prop · G003152 · 1976-12-31 00:00:00 — Arbetet måste främstkoncentreras på att få till stånd en gynnsammare kostnads- och produktivitetsutvecklingi våra gmvor, att sänka järnvägsfrakterna som är orimligt höga och att genomfortsatt förädling och andra åtgärder få fram ett mer marknadsanpassatmalmsortiment. Manfrågar mig ibland om inte svårigheterna kan bli oss övermäktiga. Mitt svar ärdefinitivt nej. Vi har ett högt kostnadsläge men i basförutsättningarna förvår verksamhet ingår också mycket goda malmkvaliteter och en ledande ställninginom gruvteknik och mineralhantering. Vi har en kader av lojala ochyrkesskickliga människor på alla nivåer i företaget. Kan allt detta samordnas ien gemensam ansträngning att säkra malmfältens framtid hyser jag ingen tvekanom våra möjligheter till framgång. Ensak vi inte får glönuna är att LKABs läge mycket nära anknyter till hela denallvarliga Norrbottensfrågan. Kostnadsbeskärningar och produktivitetshöjningarinnebär rekryteringsstopp och en successiv neddragning av personalstyrkan.Detta gör att sysselsättningsmöjligheterna i malmfältskommunerna ytterligareförsämras och att ungdomen drabbas hårt. Det är bl. a. av den anledningennödvändigt för att trots de finansiella restriktioner som krislägetålägger oss satsa ännu mer på prospektering efter nya minefalfyndigheter iNorrbotten. Vi bygger därför snabbt upp vår prospekteringskapacitet. I vår nya organisation för har resurser också avsatts föratt snabbt ta hand om lovande fyndigheter och utveckla dem till nya gmvföretag.Detta är kanske den åtgärd söm ger de bästa möjligheterna att skapa varaktiganya sysselsättningstillfällen i inland. Underåren 19701976 präglades NJAs verksamhet i hög grad av de omfattandenyinvesteringarna i masugnar, stålverk och stränggjutnings-anläggningar samtkoksverk. Skr1976/77:152 45 inriktningenmot tillverkning av profiler för varvsindustrin genom bl. a. investering iutrustning för värmebehandling och manufakturering. Utökningen av denmetallurgiska kapaciteten, långt utöver valsningskapa-citeten, skapade dessutomett betydande utrymme för tillverkning av stålämnen för avsalu. Investeringsprogrammetfinansierades i stor utsträckning genom långfristig upplåning, vilket medfördeen ökad ränte- och amorteringsbörda samt en minskad soliditet, eftersomsjälvfinansieringsgraden var ringa. Investeringarna gav underlag för en snabbökning av leveranser och försäljning , då efterfrågan minskadeför produkter. Expansionen medförde också en markant ökning av antaletanställda. Detbeslutade investeringsprogrammet gav ej full effekt under högkonjunkturåren19731974, men förlusterna berodde också på igångkörningsproblemoch driftstörningar, höga transport- och produktionskostnader samt gamlakontrakt med förhållandevis låga priser. Finansielltvar NJA vid utgången av 1974 dåligt rusfat att möta den lågkonjunktur sominleddes och fördjupades . Utöver den allmänna och djupakonjunkturnedgången för handelsstål, med krympande marknad för tackjärn ochstålämnen, träffades NJA av krisen i varvindustrin, vilken medförde endrastisk nedgång i leveranser av fartygsprofiler. Beläggningen i stålverk och valsverkblev låg som priserna ofta understeg rörliga kostnader.Exportprisnoteringarna föll från $ 170 till $ 130 per ton för billetsoch från $ 110 till $ 65 för tackjärn. Dendystra utvecklingen , med betydande lagerökningar ochförluster som följd, ledde till en omfattande upplåning i Statsföretag . Enfinansiell rekonstruktion framstod som ofrånkomlig. Riksdagensbeslut om kapitaltillskott till NJA innebär att staten dels eftergiver NJA lånjämte ränta om ., dels genom tillskott om . via Statsföretag möjlighet att uppnå en för branschen normal soliditet. Faktureradförsäljning uppgick till . (968 Mkr.). Av-faktureringen har () gått till varvsindustrin, () till verkstadsindustrin, ()till byggnadsindustrin och () utgjort halvfabrikat för andra järnverk. Exportandelenvar (). Försäljningspriserna var i genomsnitt 4procentenheter högre än 1975. Rörelseresultatefter avskrivningar