prop · G00359 · 1976-12-31 00:00:00 — Jagkommer vid min medelsberäkning i det följande under de skUda anslagen atl utgåfrån elt behov av det anlal årsstudieplatser inom det ospärrade området i resp.region som framgår av följande sammanställning. Ärssludieplatserna avser ävende studerande som fullföljer studier enligl äldre bestämmelser. Jagvill erinra om att dessa tal inte anger hur många studerande som kan studerainom det fria området. Antalet studerande blir väsentligt större än antaletårsstudieplatser beroende bl. a, på deltidsstudier. Jaggår nu över till att behandla frågor om anslagssystemel i högskolan. Utformningenav systemet för att fördela resurser inom högskolan har avgörande betydelse förhur lokala, regionala och cenirala inflytanden kommer att vägas mot varandra.Den 1 juli innevarande år ändras anslagssystemet radikalt. Inom detförvaltningsområde som tidigare hade UKÄ som central myndighet finns i huvudsaktre typer av anslag. En grapp av anslag avser medel för lärarlöner. En annangrupp avser driftkostnader, dvs. medel för annan personal än lärare, förmateriel och liknande ändamål. En tredje grupp av anslag avser gemensamma ändamålsåsom förvaltningar och bibliotek. Inom andra delar av högskolan anvisas medeltill läroanstalterna efter delvis skilda principer. Sammanlagt finns f. n, ca60 anslag inom det område som den blivande högskolan kommer att omfatta. Denav beslutade omläggningen av anslagssystemel innebär ikorthet följande. En grundläggande åtskillnad görs mellan resurser förforskning och forskarutbildning å den ena sidan, grandläggande utbildning åden andra. Resurser för forskning anvisas fakultetsvis. Utbildningsanslagenavser dels de fem yrkesutbildningsseklorerna, dels lokala och individuellautbildningslinjer, dels enstaka kurser. Härtill kommer anslag för gemensammafunktioner. Sammanlagt kommer antalet anslag att uppgå tUl knappt 30, Utmärkandeför det nuvarande anslagssystemet inom högskoleväsendet är att anslagenindelas efter det slag av kostnader som medlen avses täcka. Dennaindelningsgrund är den gängse inom statsförvaltningen, Elt annatbetraktelsesätt i anslags- och budgetsammanhang är 1976/77: 59 240 altdet avgörande kriteriet i stället bör vara för vilkel slag av verksamhet sommedlen anvisas. Syftetmed anslagsreformen är bl. a. att regering och riksdag skall få en bättreöverblick över resursförbrukningen och elt lämpligare underlag för avvägningari stort mellan skilda verksamhetsgrenar. Det åsyftade fastare greppet överbudgeten på slatsmaklsnivå möjliggör att högskolemyndigheterna får ökade befogenheteri fråga om hur anvisade medel används. Förberedelsernaför en övergång till ell ändamålsindelal anslagssystem har medfört myckelarbele för högskolemyndigheterna. Det har särskilt gällt läroanstalter med debåda huvudtyperna av verksamhet inom högskolan, ulbildning och forskning.Förberedelsearbetet har letts av en ledningsgrupp för programbudgetarbetetavseende högre ulbildning och forskning inom utbildnings- ochjordbruksdepartementens verksamhetsområden (Hufo-gruppen). Föredraganden harsenast i prop. 1975/76: 100 bil. 10 redovisat en del beräkningsmässiga resultatav förberedelserna, bl. a. en översiktlig uppdelning av vissa resurser på å enasidan grundläggande utbildning, å andra sidan forskning och forskarutbildning.Jag vill också erinra om att och numerauniversitetet i har bedrivit försök med programbudgetering i fleraår. Ioch med anslagsomläggningen övergår högskolan praktiskt taget i sin helhet ordning med ändamålsinriktade anslag. Det ligger i sakens natur, att en sågenomgripande omställning som det här rör sig om är svår att genomföra. En delberäkningsmässiga problem kommer därför att återstå när verksamheten inomhögskolan startar. Allt eftersom verksamheten vinner i stadga bör problemenkunna bemästras. Jagvill inte utesluta att de omfattande beräkningar som ligger bakom omföringen avmedel från de gamla till de nya högskoleanslagen i vissa fall kan behövajämkas. I den mån sådana jämkningar inte kan