 i tre län (K, L och M län). Dessa försök har samband medADB-tek-nikens användning i elt par avseenden. Med teknikens hjälp blir detmöjligt att i försökslänen publicera fyllig information om allaplatserna och alt sprida denna information inom vida regionala arbetsmarknader.Det blir vidare tekniskt möjligt att skapa nya, bättre instrument förredovisning och uppföljning av förmedlingsverksamheten. Under försöken kommersom nämnts fasta arbetsrutiner att utprovas för platsförmedling. En närmareredovisning av effekter och kostnader m. m. kommer att kunna lämnas i slutet avdel första försöksåret. AMS anser det dock angeläget att försöken får fortsättaoch utvidgas under /78. Utöver de tre lan i , därförsöken inletts, bör i första hand även arbetsförmedlingarna i de östradelarna av landet ingå i utvidgade försök (AB, C, D, I och U län). Detla ärviktigt bl. a. för att man skall kunna studera effekterna av ell vidgatplatsutbud för den inleriokala förmedlingen. AMS beräknar i sin anslagsframställningmedelsbehovet för programmet Arbetsmarknadsinformation under budgetåret1977/78 lill 600,4 milj. kr. Efter anslagsframställningensavlämnande har AMS i särskild skrivelse räknat upp medelsbehovet för ADB iförmedlingsarbetet med 15,3 milj. kr. i förhållande tillanslagsframställningen. Prop.1976/77:100 Bilaga 15 49 beräknar (petita) Platslistor som görs utan ADB Information till allmänheten genom publika- tioner, annonsering m. m. ADB i förmedlingsarbetet, drift ADB i förmedlingsarbetet, utveckling Reseersättningar vid besök hos Avgår: Inkomster vid försäljning av Huvuddelen av utgifterna för programmet avsergemensamma förvaltningskostnader. I det följande återges AMS redovisning ipetita resp. i nyssnämnda särskilda skrivelse av medelsbehovel för de övrigaposterna under programmet. För atl nå större effekl av arbetsförmedlingensåtgärder för de sökande som har speciella svårigheter är en utveckling avpsykologinsalserna betydelsefull. De pågående försöken med vägledningsgrupperpå arbetsförmedlingen synes ge sådana erfarenheter att de sökandes behovbättre kan tillfredsställas genom slörre variation av vägledningsmodeller. Arbetsförmedlingstjänstemanoch psykolog tillsammans skall i högre grad än tidigare kunna anpassa insatsematill den sökandes situation och den sökande skall på ett aktivare sätt äntidigare kunna medverka till lösningen av sina arbetsvals- ochutbildningsproblem. Behovet av psykologinsatser i de arbetsförberedandeåtgärderna fortsätter att öka under budgetåren 1976/77 och 1977/78.Inriktningen mot varierade psykologinsatser bör fortsätta. För budgetåret1977/78 uppskattas anslagsbehovet för de psykologiska konsultinsatserna till33,5 milj. kr. AMS föreslår, att utbyggnaden av ADB-system förframställning av dagliga platslistor får fortsätta under /78 ochutvidgas till att omfatta (X, Y, Z, AC och BD län).Därmed skulle utbyggnaden kunna slutföras planenligt. Alla arbetsförmedlingari hela landet skulle därmed, vid budgetårets slut, ha tillgång till detta grundläggandeinformationshjälpmedel för sina arbetssökande och för arbetsgivama. Till densista etappen av ADB-platslistornas utbyggnad kommer statskontoret i samråd medAMS att behöva skaffa ytteriigare 53 terminaler, som skall placeras påarbetsförmedlingama i norrlandslänen. Sammanlagt ökar kostnadema förADB-platslistorna (inkodning, databe- 4 1976/77. 