utgjorde . (106 Mkr.). Försämringen mellanåren hänför sig väsentligen till att de ökade tillverkningskostnaderna ej kundekompenseras med ökade försäljningspriser och -volymer samt till att utgåendelager nedvärderats från tillverkningsvärde till verkligt värde med 351 Mlo'. Resultatetföre bokslutdispositioner och skatter för Skr 1976/77:152 46 uppgårför 1976 till . (-177 Mkr.). Före tillskott för finansiell rekonstmktionuppgår förlusten till . Detytterst otillfredsställande resultatet 1976 beror dessvärre inte enbart påändrade marknadsförhållanden. NJAs kostnader för administration ochtillverkning är alltför höga i jämförelse med konkurrentemas. För att förbättraNJAs möjligheter att uppnå en med branschen i övrigt likvärdig lönsamhet hardärför ett omfattande åtgärdsprogram utarbetats med syfte att höjaeffektiviteten. har anlitats i detta arbete, somstartade med en genomgripande omorganisation. NJAsnya organisation kännetecknas av målstyrning i en decentraliserad organisationmed de anställda representerade i beslutande organ. Den består av 6 tillverkandeoch säljande divisioner, 12 serviceenheter samt en liten VD-stab.Resultatenheterna drivs med stor självständighet inom ramen för av styrelsenfastställda mål och företagspolitiska riktlinjer. Omorganisationenklarlade ett väsentligt lägre personalbehov. Personalstyrkan skall därförminskas genom naturlig och frivillig avgång. För att underlätta en frivilligavgång genomförs en utbildningsverksamhet, som möjliggör för dem som såönskar, att kvalificera sig för ett annat arbete inom eller utom NJA. I åtgärdsprogranunetingår också en rad projekt som syftar till att anpassa system och mtiner föradministration och redovisning till den nya organisationsformen och reduceradem till vad verksamhetens omfattning kräver. Specielluppmärksamhet riktas mot utveckling av NJAs interna och externa distribution.Då konjunkturutsikterna inte talar för en uppgång tidigare än ,sätts all tillgänglig kraft in på att förbereda NJA för de störreavsättningsmöjligheterna 1978. Atgärdsprogrammet syftar därför till att delsrusta och trimma NJÄs tillverkning och distribution, dels breddamarknadsföringen mot andra kunder än varv. Underde har de normala reinvesteringama fått stå tillbaka för deomfattande nyinvesteringarna. Pågående och planerade investeringar syftardärför till att msta upp eftersatta avsnitt så att NJA uppnår högre drifts- ochleveranssäkerhet, bättre produktkvalitet och lägre tillverkningskostnader samten bättre arbetsmiljö. Deima kortsiktiga investeringsverksamhet syftar ocksåtill att förbereda NJA för fortsatt expansion i anslutning till den långsiktigautvecklingen av svensk bandelsståluidustri. Inomramen för projektarbetet 80 gjordes en förnyad utredning avmarknadsutvecklingen för stålämnen och motsvarande färdiga produkter. Den gavvid handen dels att efterfrågan på råstål sannolikt skulle öka i betydligtlångsammare takt än ,dels att befintlig metal- Skr 1976/77:152 47 lurgiskkapacitet inklusive pågående utbyggnadsplaner med stor sannolikhet kommer attge ett betydande överskott av råstålskapacitet inom den Europeiska Gemenskapenredan 1980. Mot denna bakgrand beslöt under hösten 1976rekommendera ägaren att skjuta byggnaden av den metallurgiska kapacitetenframåt i tiden och på kort sikt koncentrera tillgängliga utrednings- ochprojektinsatser på att utveckla NJÄs nuvarande produktprogram och anläggningar. Utsikterna inför 1977inger inga större förhoppningar om ett avsevärt bättre rörelseresultat än 1976.Konjunkturuppgången ser ut att komma för sent för att ge den draghjälp NJAbehöver för att bl. a. kompensera minskad efterfrågan på fartygsprofiler medannan orderingång. Åtgärds-programmet hinner inte få full effekt ochkvar står NJÄs grundläggande problem med en ensidig inriktning på långaprodukter, obalans mellan den metallurgiska kapaciteten och valsverkenskapacitet samt en i vissa delar orationell utrustning och tillverkningsteknik. bör emellertidNJA kunna uppnå ett förbättrat rörelseresultat. Det