prop · G003150 · 1976-12-31 00:00:00 — Som avslutning på denna tekniska diskussion avtillförlitligheten och relevansen hos beräkningarna av relativpriser ochmarknadsandelar för exporten av bearbetade varor till OECD-området, presenterasnedan en kalkyl, där effekterna av exportens strukturella varusammansättning,så långt det här varit möjligt, eliminerats, Marknadsandel, volym 6 8'/i Relativpris 10'/. över tvåårsperioden 19741976 skulle sålunda exportensmarknadsandelar efter de gjorda korrigeringarna ha sjunkit med ivolym, mot inte fullt okorrigerat (tabell 3: 1). 11 den preliminära nationalbudgeten uppskattades attvarusammansättningseffekten var oförmånlig, "en eller annanprocentenhet". Reviderad nationalbudget 1977 69 ha stigit med efterkorrigering, mot okorrigerat (tabell 3: 1), Den gjorda genomgången pekar således klart mot att defaktorer som ovan analyserats inte i någon nämnvärd grad rubbar den bild somtidigare framkommit nämligen att den svenska exporten av bearbetade varorförlorat marknadsandelar volymmässigt med i storleksordningen samt attde relativa svenska exportpriserna på dessa varor också stigit med istorleksordningen över tvåårsperioden 19741976, Ovanstående redovisning leder in framställningen på detandra delproblem som nämndes inledningsvis, nämligen i vad mån andelsförlustenkan förklaras av relativprishöjningen. På denna punkt finns i och för sig intemycket att tillägga i förhållande till redovisningen i den preliminäranationalbudgeten. Någon absolut kunskap existerar inte beträffandepriskänslighetens (priselasticitetens) storlek, den tid det tar innanpriseffekterna får sitt fulla genomslag i volymutvecklingen och hur storaefekterna är i olika faser av anpassningsperioden. De empiriska studier somutförts, i och i utlandet, påvisar i allmänhet att efterfråganspriskänslighet på kort sikt, eller , är tämligen liten: enpriselasticitet som sålunda är mindre än ett. En relativprishöjning lederalltså på kort sikt till ökade marknadsandelar, så länge man räknar i löpandepriser. Ett sådant initialt utvecklingsförlopp synes också rimligt påteoretiska grunder, med hänsyn till institutionella trögheter i reaktionsmönstretetc. De svenska marknadsandelarnas utveckling 19741975 har också, åtminstoneyfligt sett, varit i linje med denna hypotes,1 På räknar man i allmänhet med en högrepriskänslighet. Man har i olika studier kommit fram till att den fullavolymeffekten av en relativprishöjning inträder först efter 2 å , ellerännu . Uppskattningarna av den fulla storleken hos priselasticitetenvarierar; möjligen kan man ringa in den i ett sannolikt intervall mellan 1,5och 2,5. Om man, mest som ett räkneexempel, antar att den fulla priselasticitetenär 2 för relativprishöjningen 19741976, skulle den samlade volymeffekten påmarknadsandelarna bli en förlust på . Det skulle då återstå enytteriigare andelsförlust på att göra om man räknar med devarusammansättningskorrigerade förlusterna 19741976. Räknar man istället meden priselasticitet på 1,5 skulle den totala volymeffekten bh en föriust på ca20 % och den återstående latenta andelsförlusten uppgå till . 1 Härvid förutsätts att relativprisutvecklingen1973 och 1974 inte på ett av görande sätt inverkat på andelsutvecklingen . Denna förutsättning torde approximativt vara uppfylld. Andra faktorer kan emellertid ocksä ha inverkat, som framgår av det följande. 2 Härvid har den varusammansättningskorrigeraderelativprishöjningen på noga räknat varit utgångspunkt. 