1976/77:100 Bilaga 15 50 handling,folosältning och tryckning, distribution m. med 21,7 milj. kr. Dämtöverberäknas det ökade antal platser som följer av försöken med allmän platsanmälanöka kostnadema för ADB-platslisteproduk-tionen med 4,9 milj. kr. För vissainitial- och utvecklingskostnader i samband med försöken beräknas en kostnadav ytterligare . /77 görs praktiska prov med ADB-assisterad sökning och matchningvid sex kontor (, , , , ochLandskrona). Under fömtsättning att de praktiska proven ger positivt resultatföreslår AMS att proven utvidgas under /78. Steget bör därvidtas från en mera teslbe-tonad verksamhet till en verksamhet med praktiskinriktning. Beroende av de erfarenheter som kommer att göras under det förstaåret bör verksamheten inom de sex kontoren /78 breddas till att omfattaflera gmpper av sökande där. Vidare bör ytterligare sex kontor kunna kopplasin. De utvidgade proven bör inriktas på att förstärka den interlokalaförmedlingen. Därvid kan kontor väljas inom och utanför de 19 län som hardatalagrad platsinformation vid ingången till /78.Medelsbehovet ökar till följd av utvidgningen av praktiska prov medADB-assisterad sökning och matchning samt vidgade försök med mikrokort med 5,5milj. kr., varliil kommer kostnadsökningar på 1,7 milj. kr. för enprojektgrupp hos AMS och övriga utvecklingskostnader som är gemensamma för deolika ADB-projekten. Sammanlagt uppstår sålunda för ett ökat medelsbehov (exkl. personal) på 34,4 milj. kr. Medelsbehovet för icke ADB-framsiällda platslistorminskar under /78 i och med att ADB-platslistor införs i helalandet. Eftersom omläggningen sker successivt under budgetåret kvarstår enkostnad för manuellt framställda lokala platslistor, som beräknas till 1 milj.kr. Frågan om de centrala platslisloma skall bestå i sin nuvarande form,förändras eller upphöra sedan regionala ADB-platslistor införts i hela landetkommer under /77 att utredas. Rätt omfattande förändringarkommer att behöva övervägas. Endast två centrala platspublikationer,Lärarlistan och Finska listan, kan väntas bli opåverkade av enproduktionsteknisk samordning. Beträffande övriga centrala listor, framför alltplatsnotiserna i tidningen , kan ett behov av dem i nuvarandeform knappast föreligga. Innan utbyggnaden av de regionala ADB-platslistomahar slutförts under /78, bör någon förändring av de cenlralalistorna dock inte göras. Kostnader för centrala platslistor beräknas därförkvarstå även /78. Förinformation till arbetssökande och arbetsgivare och till allmänheten genombroschyrer, annonsering, AV-media, konferenser m. m. beräknar AMS medelsbehovettill 6 milj. kr. under /78. De tre största postema avser allmänarbetsmarknadsinformation och 1976/77:100 Bilaga 15 51 informationom arbetsmarknadspolitiska åtgärder (1,2 milj. ), kostnader föryrkesvägledningens löpande tryckta yrkesinformation (1,1 milj. ochkostnader för information om arbetsmarknadsutbildning (1,2 milj. ).Därutöver behövs medel för konferenser och annan upplysningsverksamhet isamband med anpassningsgrupper och åtgärder för jämställdhet mellan män ochkvinnor samt för utbildning av ledamöter i länsarbetsnämnder ochdistriklsarbetsnämnder. ProgrammetYrkesmässig och geografisk rörlighet Genom beslut uppdrog regeringen åtAMS att kartlägga den geografiska rörligheten resp. trögheten påarbetsmarknaden samt utvärdera effekterna av den höjning av starthjälpen somskedde fr. o. m. . Med anledning av utredningsuppdraget tillsatteAMS en särskild referensgrupp "Utredningen om den geografiskarörligheten och flyttningsbidragen" bestående av representanter förhuvudorganisationerna på arbetsmarknaden. Uiredningen som avlämnade sinslutrapport behandlar den geografiska rörligheten inom landetoch lägger fram förslag till förändringar i bestämmelserna omflytlningsbidrag. Remissyttrandenöver promemorian har avgivits av statskontoret, , institutetför