förutsätter emellertid attden allmänna konjunkturuppgången blir så stark, att den medför väsentligt ökadinvesteringsverksamhet och efterfrågan på handelsstål, då handelsstålverken ivästvärlden går in i en konjunkturuppgång med mycket lågt kapacitetsutnyttjandeoch stora lager. Skr 1976/77:152 48 Varv och mekanisk verkstadsindustri Faktureradförsäljning i Mkr 1 567 1023 Resultat före bokslutsdispositioner och skatter Avkastningpå totalt kapital i % 6,9 5,5 Investeringari anläggningar i Mkr 291 311 Medelantalanställda 8 294 7 999 Oljekrisen1973 blev inledningen till en mycket svår ekonomisk tillbakagång. Trots attindustriproduktionen ökade något i , och under föregåendeår, är den dock fortfarande lägre än . Konjunktumppgången blev sålimdalångsammare än beräknat, men likväl ökade OPEC-ländemas oljeproduktion stadigtoch var uppe i samma nivå som före "krisen" 1973.Detta resulterade i en viss förbättring av frakterna på tankermarknaden, mendessa är fortfarande alltför låga och täcker i allmänhet inte nämnvärt mer ändriftskostnaderna för fartygen. De stora tankfartygen har dock merän med sin överlägsna transportekonomi visat och bevisat sinställning som framtidens fartyg för transport av råolja. Vidförra räknade man med ett tankeröverskott i storleksordningen 100miljoner dwt, varav ca 50 miljoner dwt var upplagt. Enligt senast tillgängligauppgifter var endast ca 32 miljoner dwt tanktonnage upplagt, och även den delav tankerflottan som går med reducerad fart hade minskat betydligt.Fraktmarknaden hade under föregående år således sugit upp inte bara entredjedel av det tidigare upplagda tanktonnaget utan även hela tillskottet avnytt tonnage, inemot 40 miljoner dwt . Produktionenav nytt tanktonnage kommer att sjunka snabbt , och nytillskottetdärefter blir obetydligt. Med fortsatt upphugg-ning av oekonomiskt äldre ochmindre tonnage kommer oljefraktflottan sedan åter att minska, tills det uppstårbalans mellan tillgång och efterfrågan på tonnage. Det finns både plus- ochminusfaktorer som kan påverka denna utveckling, men de är dock endast avmarginell betydelse helt avgörande är industrikonjunkturens fortsattautveckling. Somväntat har försöken att nå en internationell överenskommelse med syfte attbegränsa varvens produktionskapacitet inte gett några Skr 1976/77:152 49 av de fåtaliga nybyggnadskontrakten placerades vidjapanska och sydkoreanska varv. För att i någon mån söka skydda den inhemskavarvsindustrin mot en övermäktig internationell konkurrens utgår nu i vissastora europeiska skeppsbyggar-nalioner avsevärda statliga subventioner. Sverigetorde vara det enda land som målmedvetet strävat efter en nedskärning avvarvsproduktionen. Den redan beslutade 30-procentiga nedskärningen torde visasig vara otillräcklig, och det kan bli nödvändigt med en halvering avden svenska varvsindustrin. Föratt kortsiktigt trygga sysselsättningen har produktion i egen regi ("lagerproduktion")tillgripits i begränsad omfattning. För Uddevallavarvets del är det dock f. n.inte aktuellt med produktion i egen regi. Det är en nödfallsåtgärd, som ställerstora krav på varvens ekonomi och där förlustriskerna är mycket stora. De sistafartygen i vår nuvarande orderstock skall levereras först , och vihar därför ytterligare något halvårs andmm. Först om vi inte lyckas säljatillräckligt många fartyg för att upprätthålla en rimlig sysselsättningsnivåvid varvet 1979/ 80, måste vi alltså besluta oss i frågan om produktion i egenregi. fick varvet beställning på ännu en nordsjötanker om 120000 dwt, vilket innebär ett ytterligare tillskott till sysselsättningen under1978/79. Projekt73 Uddevallavarvets investeringsprogram på . innefattande docka ochverkstäder är inne i sitt avslutningsskede, och flertalet av de nyaanläggningarna är nu under inkörning. Faktureradförsäljning för Uddevallavarvet med dotterbolag uppgick till . (410Mkr.). Resultatet före bokslutsdispositioner och skatter utgjorde . Marknadsutvecklingentillsamman med regeringens och ställningstagande i frågan om densvenska varvsindustrins villkor kommer att bli avgörandeför den fortsatta planeringen. Vår bedömning är emellertid, att Uddevallavarvetmed sin moderna och effektiva produktionsapparat skall kunna hävda sigi den internationella konkurrensen, om inte den allmänna svenska kostnadsutvecklingenbli alltför oförmånlig i förhållande till konkurrentländerna. Underåret avslutades den svenska patmllbåtsserien Spica genom leverans av de tresista enheterna till beställaren. 