prop · G00376 · 1976-12-31 00:00:00 — Mot bakgrund av dessa beslut framstår det nu somangeläget att skapa en ändamålsenlig utbildning för de lärare som skallundervisa och handleda invandrarbarnen samt för dessa barn ha hand omkontakterna mellan hem och skola och meUan skolan och samhället i övrigt.Skolöverstyrelsen (SÖ) har lagt fram förslag om en sådan lärarutbildning. 1976/77: 76 112 Förslaget innebär att en allmän utbildningslinjeför utbildning av hemspråkslärare inrättas inom högskolan. 1976/77: 59om utbildning och forskning inom högskolan m. m. har en sådan utbildningslinjepreliminärt tagits med i förteckningen över allmänna utbildningslinjer (bil.2). Jag tar i det följande upp frågan om inrättande av hemspråkslärarlinje. I fråga om utbUdningens mål och inriktning betonasi SÖ:s förslag behovet av kunskaper i hemspråket och svenska men ocksåhemspråkslärarens vidgade roll som kulturtolk och kulturförmedlare och somsocial kontaktperson. Remissinstanserna har i huvudsak anslutit sig till dessamålbeskrivningar, men flera instanser har i varierande grad ytterligare betonatde kulturella och sociala sidorna av hemspråkslärarens uppgifter. Även jagfinner det angeläget att dessa viktiga och övergripande uppgifter kommer tUluttryck i utbildningens mål och innehåll. Den utbildning av hemspråkslärare somjag i det följande kommer att förorda bör givetvis ses över successivt medhänsyn till hur utbildningen kan anses uppfylla målen. Beträffande studiernas organisation och planeringföreslår SÖ att utbildningen så långt möjligt samordnas med övrig lärarutbildning.Jag ansluter mig till detta samt även i övrigt till huvuddragen i förslaget vadgäller organisationen och planeringen av studierna. EnUgt SÖ:s förslag bör utbildningens innehåll beståav dels praktisk-pedagogisk utbildning, dels ämnesstudier. Den senare delenbör omfatta studier i hemspråk och svenska samt omvärldsorientering, innefattandesocial omvärldsorientering, naturvetenskaplig orientering och matematik. Flera remissinstanser har pekat på behovet avfrämst samhällsinriktad praktik och praktisk socialkunskap för att nå de målsom har ställts upp för utbildningen. Hemspråkslärarens sociala och kulturellauppgifter måste ges stort utrymme i utbildningen enligt dessa remissinstanser.Andra konkreta förslag om frågor som bör tas upp i utbildningen gäller bl. a.studie- och yrkesorienteringens roll och arbetsförmedlingens service, samtals-och intervjumetodik samt specialpedagogik. Som framgår av vad jag har anfört, delarjag uppfattningen att de sociala och kultureUa sidorna av hemspråkslärarensuppgifter bör betonas starkare. I mina överväganden har jag utgått från ett sådantsynsätt. Utbildningstidens längd bör enligt SÖ vara fyraterminer, vilket motsvarar 80 poäng. Ett antal remissinstanser anser att utbildningenbör omfatta 100120 poäng. För egen del vill jag erinra om att invandrargruppeni betänkandet (Ds U 1975: 13) Förslag om' åtgärder för invandrarbarnen iförskola, grundskola och gymnasieskola ansåg en utbildning om 40 poängtUlräcklig. Jag delar den uppfattning Prop.1976/77: 76 113 somhar förts fram från bl. a. universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) ochFinsk-svenska utbildningsrådet att det är angeläget att hemspråks-lärarna kankomma ut i verksamhet . Med hänsyn härtill finner jagförslaget väl avvägt vad beträffar utbildningstidens längd och tiUstyrker atten aUmän utbildningslinje omfattande högst 80 poäng inrättas för utbildning avhemspråkslärare. Som framförs i förslaget och från flera remissinstanser börgrundutbildningen successivt byggas på. Det bör ankomma på ochSÖ att i samråd med UHÄ beakta behovet av ytterligare utbildning för dennakategori av lärare. Utgångspunkten bör här vara skolans och förskolans behov. SÖföreslår att utbildningstidens fördelning i huvudsak utformas så att detpraktisk-pedagogiska blocket omfattar 50 poäng för studerande med inriktningmot förskola samt låg- och mellanstadium, resp. 40 poäng för