social forskning, i efter hörande avStockholms kommun, kommun och länsarbetsnämnden i ,i efter hörande av och Norrköpingskommuner, och handelskammare samt ÖstergötlandsFCO-distrikt, i län, i länefter hörande av i , i Jämtlandslän efter hörande av kommun och i JämtlandHärjedalen,i , expertgrupperna (A 1967: 24 och A 1968: 14)för regional utredningsverksamhet resp. utredningsverksamhet iarbetsmarknadsfrågor (ERU resp. EFA), (A 1974: 02),. , ,hantverks- och indusiriorganisation (SHIO), (), (), Centralorganisationen /SR(/SR), i (LO), () och (). 1Den geografiska rörligheten inom landet Antalet flyttningar överkommungräns uppgick för perioden 19681974 till ca 375 000, varav 200000 samtidigi 1976/77:100 Bilaga 15 s2 utgjordeflyttningar över länsgräns. Siffrorna avser antalet flyttningar och således ejantalet personer som flyttat. Av samtliga kommungräns-flyttningar var drygthälften flyttningar över . Det är också den avståndsgräns iflyttningsstatistiken, som bäst motsvarar det genomsnittliga avstånd, övervilket flyttningar främst är arbetsmarknadsbetingade. De kortare flyttningarnavar sannolikt till väsentlig del bostadsbetingade. Regionala mönster i omflyttning. Ofta brukar detråda i storl sett balans mellan flyttningsströmmarna till och från en ort ellerregion, dvs. man brukar kunna redovisa ungefär lika många inflyttare somut-flyttare. Som exempel kan nämnas, att de summerade nettovinsterna eller-förlusterna för vart och elt av länen uppgick till endast ca 15 000 per årunder perioden 19681974 som flyttningarna mellan länen ibruttotermer uppgick till ca 200 000. Totalt sett synes balansen mellanin- och utflyllning ha förbättrats . En omsvängning i detregionala flyttningsmönstret började slå igenom . Då minskade nämligende tidigare kraftiga inflyttningsöverskotten markant i storstadslänen. Sedanår 1972 har storstadslänen i stället haft en betydande nettoutflyttning, medanskogslänen och övriga län noterat en stigande neltoinflyttning. Flyltningsintensiteten underperioden 1973 var högst i åldrarna . Ogifta och relalivtnybildade familjer, utan barn eller med barn under skolåldern var kategoriersom flyttade ofta. När barnen uppnådde skolåldern sjönk flyltningsintensitetenmycket snabbt för både män och kvinnor, dock mest för kvinnorna. Mer än tvåtredjedelar av samtliga flytlare flyttade endast en gång under perioden19681973. flyttade två gånger, medan flyttade tre gångereller fler. De som flyttade skilde sig åldersmässigt från de personersom flyttade en gång. Bland flerstegsflyttarna återfanns t. ex. enförhållandevis stor andel i åldersintervallet . Återflyttning tillhemortskommunen var vanligast förekommande i de lägre åldrarna. Huvuddelen av flyttningarnaskedde över relativi korta avstånd. Av samlliga flyttningar över kommungränsunder perioden 19681973 var lill exempel flyttningar på avstånd . ägde en påtaglig förskjutning rum mot kortare flyttningar. Hela uppgången iantalet flyttningar bestod av flyttningar, därflyttningsavståndet var mindre än . Antalet arbetsmarknadsbetingadeflyttningar ökade under slutet av 1960-taIet, men har därefter legat på enlägre och relä- Prop.1976/77:100 Bilaga 15 53 En av orsakerna till arbetskraftens specieUt höga geografiskarörlighet under slutet av 1960-talel kan antas vara, att en uppgång ikonjunkturen iniräffade parallellt med en kraftig strukturomvandling inomfrämst jord- och skogsbruket. Många arbetstillfällen inom dessa sektorerförsvann i skogslänen och en mycket stark efterfrågan på arbetskraft rådde iframför allt storstadslänen, vilket ledde till en betydande utflyttning frånskogslänen. Den stabilisering av