4 1976/77.1 saml. Skr 1976/77:152 50 Därmedsattes också punkt för den längsta serieproduktionen någonsin vidKarlskronavarvet. Faktureradförsäljning för med dotterbolag blev för . ).Resultatet före bokslutsdispositioner och skatter uppgick till . 1976var också det år då vid lyckades bryta oss in på världsmarknaden med vår patmllbåtSpica. I hård konkurrens med andra etablerade fartygstillverkare tecknade vikontrakt med Royal Malaysian Navy om leverans av fyra fartyg av dennamodifierade typ. Detta genombrott är något som vi bygger vidare påoch våra marknadsansträngningar att sälja ytterligare Spica ökas. Försvensk försvarsindustri har exportmöjligheten alltmer blivit en nödvändighet.Betydelsen av denna första exportorder blir än större om man ser till denallmänna varvssituationen. Den tillverkning av civila produkter, främstfartygssektioner åt storvarven, som vi byggt upp vid varvet, kommer att minska.Detta skapar behov av andra produkter för att upprätthålla sysselsättningen.Vår exportsatsning ingår som ett led i denna breddning av vår produktion, därvi också bearbetar andra utvecklingsprojekt. 1976 kan i sin helhet betecknas somett tillfredsställande år för före-tagsgmppen, med hög sysselsättningsgrad.Dotterbolaget , som är en av ledandetillverkare av lyflutrusl-ning, uppvisade en positivutveckling, som bromsades av konjunkturen . De stmkturellasvårigheter som drabbade varvs- och stålindustrin har också bidragit till enlåg orderingång. 1977 kommer inte att bli ett likatillfredsställande år. Den allmänna verkstadskonjunkturen och den civilavervssituationen kommer i hög grad att påverka gmppen och skapa svårigheter attupprätthålla sysselsättningen både i och Kristianstad.Resultatutvecklingen förväntas också därigenom bli avsevärt sämre. 1976blev ytterligare ett gott år för Verkstad med dotterbolagen () och Ljungbytruck. Gruppen omsatte totalt . (105Mkr.) varav ca en tredjedel i . Resultatet före bokslutsdispositioneroch skatter blev . (12 Mkr.). Medelantalet sysselsatta uppgick till 676(624) varav ca hälften i . Sysselsättningeni var mycket god och möjliggjorde en viss nyrelcrytering, välbehövligbl. a. med tanke på den relativt höga medel- Skr 1976/77:152 51 åldern.Beläggningen utgjordes huvudsakligen av personvagnsmoderniseringar åt SJ. TvåSIDA-finansierade order har tagits hem dels 25 personvagnar tillÖstafrikanska Unionen, dels 185 godsvagnar till . Därmed har KalmarVerkstad, inkluderande inneliggande order från SJ, full sysselsättning tillslutet av 1977 och för halva styrkan . Eftersomgenomloppstiderna för nya personvagnar är från beställning till leveransav första enheten, behöver nya order tas . Afrika-samarbetetkan förhoppningsvis ge upphov till nya pexsonvagnsorder. Samordningenav LMV och Ljungbytmck, som bägge tillverkar tunga gaffeltruckar, har fortsattunder året. Fr. o. m. har verksamheterna sammanförts i LastMaskin med huvudkontor i . Förkortningen LMV blirdet samlande produktnamnet. Föratt trygga en avsättning för företagets produkter och ge utrymme för enfortsatt expansion krävs både en vidgad marknad och en fortsatt hög tekniskkonkurrenskraft. De betydande satsningar på marknadsutveckling, som inleddesunder , kommer att fortsätta . a. har inbrytningar gjorts iUSA, och Mellan Östern. Redan1975 betecknades som ett förlorat år för verktygsmaskinindustrin sett urinternationellt perspektiv. Tyvärr har inte heller utvecklingen pånågot sätt gjort livet lättare för denna länge hårt ansatta bransch. I fleraländer har industriinvesteringarna sjunkit . De spriddaantydningar