1,158-2 = 0,746; (10,746) X100 = , 3 Kalkylen: 1,158-1,3 = 0,803; (1 -0,803) X100 = , Prop.1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan Diagram 3: 2 Exportutvecklingen, totalt och för vissa varugrupper 1970 1977 Milj, kr,priser. Export exkl. fartyg _, 1600 1500 1400 1300 1200 3 600 3 200 2 800 2400 2 000 J I_ L J I_ L 70 71 72 73 74 75 76 77 70 71 72 73 74 75 76 77 Källor: och . Manmåste framhålla att det empiriska underlaget för en bedömning av efterfråganspriselasticitet är dåligt. För del saknas sålunda i stort setthistorisk erfarenhet av så stora relativprishöjningar som det nu varit frågaom. För somliga andra länder finns visserligen sådana erfarenheter. Etthuvudproblem vid empiriska studier i ämnet strikt ekonometriska och andra är de störningar som uppkommer genom att även andra faktorer än relativprisetkan påverka andelsutvecklingen. Framför allt torde det till följd härav varasvårt att fastställa det dynamiska reaktionsmönstret och storleken på denfulla (långsiktiga) priselasticiteten, I tidigarekonjunkturrapporter har "det svenska relativa efterfrågetrycket"nämnts som en faktor som vid sidan av relativpriset antas kunna påverkaandelsutvecklingen. Det relativa efterfrågetrycket har förutsatts utgöra en"proxy-variabel" för sådana i sig omätbara storheter som relativmarknadsföringsintensitet, den relativa nivån på service i samband med ochefter inköpet, etc. Detta relativa efterfrågetryck steg kraftigt (sediagram 3: 2) och framför allt 1975, vilket bör ha medfört störreandelsförluster 19741975 än vad som erhållits om relativprishöjningen varitenda bakomliggande orsak. och sjönk det relativaefterfrågetrycket åter kraftigt och torde ha normaliseratsvid ungefär den nivå som rådde , Detta bör hainverkat positivt på andelsutvecklingen 19751976, såvida inte även för dennavariabel tidsförskjutna effekter från den tidigare uppgången gjorde siggällande. Slutsatsen tycks vadbeträffar utvecklingen 19741975 bli den att andelsförlusten, 6 %varusammansättningskorrigerat, dels förorsakades av relativprishöjningen, delsav höjningen i det relativa efterfrågetrycket. Om man schablonmässigt antar var hänförliga till relativprishöjningen, skullepriselasticiteten för det första årets relativprishöjning ha varit så passliten som 0,3. Betrakta nu för 19751976 följande räkneexempel: Antag attandelsförlusten skulle ha varit (varusammansättningskorrigerat) om intenedgången i det relativa efterfrågetrycket ägt rum. Nedgången i det relativaefterfrågetrycket skulle alltså ha utgjort en positiv effekt med 3procentenheter. Om priselasticiteten för relativprisuppgången under samma årsom prisförändringen sker fortfarande vore 0,3 skulle knappt 1,5 procentenheterav denna andelsförlust ha förklarats av relativprishöjningen 19751976, vore då hänförbart till de tidsförskjutna effekterna avrelativprishöjningen 19741975, Detta skulle innebära en priselasticitet förandra året på ca 1,1, Priselasticiteten för första och andra året skulle dåsammanlagt vara ca 1,4, Frågan är nu om det räcker med detta eller om det finnsanledning räkna med en viss volymeffekt även tredje året efter relativprishöjningen.Observera också i kalkylen ovan osäkerheten i förutsättningen om det relativaefterfrågetryckets betydelse. 1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 72 Medde ovan anförda siffrorna bUr förutsättningarna för utvecklingen 19761977följande: Effekten av relativprishöjningen 19751976(varusammansättningskorrigerat) blir i andelsförlust. Relativprisutvecklingen19761977 (se tabell 3: 1) bidrar positivt till andelsutvecklingen med istorleksordningen en procentenhet. Det relativa efterfrågetrycket väntassjunka ytterligare något 19761977 och i någon mån alltså inverka positivt påmarknadsandelarna. Det föreligger emellertid risk för att vissa tidsförskjutnaeffekter från relativprisuppgången 19741975 ännu kan göra sig gällande. Detandelsantagande som gjorts för 19761977, en andelsförlust på (se tabell 3:1), får ses mot denna bakgrund. I denna prognos har inberäknats att marginelltförmånliga effekter erhålls på grund av exportens strukturellavarusammansättning. Sålunda emotses ökningstal för import avpapper samt järn och stål som överstiger den totala importen av bearbetadevaror. Däremot väntas inte investeringsvaruimporten komma att stiga i någonutslagsgivande mån snabbare än den övriga importen. De positivavarusammansättningseffekterna har uppskattats göra en halv procentenhet påandelsförändringen. Utan den positiva varusammansättningseffekten