den geografiska rörlighetensom skedde kan tänkas ha olika orsaker. Enfaktor som kan sägas ha minskat behovet av utflyttning från lokalaarbetsmarknader som tidigare kännetecknats av kraflig utflyttning har bl.a. varit att strukturomvandlingen inom jord- och skogsbruket skell i en långsammaretakt. Vidare har utbyggnaden av de regionalpolitiska insatserna medverkat förstärkning av arbetsmarknaden i tidigare sys-selsätlningssvaga regioner.Som exempel på denna förbättring kan nämnas att sysselsättningen inomindustrin ökat betydligt kraftigare i skogslänen än i landet i övrigt mellanåren 1970 och 1975. Behovet av in-terlokal rekrytering av arbetskraft till detraditionellt starka arbetsmarknader som storstadsregionerna har utgjort hardäremot inte varit lika uttalat som . Orsaken härtill har varit denkraftiga utbudsökning främst av kvinnor som skett på dessa arbetsmarknader. En annan faktor som kan ha påverkat den geografiskarörligheten är den allmänna tendensen till minskad personalomsättning iföretagen. Flyitningsströmmarna på arbetsmarknaden.Statistiska Centralbyrån (SCB) har för utredningens räkning utfört enspecialundersökning för att närmare kunna beskriva de förvärvsarbetandesflyttningar . Enligt denna undersökning företogs drygt 150 000flyttningar över kommungräns av förvärvsarbetande (arbetande minst /vecka). Det moisvarar av alla flyttningar. Männen domineradeflyttningarna bland de förvärvsarbetande och svarade för . Alla flyttningar över kommungräns som företas avförvärvsarbetande är emellertid inte betingade av arbetsmarknadsskäl. Omflyttningarna inom , och storstadsområden elimineras,försvinner en stor del av de flyttningar som huvudsakligen torde varabostadsbetingade. Återstoden av flyttningama uppgår till ca 110 000. Prop.1976/77:100 Bilaga 15 54 Antalflyttningar gjorda av Förvärvs- Samtliga arbetande' flyttare' Flyttningarinom län (exkl. inom stor stadsområden) 39 000 85 000 Flyttningar mellan län (exkl. inom storstadsområde) 72 000 180 000 Flyttningarinom storstadsområden 45 000 98 000 'Samköming av uppgifter från SCB:s register med uppgifter från folk- ochbostadsräkningen 1970. Den fortsatta framställningen koncentreras på de ca110 000 flyttningarna som enligl gjorda antaganden huvudsakligen är betingadeav arbetsmarknadsskäl i vid mening. Dessa flyttningar skulle grovt kunnaindelas i dels personer som flyttat från en lokal arbetsmarknad för attöverhuvudtaget få arbete, dels personer som flyttat från en lokal arbetsmarknadför att förbättra sin arbetsmarknadssituation i form av tryggare arbete, bytetill önskat yrke osv., dels ock medföljande förvärvsarbetande familjemedlemmarvilkas arbetsmarknadssituation inle behöver ha varil avgörande för beslutet omflyttning. Materialet redovisar således flyttningar, somföretas av personer som redan befinner sig på arbetsmarknaden, däremot inteflyttningar som görs i samband med inträde på arbetsmarknaden. Regionala mönster i de förvärvsarbetandesgeografiska rörlighet. av flyttningarna skedde inom gruppenstorstadslän, om man således bortser från de korta flyttningarna inom självastorstadsområdena. En lika stor andel svarade skogslänen för, medan flyttningarnainom övriga län omfattade . Den största delen av flyttnings-rörelserna bestod av flyttningar mellan länsgrupperna. Flyttningen mellan de olika länsgrupperna var rättjämnt fördelad mellan in- och utflyttning. De största flyttningsströmmarna gickmellan storstadslänen och övriga län. Dessa svarade för av samtligaflyttningar mellan länsgmpperna. Prop.1976/77:100 Bilaga 15 55 Dengeografiska rörligheten för olika yrkeskategorier Antaletflyttningar