studerande medinriktning mot mellan- och högstadium samt gymnasieskola. Denna del avutbildningen bör enligt SÖ utformas som motsvarande utbildning vid ämnes- ochklasslärarlinjerna med en praktiktid om totalt . Språkblocket börenligt förslaget omfatta 25 poäng för studerande med inriktning mot förskolaoch de lägre stadierna i , resp. 30 poäng för dem som inriktar sigmot de högre stadierna. Inom denna ram bör de studerande genomgå enförberedande kurs om 5 poäng i antingen svenska eller hemspråket, beroende påskiftande bakgrund hos de studerande. Omvärldsorienteringsblocket föreslåsomfatta 5 resp. 10 poäng för studerande med de olika inriktningarna. Flera remissinstanser har framhållit att de ansertiden för omvärlds-orientering för knappt tilltagen. Det ankommer på regeringeneller myndighet som regeringen bestämmer att fatta beslut i den fråga som jagnu har berört. För egen del vill jag emellertid ange att jag delar remissinstansernasuppfattning men finner det svårt att göra omfördelningar inom ramenför ämnesstudierna. Detta skulle innebära att utbildningen i hemspråk och/ellersvenska skulle minska. I stället förordar jag att den praktisk-pedagogiskadelen av UtbUdningen anordnas så att den sociala omvärldsorienteringen fårnågot ökad tyngd. Genom en sådan utformning bör en bättre koppling mellanteori och praktik kunna åstadkommas på detta område. UHÄ bör få i uppdrag attbeakta detta i arbetet med utbildningsplan för hemspråkslärarlinjen. Några remissinstanser anser att den gren som äravsedd för de högre stadierna bör delas upp på olika varianter. Jag villemellertid, i likhet med bl.a. UHÄ och kommun, understryka vikten av atthemspråksläraren kan tjänstgöra på flera stadier och får en så bred utbildningsom möjligt. Den stadieövergripande tjänstgöringen är inte minst viktig förinvandrarbarnens känsla av trygghet och kontinuitet i undervisningen. SÖföreslår att en utbildningsperiod förläggs till hemlandet. 8 1976/77. Prop.1976/77: 76 1,4 betonadet angelägna i att hemspråkslärarna är förtrogna med ursprungslandetsaktuella skolväsende men är inte beredd att generellt tillstyrka resor i dettasyfte inom utbildningen. Denna typ av inslag bör enligt min mening snararebetraktas som fortbildning, vilken man tiUgodogör sig bättre efter en tidstjänstgöring. förekommer ett organiserat samarbete iutbildningsfrågor mellan och de länder, varifrån merparten avinvandrarna kommer. Frågan om fortbildningskurser i form av studieresor tillresp. hemland hör naturligen hemma i det arbete som dessa samarbetsorganbedriver. I likhet med flertalet remissinstanser vill jagtillstyrka SÖ:s förslag vad beträffar behörigetsbestämmélser för utbildningen.Jag förordar således att de aUmänna behörighetskraven för högre studier börtillämpas samt att dispens bör kunna ges från kravet på kunskaper i engelska ienlighet med SÖ:s förslag. Likaså ansluter jag mig till förslaget om särskildaspråkprov i svenska och hemspråk. Utbildningens dimensionering är enligt min meningväl avvägd i SÖ:s förslag. Jag ansluter mig till förslaget om 120 utbildningsplatserför /78. Vadgäller fördelningen mellan de olika språkgrupperna inom ramen för dessa 120platser viU jag anföra följande. SÖ har föreslagit att utbildningen budgetåret1977/78 bör inriktas på finska, serbokroatiska/ kroatoserbiska, grekiska,turkiska och danska. Remissinstanserna har bl.a. pekat på det ytterligare behovav hemspråkslärarutbildning i finska som motiveras av de norrbottniskaspråkminoriteternas behov. Vidare har pekats på behovet av hemspråkslärare förde assyriska barnen, i spanska för bl. a. flyktingar från samt iövriga jugoslaviska språk. Föregen del har jag förståelse för de synpunkter som framförts från bl. a.länsskolnämnden i , () ocharbetsmarknadsstyrelsen (AMS) på behovet av lärare för de finsktalande barneni . i har i särskild skrivelse den 20september 1976 hemställt att finska och samiska förs in itillvalskursorganisationen vid låg- och mellanstadielärarlinjerna i Luleå.Yttranden