skulle därmedandelsförlusten ha blivit 3 1/19761977, En förutsättning för beräkningen ärhärvid att de tidsförskjutna negativa effekterna från relativprisuppgången19741975 inte är starkare än de positiva effekterna som nedgången i detrelativa efterfrågetrycket antas medföra. Slutligennågot om det tredje delproblemet, nämligen vad som egentligen legat bakom dekraftiga relativprishöjningarna framför allt 1974 1975 men även 19751976, Enmer fullständig diskussion av detta problem faller utanför detta kapitels ram.Den följande framställningen gör inga anspråk att ge någon uttömmande förklaringtill händelseförloppet utan avser endast att peka på några omständigheter ianslutning till detsamma. Fördet första växelkursförändringarna. Mellan genomsnhtsnivåerna 1974 och 1975ägde en effektiv revalvering av kronan rum. Detta var främst en följd av att denordamerikanska, japanska, brittiska och italienska valutorna sjönk kraftigtgentemot de länder som bildar den västeuropeiska "valutaormen". Deneffektiva revalveringen uppgick för kronans del till omkring 3 V2 %, dvs, såmånga procentenheter mindre skulle relativpriserna ha stigit om växelkursernavarit oförändrade 1974 1975,förutsatt att de svenska exportföretagens priser i kronor räknat varit desamma. Mellan genomsnittsnivåerna 1975 och1976 blev den effektiva revalveringen avsevärt mindre, en knapp procent. Fördet andra har de faktiska relativa lönekostnaderna per producerad enhetobestridligen ökat såväl 19741975 som 19751976, Olika 1Det synes inte finnas skäl att räkna med några nämnvärdavarusammansätt-ningseffekter på relativpriset 19761977, Tabell3: 4 Exportutvecklingen för olika varugrupper 19751977 Exportvärde, milj. kr. -8,9 1'/. -13,2 -11,2 -22,1 -38,5 -2,4 -43,0 -2,7 -12,0 6'/. -13,1 -28,3 -11,7 -29,0 -2,9 -27,4 -3,7 -8,7 -0,1 -19,6 -1,9 -0,6 -9,7 -14,7 -2,4 -5,6 dukter inkl, elektrisk -12,7 7'/» Export exkl, fartyg -12,7 14'/= -12,0 4'/. 6'/, -9,5 -0,6 5'/. -23,9 -8,9 'Papper och papp, järn och stål, verkstadsprodukter samt övriga industriprodukter,utom elektrisk 'Export exkl, fartyg minus de i not 1 nämnda varugrupperna, "För en teknisk kommentar, se inledningen till kap, 3 i reviderad nationalbudget1976, Anm.1975 och exportvärden enligt utrikeshandelsstatistiken. Uppgifternaför 1977 avser prognoser, I prognoserna är värdeuppgifterna avrundade till 5-resp, 10-tal milj. kr. och de procentuella förändringarna till närmaste helaresp. Källor: och . beräkningarsom redovisats för fram utvisar att derelativa lönekostnaderna var ungefär oförändrade eller uppvisat en fallandetendens. Inte heller 19741975 ökade de relativa lönekostnaderna per produceradenhet påfallande starkt om man bortser från växelkursförändringarna. Läggerman emellertid till den effektiva apprecieringen av kronkursen på 31/. fårman självfallet en större ökning i de relativa arbetskraftskostnaderna,nämligen , Olika beräkningar kan här ge något olika resultatberoende på vil- 1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 74 kenkälla som används. steg däremot de relativaarbetskraftskostnaderna kraftigt, även bortsett från den i och för sigobetydliga revalveringseffekten. Tillgängliga uppskattningar tyder på en ökningi trakten av i de relativa lönekostnaderna per producerad enhet 19751976,inbegripet växelkurseffekterna. German sig in på att jämföra exportprisutvecklingen för bearbetade varor medlönekostnadsutvecklingen per producerad enhet råkar man in i en delsvårbemästrade metodproblem. För det första avser ju måtten påkostnadsutvecklingen hela produktionen och alltså inte bara exportvaror.Timlönekostnadernas förändring kan kanske vara ungefär likartade i de flestaföretag men produktivitetsutvecklingen som räknas av fräntimlönekostnadsutvecklingen torde kunna vara rätt olika i exportinriktadeföretag och i hemmamarknadsinriktade företag. I tider då produktionen kanskestiger kraftigt i exportindustrin men svagt i hemmamarknadsindustrin tenderarkostnadsutvecklingen att överskattas i den förra (för såvitt dennaöverskattning inte kompenseras med en högre löneglidning där). Vidare ärenhetsvärdeindex' oförmåga att ta korrekt hänsyn till kvalitetsförändringar (sedet föregående) vid en sådan jämförelse ett problem eftersom man i jämförelseninnefattar en nationalräkenskapsstorhet, produktiviteten. Enhetsvärdeindexregistrerar alltså kvalitetsförbättringarna som prishöjningar, vilket indexetför lönekostnaden per producerad enhet inte gör i samma utsträckning. Itablån nedan visas de procentuella förändringarna 19731976 i relativaexportpriser för bearbetade varor tillsammans med den relativa lönekostnadenper enhet och skillnaden dem emellan, vilket utgör den relativa marginalen förtäckande av insatsvarukostnader, kapitalkostnader och vinst :i Relativtexportpris (tabell 3: 1) -'/t IP/i 3 Relativlönekostnad per enhet 4 8 10 Relativmarginal för insatsvarukostnader, kapitalkostnaderoch vinst 3'/» 3'/j ö'/ Somframgår steg denna relativa marginal såväl 1974 som 1975. Detta betydernaturligtvis inte, vad det sistnämnda året beträffar, att den svenska marginalenöverhuvudtaget steg, att den inte sjönk så mycket som i omvärlden. Dethar framförts i debatten att bl. a. prishöjningarna på rotposter i skogenskulle kunna vara en orsak till denna komponent i relativprishöjningen. För denhuvuddel av exporten av bearbetade varor som består av verkstadsprodukter,järn och stål, samt 11denna kalkyl spelar det nyssnämnda kvalitetsproblemet roll endast i den månkvalitetsförbättringarna varit större i den svenska exporten än i andraländers. Denna fråga har diskuterats tidigare i texten. Reviderad nationalbudget 1977 75 s. k, övriga industriprodukter, är dock betydelsen häravskäligen ringa. Det kan dock tänkas att de svenska företagens insatsvarupriseröver huvudtaget steg mer än för många utländska företag. Utöver denna förklaringär det tänkbart att den svenska exportens relativa lönsamhet steg något 1975.1Utvecklingen 19751976, där den relativa marginalen sjönk och därigenomhindrade en alltför stor ökning i det relativa exportpriset, är sannolikt bl,a, ett uttryck för en försämrad relativ lönsamhet. Emellertid kommer ocksåökningar i nettosubventioner till företagen i relativt till omvärlden iform av lagerstöd, utbildningsstöd m, m,, in som en negativ komponent i dennapost. Måhända vore det mer korrekt om dessa bidrag kunde bokföras som ettavdrag från lönekostnaden per producerad enhet. Det har här inte utförts någonberäkning av hur stor skillnaden i så fall skulle bli, För importen noterades en volymmässig ökning med drygt 3 %19751976,2 Räknat exkl, fartyg blev importökningen högre eller ,eftersom fartygsinförseln reducerades kraftigt för andra året i följd. Efteratt under loppet av 1975 ha fallit ned till en låg nivå vände importen markantuppåt , Expansionen över året blev därtill mycket kraftigframför allt under sista delen av 1976, Exkl, fartyg ökade importen med drygt15 % i årstakt mellan halvåren 1976, Denna markerade omsvängning i importen kom till ståndtrots att den totala inhemska efterfrågan ökade i långsammare takt än åretinnan som industriproduktionen fortsatte att falla. Kapacitetsutnyttjandetvar sålunda synnerligen lågt en faktor som generellt tenderar att gynna deninhemska produktionen på bekostnad av importen. Såtillvida förelåg dock enviss parallellitet i fråga om importens och industriproduktionens utvecklingatt nedgången i industriproduktionen bromsades upp påtagligt mellan 1975 och1976 som produktionskurvan i huvudsak var uppåtriktad under loppetav 1976, Importen har genomgått betydande svängningaroch uppvisar således en betydligt större variation än den inhemska efterfrågansammantaget. Detta torde till en del hänga samman med att de konjunkturellaförändringarna är betydligt större inom de användningsområden där import- 1 Det är den relativa lönsamheten som är relevanti förhållande till de relativa exportpriserna. En enkel jämförelse mellan exportpriser och arbetskraftskost nader per producerad enhet tyder på