åstadkommas regionalt och lokaltutan särskilda föreskrifter bör regeringen ha möjlighet att övergångsvis medgeomföringar mellan ifrågavarande anslag i statsbudgeten och mellan anslagspostersom har underställts . Regeringen bör vid behov kunna delegera eltsådant bemyndigande tiU högskolemyndigheterna. Jag föreslår sålunda att regeringeninhämtar ett sådant bemyndigande. Detav beslutade anslagssystemet är avpassat för den nya högskolan meddess vidgade lokala befogenheter. På en punkt anser jag en ändring i denangivna indelningen i anslag motiverad. Medelför lokala och individuella linjer och medel för enstaka kurser skall enligtriksdagens beslut anvisas under skilda anslag. För båda anslagen avses denordningen gälla att medlen av fördelas på högskoleregioner och attregionstyrelserna sedan fördelar dem på högskoleenheter m. m. Jag har nyssförordat att fri tillströmning bör finnas 1976/77: 59 241 Den kommer all i betydande utsträckning avse just enstakakurser. Därigenom minskar behovet avsevärt av atl garantera vissa studerandekurskombinalioner inom individuella linjer, Enligl min bedömning kommer dettabehov att i betydande utsträckning kunna tillgodoses inom ramen för det friatillträdet till enstaka kurser. Inrättande av individueUa linjer kommer attkräva en viss administration. För alt undvika onödigl sådanl arbele bör kursersom den studerande har fritt tillträde tiU inte ingå i sådan linje. Deförändringar av medelsberäkningen för högskolans utbildningsutbud som jag härhar berört har av naturliga skäl inte kunnat beaktas i det hittillsvarandeförberedelsearbetet. Något underlag för en uppdelning av medlen mellan enstakakurser och individuella linjer efter dessa nya förutsättningar finns såledesinte. Jag förordar därför alt medel för lokala och individuella linjer samtenstaka kurser beräknas under ett gemensamt anslag. Därmed uppnås en störreregional och lokal handlingsfrihet. Den innebär bl, a. att regionstyrelsernafår ett slörre ansvar för alt medel anvisas för utveckling av nyautbildningsalternativ i form av lokala linjer. Jag räknar med att såväl denvidgade friheten som det större ansvaret kommer att gynna arbetet med altutveckla nya utbildningar inom högskolan, Ifråga om bidrag till högskoleutbildning hänvisar jag till vad jag idet föregående har anfört beträffande den . För bidrag tillallmänna utbildningslinjer och övrig sektors-bunden utbildning inom kommunalhögskoleutbildning bör tills vidare elt särskilt förslagsanslag finnas, frånvilket bidrag utgår enligt grunder som motsvarar de nuvarande. För attunderlätta en samlad överbUck bör under detla anslag finnas en anslagspost förvarje yrkesutbildnings-sektor. För enstaka kurser samt lokala och individuellautbildningslinjer inom den kommunala högskoleorganisationen bör bidrag kunnautgå från det ovan nämnda anslaget för lokala och individuella linjer samtenstaka kurser. Därvid bör reglema för bidrag till högskoleutbildningges en molsvarande tUlämpning. Det blir därigenom möjligt för regionstyrelsernaatt genomföra en samlad planering inom hela högskolan. Jag återkommer lillvissa frågor rörande bidrag m. m. i samband med min anmälan av ifrågavarandeanslag. Nuvarandeanslag till lärarlöner inom högskolesektorn är i aUmänhet förslagsanslag. Genomen anslagsreform inför /70 (prop. 1969: 1 bU, 10, SU 1969: 46,rskr 1969: 137) infördes reservationsvis betecknade anslag för övrig personaloch materiel m, m,, driflkostnadsanslag, vid universitet och högskolor inomUKA:s förvaltningsområde. Vidare har de läroanstalter som bedriver försök medprogrambudgetering till övervägande del medel från reservationsanslag. Ocksåför några läroanstalter utanför UKÄ:s område gäller alt de fårvissa medel anvisade under sådana anslag, 16 1976/77. I saml Nr 59 1976/77: 59 242 Berördamyndigheter har vitsordat atl reservationsanslagen har inneburit fördelar,inte minst genom att planeringen inom t, ex, institutionerna kan sträckas utöver budgelårsgränsen. När jag har övervägt frågan om vilken anslagslyp sombör