i ärendet har avgetts av UHÄ och av SÖ den 14januari 1977. Beträffande samiskan vill jag erinra om vad som har anförts idenna fråga i prop. 1976/77: 80 om insatser för samerna. Det bör uppdras åt UHÄoch SÖ i samråd att närmare undersöka och inkomma med förslag om på vilket sättbehovet av lärarutbUdning för den finskspråkiga minoriteten i bästkan tillgodoses. Härvid bör beaktas de möjligheter till flexibilitet och ettrationellt resursutnyttjande som fortbildnings- eller påbyggnadskurser kan ge,jämfört med inrättandet av en särskild hemspråkslärarlinje i . Utbildningav hemspråkslärare i övriga större invandrarspråk, vUka Prop.1976/77: 76 115 inteomfattas av SÖ:s förslag för /78, bör enligt min mening kunnakomma i fråga under kommande budgetår. Den andel av utbildningsplatserna somför nästa budgetår föreslås tillfalla dansk-språkiga sökande bör enligt minmening senare utnyttjas för exempelvis spanska, arabiska m. fl. Behovetav hemspråkslärare för språkgrupper med ett begränsat underlag bör, i likhetmed vad SÖ har framfört, tillgodoses bl. a. genom att vederbörande genomgårförskollärar-och klasslärarutbildning. Det ankommer på berörda myndigheter att fortlöpandeange utbildningsbehovet av lärare i olika hemspråk. Lokaliseringen av utbildningen bör följa SÖ:sförslag. Jag förordar således att hemspråkslärarutbildning /78förläggs till de orter och med det antal platser per ort som framgår av följandesammanställning. serbo- grekiska kroatiska/ kroatoserbiska 12 16 12 12 1 fråga om personal för hemspråkslärarutbildningenvUl jag anföra följande. Med hänsyn till att reguljär hemspråkslärarutbildningföreslås anordnad med början /78 är jag inte beredd att redan nuta ställning till frågan om inrättande av särskUda lektorstjänster. Det böruppdras åt UHÄ att med utgångspunkt i erfarenheterna från planeringen avutbildningens första läsår undersöka och återkomma med närmare redovisning avunderlaget för olika typer av lärartjänster inom hemspråkslärarutbildningen.UHÄ bör därvid samråda med den av chefen för utbUdningsdepartementet i prop.1976/77: 59 aviserade utredningen om vissa tjänsteorganisatoriska frågor m. m.Redovisningen bör även omfatta underlaget för utbildningens andra år. I övrigttillstyrker jag förslaget vad beträffar utnyttjande av lärare inom övriglärarutbildning och vid nuvarande universitets- och högskoleinstitutioner.Även i vad avser fortbildning/befattningsutbildning samt hand-ledarutbildninginstämmer jag i SÖ:s förslag. Vid min beräkning av kostnaderna för budgetåret1977/78 har jag utgått från mina ställningstaganden i det föregående. I prop.1976/77: 59 om utbildning och forskning inom högskolan m. m. har jag Prop.1976/77: 76 116 beräknatmedel för ifrågavarande utbildning. Medlen har dock upptagits som ofördelatbelopp under anslaget Utbildning för undervisningsyrken. Med hänvisning tillvad jag har anfört föreslår jag att medlen för /78fördelas på följande högskoleenheter, med undantag för medel för antagning m.m., vilka bör disponeras av UHÄ. Universiteteti 4-1 076 000 TillUHÄ:s disposition + 190 000 Med hänvisning till vad jag har anfört hemställerjag att regeringen föreslår att godkänna de riktlinjer för utbildning avhemspråkslärare som jag har angett i det föregående. 4 FÖRSÖKSUTBILDNING AV LÄRARE I SLÖJD I KOMBINATION MED ENGELSKA ELLER MATEMATIK Utbildningstiden vid slöjdlärarseminarium omfattarett år. För tillträde till utbildningen krävs förutom genomgången grundskolaen förutbildning i verkstadsskola för möbelsnickare och av förutbildningen kan ersättas av genomgång av gymnasieskolansträtekniska eUer Verkstadstekniska Unje. Genom den långa förutbildningen harutbUdningstiden vid slöjdlärarseminariet ansetts endast i begränsadomfattning behöva tas i anspråk för slöjd. De ämnen som har det störstatimantalet är slöjdmetodik, teckning och ritteknik, samt psykologi ochpedagogik. Ungefär en femtedel av utbildningstiden ägnas åt studier i ämnenasvenska, samhällskunskap, matematik, fysik och