att den "absoluta" lönsamheten isvensk industri kan ha stigit påtagligt 1974, även med beaktande av de starkt ökade energikostnaderna. torde däremot den "absoluta" lönsamhetenha sjunkit något, således till skillnad från den relativa. tyder sädana förenklade beräkningar på att den "absoluta" lönsamheten sjunkitytterligare och därmed utvecklats i samma riktning som den relativa, 2 Avser beräkningar enligt handelsstatistiken. Inationalräkenskapstermer mot svarar detta , 1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 76 innehålletär högt relativt sett. Utvecklingen av lagren som har mycket högtimportinnehåll får betydande effekter på importen. Industrinslagerutveckling 19751976 av råvaror och halvfabrikat gick visserligen ineddragande riktning men den negativa effekten härav blir mycket liten om manfrån industrins lager exkluderar de branscher vars importinnehåll är lågt, dvs.i första hand skogsindustrierna, I motsatt riktning verkade det betydande positivalageromslag som noteras för handeln. Främst uppvisade detaljhandeln ettkraftigt positivt omslag i utvecklingen av sina lagerinvesteringar men ävenlagerutvecklingen inom parti- och bilhandeln verkade i samma riktning. Denfaktor som i första hand synes ha bidragit till importuppgången var emellertidden kraftiga ökningen av den privata varukonsumtionen som ägde rum i synnerhetmot slutet av året. Även investeringsutvecklingen på maskinsidan verkade iklart importökande riktning. Dessa investeringar ökade åter i relativt snabbtakt efter den svaga utvecklingen året innan. Vidare påverkades importen avvädrets växlingar. En kall vårvinter drog upp importen av främst tunnaeldningsoljor. Härtill kom att en låg till-rinning till de svenska vattenmagasinenorsakade ett ökat behov av olja vid de konventionella värmekraftverken. De ovanuppräknade uppdrivande faktorerna torde emellertid ej till fullo kunnaförklara den kraftiga importökningen under loppet av 1976. Sannolikt har denrelativa prisutvecklingen av inhemsk produktion i förhållande till import varitav avsevärd betydelse och lett till en höjd importbenägenhet 1976 jämfört med1975, För1977 beräknas den totala importvolymen uppvisa en ökning på , Införselnav fartyg förutses emellertid detta år öka i mycket stor omfattning varförimporten exkl. fartyg beräknas stagnera 19761977. Den enda efterfrågekomponentav betydelse som förutses påverka importen i uppdrivande riktning är denprivata konsumtionen. Dock fömtses uppgången 1977 ej bli lika kraftig som1976. Maskininvesteringarna väntas stagnera. Effekten frånlagerinvesteringarna väntas bli negativ. Ett klart negativt omslag förutses förutvecklingen av industrins investeringar i råvaru- och insatslager, dock inågot mindre grad om de icke importkrävande branscherna frånräknas. Även förhandelns del räknas med ett negativt omslag i lagerinvesteringarnahuvudsakligen som en följd av utvecklingen inom detalj- och bilhandeln. Dessafaktorer verkar i importbegränsande riktning. Effektenpå importen av den svenska devalveringen blir av två slag. För detförsta påverkas importpriserna med en fördyring av importerade varor som följd.För det andra bör denna relativa fördyring rimligen leda till att den svenskaindustrins konkurrenskraft på hemmamarknaden stärks. Den utveckling till enomfördelning från hemmaproducerade varor till importerade varor som markerades1975 men framför allt 1976 som en följd av den svenska industrins relativt Reviderad nationalbudget 1977 77 setthöga prisutveckling dessa båda år bör sålunda kunna bromsas upp. Importenav jordbruks- och skogsbruksprodukter samt fisk ökade med 19751976,Främst bidrog härtill en snabb uppgång i importen av skogsbruksprodukter medanimporten i övrigt ökade långsammare. väntas importen förhela gruppen minska med ett par procent som en följd av en beräknadtillbakagång i importen av jordbruksprodukter. Importenav mineraliska produkter, som till största delen utgörs av råolja, ökade med ca10 % 19751976, Råoljeinförseln steg sålunda