gälla i högskolan har en ulgångspunkl varil alt villkoren förmyndigheternas medelsdisposilion måsle vara desamma för anslagen tillgrundläggande högskoleutbildning och för anslagen till forskning ochforskarutbildning. I valet mellan förslagsanslag och reservationsanslag harjag, i överensslämmelse med vad högskolemyndigheterna har föreslagit, stannatför att förorda reservationsanslag för såväl ulbUdningsanslagen somforskningsanslagen. skäl härtill är atl en ändamålsenlig planering avforskningsverksamheten ofta kräver längre planeringsperioder än elt enstakabudgelår. Jag vill tillägga, all det under åttonde huvudtiteln uppförda anslagettUl täckning av merkostnader för löner och pensioner m. m. är så konslraeratatl möjlighet finns att efler prövning i varje särskilt fall från deltaanslag anvisa medel för de kostnader som hänför sig till avtalsenUgalöneökningar och som inle har kunnai beaktas vid budgeteringslillfället. Vidomläggningen till nya anslag för utbildning och forskning inom högskolan kommerde hittiUsvarande anslagen att upphöra. Vissa av dessa, främstdriftkostnadsanslagen, är f. n, reservationsanslag. Jag erinrar om attreservationer som kan finnas vid utgången av visst budgetår får användas avmyndighet under högst för avsett ändamål. Det får ankomma på UHÄ alt medutgångspunkt i nuvarande förhållanden ge föreskrifter om hur eventueUareservationsmedel under berörda anslag vid utgången av /77skall fördelas på nya högskoleenheter. Införandelav reservationsanslag på det sätt jag nu har berört innebär sammanfattningsvisen betydande vidgning av det område inom vilket den ekonomiska planeringen kanske på elt sätt som är bättre avpassat än nuvarande ordning för de lokalahögskolemyndigheterna. Somjag angav innebär beslul om högskolan en genomgripandeomläggning av det nuvarande anslagssystemel. 1975: 9 betonadessamtidigt alt arbetet med all utveckla anslagssystemel skulle fortsätta ocksåefter högskolereformens ikraftträdande. Föredraganden ansåg det angeläget lokall får en ökad frihet att göra avvägningar mellan å ena sidan direktautbildnings- och forskningsresurser, å andra sidan resurser för förvaltningar,bibliotek, fastighetstjänst och andra serviceinrättningar. hade intenågon erinran mot detta uttalande. BådeUKÄ och H 75 har föreslagit att i det fortsatta arbetet med anslagssystemetresurser för högskoleförvaltningarna förs samman med resurser i övrigt förulbildning och forskning, H 75 har bl, a. pekat på att förvaltningsresursernaomfattas av de s, k, programanslagen i pågående försöksverksamhet medprogrambudgetering inom högskolesek- 1976/77: 59 243 torn,Enligl H 75 är erfarenheterna av denna ordning goda. Ocksåenligt min mening bör ytteriigare ett steg kunna las i den riktning som harangetts beslut om högskolans anslagssyslem. Resurser för i förstahand förvaltningsändamål och bibliotek är den del av de samlade insatserna förservicefunktioner inom högskolan som ligger närmast till hands att framdeleshelt föra över till de ändamålsinriktade anslagen. Som H 75 har påpekat blirdet genom en omläggning på denna punkt möjligt för de lokalahögskolemyndigheterna alt själva väga behovet av administrativa insatser motbehov av andra slags insatser för utbildningen och forskningen. Molsvaranderesonemang kan föras i fråga om resurser för biblioteken. Jag ser ettgenomförande av förslaget som ett inslag i arbetet med all föra överbeslutsbefogenheter från central till lokal nivå. Jaganser därför atl en anslagsomläggning av den innebörd jag nu har angett börkomma tUl stånd vid ingången av /79, Förberedelser härför börvidtagas i samband med myndigheternas arbete med förslag tillanslagsframställning innevarande år, I delta sammanhang vill jag också nämnaföljande. Även om ell särskilt förvaltningsanslag finns uppfört istatsbudgeten för nästa budgetår kan högskolestyrelserna, i likhet med vad somtillämpas för innevarande budgetår, ta i anspråk andra anslag för förstärkningav förvaltningsresurserna. Jag vill framhålla, atl under de för nästa