fördelade efter flyttarnas yrkestillhörighet ligt, samhällsvetenskapligt, Lantbruks- och skogsarbete 3 600 Tillverkningsarbete m. m. Dengeografiska rörligheten för olika utbildningskategorier Utbildningsnivån hosflyttarna och samtliga sysselsatta 1970 liga förvärvsarbetande enligt folk- och bostadsräkningen Ju längre utbildning de flyttande hade, i destohögre grad företog de flyttningar på längre avstånd. av deeftergymnasialt utbildade flyttade över länsgräns mot av de gymnasialtutbildade och av dem med förgymnasial utbildning. Drygt hälften avflyttningarna bland eftergymnasialt utbildade gick mellan de tre olikalänsgrupperna. 1976/77:100 Bilaga15 56 Antalet flyttningar per flytlare. För att kunnastudera frekvensen av återkommande flyttningar, har utredningen gjort ensärskild bearbetning av flyttningsstatistiken . Av bearbetningen framgår att nära 330 000förvärvsarbetande flyttade över kommungräns. av dessa flyttade endast engång, två gånger och tre eller . Personer som flyttat och erhållit flyttningsbidrag.Ekonomisk hjälp (flyttningsbidrag), för att underlätta arbetslösas flyttningartill orter där arbete kan erhållas, infördes som ett arbetsmarknadspolitisktinstrument . Statistik över antalet beviljadeflyttningsbidrag har inhämtats . Starthjälpen, som i huvudsak utgårendast när arbetstagaren måste byta bostadsort, har en central roll i bidragssystemet.Statistiken rörande beviljad starthjälp används i den fortsatta framställningensom mått på "bidragsflyttningen". Ungefär 20 000 personer har beviljats starthjälpvarje år , om man bortser från vissakonjunkturbetonade svängningar. då jämförelser kan görasöverensstämmer utvecklingen av de flyttningar som stötts med flyttningsbidragrätt väl med utvecklingen av det totala antalet flyttningar över . har en förändring skett i utvecklingenav såväl start-hjälpsflyttningen som det toiala antalet"arbetsmarknadsbetingade" flyttningar (över ) på så sätt attflyttningarna över ökat något som bidragsflyttningen minskat.Båda typerna av flyttningar har varit relativt opåverkade av den senastehögkonjunkturen (19731974). Utvecklingen av starthjälpsflyttningen lorde istort påverkas av samma faktorer som inverkar på den totala geografiska rörlighetenpå arbetsmarknaden. Utvecklingen av bidragsflyttningen under detsenaste året tyder knappast på, att den höjning av starthjälpen somgenomfördes har haft något större genomslag på flyttningensomfattning. Detta bekräftas också av länsarbetsnämnderna. Antaletstarthjälpsflyttare första kvartalet 1974första kvartalet 1976 l:akv 2:akv 3:e kv 4:e kv 1974 5 600 5100 6 200 4 000 1975 4 800 4600 5 700 3 900 Flyttningsbidraget i sin nuvarande utformningvänder sig i första hand till personer som är arbetslösa eller som riskerar attbli det. Följande diagram tyder dock på, att utvecklingen av antaletbidragsflyttare inte följt utvecklingen av arbetslösheten i sammagrad som . En förklaring härtill skulle kunna vara, att arbetslöshetenmed 1976/77:100 Bilaga 15 57 tiden tenderat att få en annan sammansättning, bl. a. flerlångtidsarbetslösa med förhållandevis låg flyttningsbenägenhet och flerkvinnor, som till följd av makens arbeie på hemorten ofta anser sig relativibundna lill denna. Antalet starthjälpsflyttare perioden 19657975, jämförtmed antalet arbetslösa enligt och antalet arbetslösa enligtarbetsförmedlingarnas räkningar (årsgenomsnitt) H------ 1------ 1------ 1------ 1----- 1- ' Serien över det totala antaletregistrerade arbetslösa vid arbetsförmedlingen upphörde . När del gällerstarthjälpsflyttningen är skogslänens dominans påtaglig. 