till konjunkturförbättring som förekommit har inteförmått att blåsa liv i den usla investeringsviljan. Med lågtkapacitetsutnyttjande och kanske osäkrare framtidsperspektiv än någonsin ärdetta ju heller inte så märkligt. har länge skilt sig härvidlag ipositiv riktning från övriga delar av västvärlden med påföljd naturligtvisatt alla världens tillverkare kastat sig över denna marknad. När nu dagligarapporter inströmmar om besparingsprogram och investeringsbegränsningar isvensk verkstadsindustri, är det befogat att undra över varverktygsmaskinindustrin framöver skall finna avsättningsmöjligheter om en konjunktumppgångdröjer. SMT-Pullmaxhar nått ett hyggligt resultat. Om man bortser från de negativaeffekterna på resultatet av verksamheten vitl Nordtool som nunera avyttrats har lönsamheten i stort sett kunnat bibehållas. Fakturerad försäljning uppgick1976 till . (206 Mkr.). Resultatet före bokslutsdispositioner ochskatter utgjorde Skr 1976/77:152 52 (15 Mkr.). Orderingången har emellertid varitotillfredsställande, i första hand gäller detta exportförsäljningen. Resultatethar därför kunnat nås endast genom ett betydande tärande på orderstocken. Företagetsplanering har varit inriktad på att överbygga den konjunktursvacka, somberäknats vara till ända senast i mitten av 1977. När det nu allmänt görsgällande att en internationell konjunkturuppgång inte inträder förrän tidigasti slutet av 1977, lär investeringar i nämnvärd omfattning inte aktualiserasförrän . Skulle så bli fallet, finns uppenbar risk för att 1977 blir eltriktigt dåligt år. Kärnkraftensutbyggnad i industriländerna går långsamt. Det är ovisst om tidigare aviseradvolym någonsin nås. I fattas sannolikt inga beslut om nya kärnkraftverkföre . Uddcombs inriktning bör göras oberoende av kärnkraftens framtidatillväxt. Stora insatser görs för att finna nya marknader och produkter.Sysselsättningen är dock tryggad. Med särskilt intresse följsutvecklingen inom processindustri och energiproduktion. T. ex. kan en storskaligutbyggnad av vindkraften visa sig vara både politiskt och ekonomiskt motiverad.Därvid skulle uppstå en mycket stor arbetsvolym för tung gärna kustför-lagdindustri av Uddcombs typ. Faktureringenunder 1976 blev . Resultatet före bokslutsdispositioner ochskatter blev . ( 29 Mkr.). Nedskrivningar har därvid gjorts för atttäcka förutsebara framtida förluster på inneliggande order. Orderstocken harminskat till . För1977 förutsägs en mindre förlust. Men grundat på som framgår ovan attföretagets ursprungliga affärsidé ej är bärande måste förändringar vid Uddcombske . Medlämpliga åtgärder och samverkan med moderbolag och myndigheter bör de negativaverkningarna för personalen kunna begränsas till sin omfattning. Företagetsverksamhet är helt inriktad på tillverkning av ånggenera-torer på licens från . Leverans av tre enheter för kommer att avslutasunder . Skr 1976/77:152 53 anställdpersonal och tillverkningen är förlagd till Uddcomb. Med hänsyn tillutvecklingen på kärnkraftsområdet är det ovisst om och på vilket sätt företagetskall drivas vidare. Företaget är i hög grad fortfarande ett utvecklingsföretagoch inriktat på framiagning av system för högtrycksteknik. Särskilt inom områdenaplåtformning och pulverkompaktering utvecklas nya systemlösningar. Den rådandelågkonjunkturen har väsentligt påverkat företaget, vars produkter är mycket konjunkturkänshga,då de innebär relativt stora investeringar för kunden. Framtiden ter sigdäremot mer optimistisk, och efterfrågan på avancerade pressutrustningar ärstigande. Carbox har bl.a. levererat ett halvautomatiskt plåtform-ningssystem till ett franskt företag,som tillverkar komponenter för atomkraftverk. Detta pressystem är förmodligendet mest avancerade som någonsin installerats, och ett liknande systeminnehållande en minidator skall levereras till ett amerikansktföretag. Skr 1976/77:152 54 Faktureradförsäljning i Mkr 2 203 1 536 Resultat före bokslutsdispositioner och skatter iMkr -27 62 Avkastningpå totalt kapital i % 1,9 5,2 Investeringari