budgetårföreslagna anslagen till utbildning och forskning beräknas inte oväsentligamedel för förvaltningsändamål, bl, a, under anslaget Utbildning förundervisningsyrken. Jaggår nu över lill att behandla frågor som rör själva anslagsomläggningen. Anslagenför den nya högskolan ersätter helt eller delvis anslag lill utbildning inomkulturområdet, vissa bidragsanslag m, m, inom skolväsendets område, anslagentill högre utbUdning och forskning samt tUl lärarutbildning, I många fall ärverksamhel och resurser direki hänförbara lill t. ex. en vissyrkesulbildningsseklor och ett visst seklorsanslag. I andra fall spänner dennuvarande verksamheten över ett brett fält. Detta gäller främst ulbildningenvid de nuvarande filosofiska fakulteterna, I sådana fall bliranslagsomläggningen mer komplicerad, Idet följande anges under varje anslag de gamla anslag från vilka medel underinnevarande budgetår anvisas för ifrågavarande ändamål. För varje anslag harjag beräknat ett basbelopp, dvs, medel som utgår för motsvarande verksamhetunder innevarande budgetår. Såvitt gäller förslagsanslagen till lärarlöner vidde skilda fakulteterna saml förslagsanslaget till grundläggande humanistisk,samhällsvetenskaplig och mate-matisk-nalurvelenskapUg ulbildning i Linköpinghar jag beräknat basbeloppen på grundval av dels myndigheternas förslag, delsfaktisk utgift för /76 med korrigering för ändringar förinnevarande 1976/77: 59 244 budgelår.De basbelopp som jag anger under respektive anslagspunkt kommer alt överstigaden nominella medelsanvisningen i statsbudgeten för motsvarande anslaginnevarande budgelår med sammanlagt ca 34 milj, kr,, dvs, . Förde nämnda förslagsanslagen ingår i basbeloppen lönekostnader för innevarandebudgetår beräknade slutliga lönenivå. UKÄ,och i sina förslag tillanslagsframställning redovisat material som legat till grund för arbetet med denya anslagen. De av H 75 presenterade planeringsramarna har för dengrundläggande utbildningens del legat tiU grund för fördelningen av basbeloppmellan de nya anslagen. Jag har vid min beräkning av dessa basbelopp i alltväsentligt följt del förslag till fördelningsregler som UKÄ utarbetat. De medelsom förs upp under sektorsanslagen avser grundläggande utbildning för såvälstuderande enligt den nya studieordningen som de studerande som fullföljer tidigarepåbörjade studier. Jag anser att en uppdelning av resurserna mellan dessakategorier inom berörda anslag inte behövs. För de tre ämneslärarlinjerna harmedel beräknats endast för det första årels intag. Anslaget till lokala ochindividuella linjer samt enstaka kurser avser endasl utbildning enligt den nyastudieordningen. Etthuvudsyfte med tidigare beslut om planeringsramar var att säkra enviss stabilitet i planeringen och att uppnå ett effektivt utnyttjande av detillgängliga resurserna. Jag har i det föregående förordat en komplettering avdella riksdagsbeslut av innebörden att bedömningen av resursbehovet förutbildning, som i likhet med nuvarande ordning bör ha fri tillströmning, skallkunna korrigeras under löpande budgetår om behov därav föreligger.Planeringsramarna fyller även med denna komplettering en väsentlig funktion förbl. a. den övergripande planeringen av högskoleutbildningen och för bedömningarnaav det framtida antalet utbildade inom skilda områden. Arbete med planeringsramarför nytillkommande studerande bör därför ingå som elt led i den fortsattaplaneringen av högskolan. Jagvill i detta sammanhang erinra om att det inom det system som jag har förordatkommer att finnas tre olika grupper av utbUdningar med skilda former för beslutom hur många studerande som kan tas emot. En grupp utgörs av traditionelltspärrade utbildningar, t. ex. läkarlinjen och civilingenjörslinjema. Riksdagenanger dimensioneringen för dessa. Hit hör även de allmänna utbildningslinjernainom den kommunala delen av högskolan vilkas kapacitet bygger på en regleringav utbildningsvolymen som underställs . Jag ger en översikt över dennagrupp av utbildningar och deras antagningstal under vart och