1976/77:100 Bilaga 15 58 Antalet starthjälpsflyttare i olika länsgrupper perloden 19637975. 20 000 -' Förutom i samband med inflyttning tillstorstadslänen har starthjälp utgått i rätt hög utsträckning till flyttninginom och mellan länen i de två övriga länsgruppema. Den med flytlningsbidrag stödda omflyttningen inomlänen har successivt fått ökad betydelse . Framför allt gällerdetta skogslänen. I början av perioden var av starthjälpsflyttningeni skogslänen inomlänsflytlning. har denna andel varit närmare40 %. har t. ex. fler personer flyttat inom och tillNorrbottens län med bidrag än från länet. Förutom att starthjälp i väsentlig omfattning utgårvid flyttningar inom länen innebär nettoresultatet av de flyttningsrörelser somstötts med flytlningsbidrag en icke obetydlig regional omfördelning av arbetskraft.Nettoförskjutningarna var störst, ca 12 000 personer, . Enklar förändring har dock skett så till vida att nettoflyttningenhar minskat successivt i relation till hela starthjälpsflyttningen. Bidrags fly Ilarnas kön, ålder och familjesituation.Sedan år 1963 har i genomsnitt tre fjärdedelar av alla dem som har beviljatsstarthjälp utgjorts av män. Antalet män som har erhållit starthjälp haremellertid minskat , som antalet kvinnor harökat. Mer än hälften av starlhjälpsflyttarna utgörs av ungdomar . utgjordes i skogslänen avstarthjälpsflyttarna av personer mot i storstadslänen och 54 %i övriga län. I storstadslänen var av starthjälpsflyttarnafamiljeförsörjare, i skogslänen var andelen och i gmppen övriga län . Prop.1976/77:100 Bilaga 15 59 Antal .starthjälpsflyttare fördelade efler vrkesområde r 1 j-''---------- .i.-.! 1--------- 1------- 1-------- 1-------- i-------- 1-------- 1------ H-------- 1-- 1967 1968 1969 1970 1971 1972 1973 1974 1975 * Tekniskt,naturvetenskapligt, samhällsvetenskapligt, humanistiskt och konst närligt arbete; administrativt arbete; kameralt och kontorstekniskt arbete; kom mersiellt arbete. * Lantbruks-, skogs- ochfiskeriarbete; transport- och kommunikationsarbete; servicearbete. Rörlighet lill och frånarbetsmarknaden. Av en specialbearbetning av vissa arbelskraftsundersökningar() gjord av SCB framgår att av ca 45 000 individer som stodutanför arbetskraften före flyttningen, återfanns mer än en tredjedel påarbetsmarknaden efler flyttningen. Av närmare 70 000 som fanns påarbetsmarknaden före flyttningen, lämnade arbetskraften i sambandmed flyttningen. Särskilt påtaglig var tendensen, att kvinnorna lämnade arbetsmarknadenefter flyttningen. Rörlighet mellan företag.Rörligheten mellan företag personalomsättningen uppvisar en trendmässignedgång . Detta gäller såväl frivillig som ofrivillig avgång. Flyttningsbenägenheten hosarbetslösa resp. ombytessökande. Flyttningsbenägenheten hos olikasökandekategorier har undersökts med hjälp av tilläggsfrågor till SCB:sarbetskraftsundersökningar . Materialet gmndar sigsåledes på intervjuer med 52 000 personer i åldrarna . Genomtilläggsfrågorna har erhållits uppgifler bl. a. om i vilken utsträckningarbetslösa resp. om-bylessökande (personer som har arbete men söker annatarbete) söker arbete även utanför hemorten. 1976/77:100 Bilaga 15 60 uppgick arbetskraften igenomsnitt till drygt 4 milj. personer. Bland dessa var ungefär 70 000 arbetslösaoch 155 000 ombytessökande. Totalt uppgav sig närmare 60 000 personer ()söka arbete utanför hemorten. Vidare uppgav 40 000 av de arbetssökande, att deskulle ha sökt arbete utanför hemorten, om de hade haft kännedom om ettlämpligt arbete på annan ort, vilket också skulle medföra byte av bostadsort. Flyttningsbenägenhelen visade sig vara större blandde ombytessökande än bland de arbetslösa.