markant ,Förbrukningsutvecklingen var dock starkare varför lagren reducerades över året.Främst som en följd av en beräknad lageruppbyggnad väntas råoljeinförselnäven detta år öka kraftigt. Också för flertalet övriga mineraliska produkterväntas importen öka 1977 om än i betydligt mindre omfattning än för råolja. Livsmedelsimportenuppvisade en relativt kraftig ökning 1976. Detta var främst ett resultat avkraftigt ökad insatsvaruimport, då importen av konsumtionsfärdiga livsmedelendast ökade i mindre grad. förutses livsmedelsimporten fallatillbaka med ca 5 1/Främst väntas ett negativt omslag avlagerinvesteringarna i livsmedelssektorn förorsaka denna nedgång. Införselnav petroleumprodukter minskade relativt kraftigt för andra året i följd.Orsaken härtill är den strukturförändring som ägt rum med kraftigt utbyggdinhemsk raffineringskapacitet. Nedgången i importen av flytande bränslenminskade därför men den kraftiga produktionsökningen medförde att tillförselntill den svenska marknaden ökade med ,Förbrukningen inom landet drogs upp kraftigt av en kall vårvinter och den lågatillrinningen i de svenska älvarna förorsakade ett ersättningsbehov avkraftproduktion i de oljeeldade kraftverken. Industrins förbrukning stagneradedäremot som en följd av den inhemskakonjunkturförsvagningen. väntas industrins förbrukning aveldningsoljor minska och även oljebehovet för kraftproduktion väntas fallatillbaka eftersom en fortsatt ökning av kärnkraftsproduktionen förutsetts idessa kalkyler som vattenkraftsproduktionen väntas komma att öka.Under antagande om normal temperatur väntas oljeimportenkunna minska med 19761977, Stålimportensom minskade drastiskt under loppet av 1975 vände uppåt ,Uppgången kom emellertid från en låg nivå och trots en kraftig expansion underåterstoden av året noterades en tillbakagång på 19751976, Nedgångenavsåg dock främst en kraftigt reducerad skrotimport under det att importen avhandelsfärdigt stål ökade. För handelsfärdigt stål skedde en betydande uppgångi importandelen , Som en följd av växelkursförändringenräknas endast med en mindre ökning i importandelen 1977, Stålimporten 1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 78 väntasdärmed bli ungefär oförändrad trots en beräknadförsvagning av den inhemska stålefterfrågan. Även importen av ickejärnmetaller vände uppåt efterett massivt fall under loppet av 1975, Uppgången under loppet av 1976 blev dockej större än att importen minskade med . Mellan 1976och 1977 väntas importen öka med . Införselnav verkstadsprodukter ökade med drygt 3 Va % . Framför alltnoterades mycket kraftiga ökningar i importen av komsumtionsvaror och då isynnerhet personbilar, varav importen ökade 19751976. Den privatakonsumtionens tillväxt var också i mycket hög grad inriktad påvaraktiga varor, dvs. Till en del torde importensutveckling dessutom kunna förklaras av handelns lagerinvesteringar. Efter enkraftig uppgång framför allt kom importen avinvesteringsvaror för året i dess helhet att öka med ca 3 V2 %. Huvudsakligenvar det härvid införseln av datamaskiner som svarade för uppgången för dessavaror redovisades en ökning på medan resterande investeringsvarorendast ökade med någon procentenhet. Importen av insatsvaror visade däremottill följd av den neddragna produktionsnivån inom branschen en betydandenedgång , För1977 väntas ett fall i importen av verkstadsprodukter med ett par procent. Enberäknad svag produktionsutveckling inom branschen samt stagnerandemaskininvesteringar torde främst medverka härtill. Därtill kommer att denprivata konsumtionens ökning i mindre grad än kan väntas komma attinriktas på varaktiga konsumtionsvaror. Importenav övriga industriprodukter uppvisade en ökning på 19751976, Även fördenna grupp var importökningen till stor del avhängig av en kraftig uppgång iimporten av konsumtionsvaror. Visserligen ökade konsumtionen av dessa varor meni klart lägre takt än för varaktiga varor varför handelns lagerutveckling tordeha medverkat till att driva upp importen.