ett avsektorsanslagen. En andra grapp av utbildningar utgörs av linjer och kurser förvilka ett högsta anlagningslal kan faststäUas genom lokala beslut. Exempel påsådana linjer är fysikerlinjen och juristiinjen. Prop.1976/77: 59 245 Entredje grupp slutligen beslår av de ospärrade linjerna och kurserna, H 75:s och de regionalakommUléernas förslag utgår i många fall från en väsentiig ökning av antaletnytillkommande studerande. Med hänsyn tiU att förslagen avser i huvudsak sådanalinjer och kurser som faststäUs regionalt och lokalt bör inle ellerregeringen la slällning lill enskilda förslag. Jag förutsätter därför med deundantag jag anger vid min anmälan av de olika anslagspunkterna elt oförändratantal nya studerande på allmänna utbildningslinjer under /78 iförhållande till vad som har beräknats för molsvarande ulbildning budgetåret1976/77, Jag räknar med att studerandeantalet inom högskolan ökar totalt setttill följd av efierfrågan på ulbildning inom främst enstaka kurser. Jag min beräkning av resurser i del följande utgått från dessa förutsättningar.Jag bedömer alt den ökning av resurser som jag redovisar kommer allsvara mol den av H 75 och regionkommittéerna föreslagna ökningen av antaletstuderande på enstaka kurser. Med undantag för de enskilda förändringar som jagåterkommer till i del följande har jag beräknat en ökning av medlen förgrundläggande högskoleutbildning endast för lokala och individueUa linjer samtenstaka kurser. Behovet av förändring avresurser för en viss utbildning beror bl. a. av hur det totalastuderandeantalet i utbildningen förändras. Hänsyn måste härvid tas till såvälnytillströmning av studerande som studieavbrott och avgång från studierna.Förändringen av del totala antalet studerande vid t, ex, de filosofiskafakulteterna har trots en ökad tillströmning inte inneburit störreökningar av resursbehovet. Jag beräknar en reellförstärkning av utbildningsresursema under anslaget till lokala ochindividuella utbildningslinjer och enstaka kurser med ca 18 milj, kr. Jagräknar med att det i stort skall vara möjligt alt inom ramen för sålundaberäknade medel tillgodose den efierfrågan på enstaka kurser som framgår av H75:s förslag. Därvid räknar jag med att en stor del av ifrågavarande studerandekommer att studera på deltid och till väsentliga delar genomgå endast kortareutbildningar . Sådana resurser kommer därvid att stå till förfogandeatl det enligt min bedömning inte erfordras särskilda medelsanvisningar av denart som innevarande budgetår anvisats till elt belopp av 2 milj. kr, som stödför filialorterna m. m. Planeringen avnytiUkommande utbildningar kräver särskild omsorg från högskolemyndigheternassida. I den mån sådana utbildningar kan beräknas få fullt genomslag ikostnadshänseende först under påföljande budgetår t. ex. om de startas förstvid bör myndigheterna tUlse att UtbUdningarna ryms inomramen för resurser som kan beräknas komma att stå tUl förfogande under kommandebudgetår. Imitt förslag till medelsfördelning inom sektorsanslagen har jag i regelberäknat medel för varje berörd högskoleenhet under endast en an- 1976/77: 59 246 slagspostper sektor, I de fall det vid en högskoleenhet finns mer än en utbildningslinjeinom sektorn ankommer fördelningen av medel mellan linjer således påhögskolestyrelsen. Denna ordning leder till alt det i många fall kommer attfinnas goda möjUgheter att lokalt anpassa resurserna till aktuella behov ochförutsättningar i den mån antalet utbildningsplatser inte har angivils avregering och riksdag. Jag avser atl senare föreslå regeringen alt uppdra åt UHÄatt komma in med en redogörelse för den faktiska tillströmningen till så snart underlag härför föreligger. Därefter kan ell fortsattarbete med planeringsramar ske utifrån bättre förulsätlningar än hittUls. Jagövergår nu till att behandla frågor om lokalisering av grundläggande högskoleutbildning. Enav grundtankarna i högskolereformen är all högskoleutbildningen stegvis skallbyggas ut på ett större antal orter än . Avstånden til'utbildningsenheterna