anläggningar i Mkr 319 226 Medelantalanställda 9 508 8 712 1976blev ännu ett dåligt år. Sämre än 1975. Den svaga konjunktur-förbättringen vidårets början tonade bort . Förbrukningen av skogsproduktersteg något i . Den svenska skogsindustrin ökade sin produktion och exportvärdet . Men därmed är det slutrapporterat om positivainslag i bilden . De svårigheter som påpekades i förra berättelsenmåste upprepas i den här. Och det med större tyngd. Råvaran för ASSIs del , lönekostnaderna med 12 %.Producentlagren fortsatte att öka med sysselsättning och lagerstöd sombakgrund inte marknadsanalyser. Överlagret av cellulosa var i vidårets slut motsvarande av årsproduktionen. Trotslagerproduktionen stannade kapacitetsutnyttjandet inom skogsindustrin vid . med tilltagande övervärdering av den svenska kronan försämradeytterligare vår konkurrenskraft. Till de rimligtvis övergåendekonjunkturproblemen kommer den mer grundläggande frågan om möjligheterna förstora delar av det svenska näringslivet och skogsindustrin att, i nuvarandekostnadsläge, överhuvudtaget hävda sig internationellt. 1976års otillfredsställande resultat i ASSl en kraftig förlust inträffarsamtidigt som våra nordamerikanska konkurrenter hade rekordvinster. Trotsprisuppoffringar förlorade den svenska skogsindustrin marknadsandelar på sina huvudmarknaderoch på de avlägsna marknaderna. Den ekonomiska avtappningen i skogsindustrinblev större ju större del av råvaran som måste köpas. ASSl har inga egnaråvarutillgångar. Skr1976/77:152 55 Det allvarliga är inte utfallet i sig. Detalarmerande är utvecklingstrenden, det växande gapet mellan intäkteroch kostnader överbryggat med upplösning av begränsade reserver, glappet mellaninbetalningar och utbetalningar ifyllt med lånade medel som skall återbetalasmed ränta. Det oroväckande är förlusten av ställningar på marknaden, denminskande betydelsen av tidigare företräden i råvara, teknologi, anläggningar,den finansiella försvagningen. Det är inför närliggande påfrestningar nu1977 och nästa lågkonjunktur som vi måste vidta åtgärder. ÄSSI kan inteensamt påverka råvarupris, lånenivå, växelkurs, så att den ekonomiskaekvationen går ihop med utgångspunkt från världsmarknadspriset på produkterna. Om vi i det här landet inte insiktsfullt korrigerar oss itid, så kommer verkligheten omsider att hänsynslöst framtvinga de nödvändigaförändringarna. Låt mig rapsodiskt och i produktgrupper belysa läget i ÄSSIoch kursivt ge nyckelord för framtiden. 1976 blygsam vinst. Kraftigthöjda timmerpriser, prisförbättringar, produktionsbegränsning, lagerminskning.Valåsen, utbyggt till landels största sågverk, togs i drift. Fortsatt satsningpå vidareförädling. Fabriken för spånskivor i togsi drift. marknadsbalans.Svag marknad till volym och pris för träfiberskivorna. Långsiktiga bekymmer.Kapacitetsminskning sannolik i branschen. Förlust, prisförsämring. Framgångar för blektpapper. Låga volymer oblekt säckpapper. Satsning på kvalitet. Låg leveransvolym.Stora lagerökningar trots låg produktion. Marknadsförbättring andra halvåret1977. Studium av förmånligare råvarumix. Fortsatt integration i konverteringtill wellpapp utomlands. Ev. omstrukturering av tillverkningen.Kvalitetsförbättring. Ävsätlningsproblem.För blekt sulfat framtidstilltro. Oblekt känslig produkt. Wellpapp, säckar. Förvärvade DanskKraftemballage, wellpapptillverkare. Fortsatt expansion eftersträvas. För ÄSSI, men inte bara för oss, förestår nu en kärv tid.Kunnandet och beslutsamheten hos dem som arbetar i företaget är utgångspunkteni arbetet att återställa lönsamheten. Skr 1976/77:152 56 I Rockwool-koncerneningår förutom moderbolaget , , även dotterbolagen , , och Isolerings ÄB Isenta, . Verksamheten omfattar utveckling,produktion och försäljning av isolerprodukter och stålsandsprodukter samtgenomförande av isoleringsentreprenader. Koncernen är inne i ett starktexpansivt skede och kommer att genomföra ett mycket stort investeringsprogramunder . Omsättningen för det gångna verksamhetsåret uppgicktill ca .