har utgjort ett faktiskt hinder för många människor att fådel av en ulbildning som de har haft behov eller intresse av ochföratsättningar för. Den av beslutade utbyggnaden avhögskoleutbildning utanför universitetsorterna kommer att bidra till att densociala rekryteringen till högskolestudier utjämnas. Dessutom är närheten tillulbildningstillfällen en viktig föralsättning för att ge många människormöjlighet tUl återkommande utbildning. Detta gäller inte minst för kvinnor. Jagvill i detta sammanhang erinra om att slog fast attutbyggnaden av högskoleutbildningen i första hand borde avse annan utbildningän den traditionella universitetsutbildningen. Genom systemet med enstakakurser kan successivt ett utbildningsutbud byggas ut som kan tillgodose behovav fortbildning och vidareutbildning hos de grapper som genom de nyabehörighetsreglerna kan och vill studera vid högskolan. Riksdagenangav i sitl beslul fyra orter eller par av orter som närmast aktuella förutbyggnaden av utbildningsutbudet. Dessa är /,/, och . Jaghar i mina förslag i del följande utgått från de principer för utbyggnaden avhögskolan som sålunda lagt fast. Det innebär att jag under resp.anslagspunkt förordar inrättande av allmänna utbildningslinjer endast på orterdär redan befintliga resurser medger att utbildning kan ges. Jag återkommertill denna fråga vid min anmälan av anslagen för den grundläggandehögskoleutbildningen. När det gäller lokala och individuella linjer samtenstaka kurser ankommer det på regionslyrelsema att besluta om fördelningen avresurser för dessa på orter. Jag anser det väsentligt atl utbyggnadsorlernaredan från början ges möjlighet att få en viss kapacitet i sittutbildningsutbud. De regionala organisationskommittéerna har redovisat förslaghärom som under- Prop.1976/77: 59 247 lagför H 75:s förslag lill planeringsramar. Jag ansluter mig lill den prioriteringav dessa orter som finns i kommittéernas förslag. Jag förutsätter att dennaprioritering fullföljs inom de ramar som kommer att ställa tiU deregionala organens förfogande. Jag vill ytterligare något kommentera deförslag som lagts fram i det pågående förberedelsearbetet införhögskolereformen. Påmånga orter har en intensiv verksamhel inletts för att utforma nya utbildningsalternativ.Dessa alternaliv visar de rika möjligheter lill utveckling avutbildningsutbudet som en spridning av högskoleutbildningen för med sig. Jagser med tillfredsställelse på detla förberedelsearbete och ulgår som jag nyssanmälde från att ambitionen all förnya ulbildningen förblir på en hög nivå.Enligl min bedömning bör många av förslagen lill nya ulbildningar kunnautvecklas vidare genom att prövas som enstaka kurser eller lokala linjer. Vidutformning av milt förslag till fördelning av resurser på lokala ochindividuella linjer saml enstaka kurser på regioner har jag sökt beakla deskilda regionernas förutsättningar all bygga ul nya utbildningsalternativ. Jagvill i detta sammanhang beröra lokaliseringen av en enstaka utbildning. (U 1970: 62) för högre teknsk utbildning och forskning i övre Norrlandutarbetade elt förslag om en tvåårig träteknisk utbildning, byggd påfyraårig teknisk linje i gymnasieskolan. Utbildningen skulle enligt förslagetförläggas tUl . I sill beslut (UbU 1975: 17) med anledning av prop.1975: 9 uttalade , all den fann det angelägel alt frågan om dennaulbildning prövades redan inledningsvis i det fortsatta planeringsarbetet.Frågan har övervägts av organisationskommittén för högskoleregion.Kommitién föreslår att ulbildningen inrättas som lokal linje i vidingången av budgelårel 1978/79. Detfår ankomma på alt fortsätta planeringen av utbildningen samtatt slutligt fastställa lämplig tidpunkt för inrättande av den. Utbildningenfår bekostas från de medel som står till förfogande förlokala och individuella linjer och enstaka kurser. Jaggår nu över till att beröra det planeringsläge som gäller skildahögskolemyndigheters arbete. har varil en period av särskUtintensivt planeringsarbete inför högskolestarten.