kemi. Textillärarlinjens allmänna gren vid seminariernaför huslig utbildning omfattar . För tillträde till utbildningen krävsförutom genomgången grundskola yrkeskurs i sömnad med fackteekning om entermin samt vävning med fackteckning om en termin. Förutbildningen i vävningkan ersättas av genomgång av gymnasieskolans konsumtionslinje med textilinriktning. Timplanen omfattar bl. a. psykologi och pedagogik,metodik, vissa naturvetenskapliga ämnen, allmän konsthistoria, textilslöjd,klädsömnad och konstsömnad. Prop.1976/77: 76 117 Nuvarande tjänster som slöjdlärare i grundskolanomfattar dels ämnet trä- och metallslöjd, dels ämnet textilslöjd. Igymnasieskolan finns tjänster som lärare i textilkunskap som avser sömnad,textilkunskap som avser vävning samt i textilkunskap som avser sömnad ochvävning. Maj:t har genom beslut den 24 april 1970utfärdat provisoriska bestämmelser om extra ordinarie tjänster som lärare iövningsämne och läroämne. Jag vill vidare erinra om att det i skolförordningenfinns bestämmelser om extra ordinarie tjänster i samt extraordinarie och extra tjänster i gymnasieskolan i sådana ämneskombinationer (15kap. 14 § och 16 kap. 27 §). Kombinationstjänster har inrättats endast ibegränsad omfattning. har lagt frambetänkandena (SOU 1972: 92 och 93) Fortsatt reformering av lärarutbildningen(del I) och Förslag till studieplaner (del II). Efterbeslut av (prop. 1975: 24, UbU 1975: 14, rskr 1975: 159) harregeringen uppdragit åt SÖ att utreda förutsättningarnaför att anordna en försöksutbildning i slöjd textilslöjd resp. trä- och metallslöjd jämte annat ämne. SÖ skuUe därvid utgå från att studierna i slöjd skulle omfattadels kurser om 60 poäng för ämnesteoretisk behörighet till tjänst vari ämnetslöjd ingår, dels sådan påbyggnadskurs om 20 poäng som ger ämnesteoretiskbehörighet för undervisning i textilkunskap i gymnasieskolan. Vidare skulle SÖ ta ställning tiU i vilkenomfattning andra påbyggnadskurser om 20 poäng skall anordnas. SÖ bordedessutom överväga vilka förkunskaper i slöjd som erfordras samt lämplig väg atterhålla både dessa förkunskaper och de förkunskaper som krävs i andra ämnet. överväganden borde SÖ enligt uppdraget i huvudsak utgå frånlärarutbildningskommitténs förslag till studieplaner. I försöksutbildningenborde enligt beslutet slöjd kombineras med engelska eller matematik. SÖ bordedessutom undersöka förutsättningarna för att kombinera slöjd med teknik ellerteckning. EnUgt uppdraget borde SÖ vidare utgå från enbegränsad intagning i försöksutbildningen och redovisa lämplig gruppstorleksamt beräkna kostnaderna för verksamheten. Slutligen borde SÖ med utgångspunkti lärarutbUdningskommitténs slutbetänkande (SOU 1973: 42) inge förslag tilleventuell utbildningskomplettering för lärare som avses undervisa iförsöksutbildningen samt avge kostnadsberäkning för densamma. SÖ har med skrivelse avgettförslag i ärendet. Förslaget har remissbehandlats. Inom SÖ pågår översyn avgrundskolans läroplan. Detta arbete inkluderar särskilda överväganden rörande Prop.1976/77: 76 118 SÖ anser sig därför inte f. n. kunna ta ställning till enämneskombination slöjdteknik i försöksutbildningen. SÖ har inte heller pågrund av att som redovisade uppdrag utförts, utredning rörandeteckningslärarutbildning i pågått kunnat utreda förutsättningarna för enlärarutbildning i ämneskombinationen slöjdteckning inom den tidsram som hardisponerats för uppdragets genomförande. SÖ har därför stannat för att läggafram förslag rörande försöksutbildning av lärare i slöjd textilslöjd resp.trä- och metallslöjd i kombination med engelska eller matematik. Försöksutbildningen föreslås bli inrättad som envariant av textillärarlinjen resp. slöjdlärarlinjen i högskolan. Utbildningenskall enligt förslaget inledas med en grundkurs i trä- och metallslöjd resp.textilslöjd om 60 poäng. Parallellt med ämnesstudierna i grundkursen skall enfyra veckors lärarinriktad yrkesförberedelse äga rum på samma sätt som i övrigförsöksverksamhet med tvåämnesutbildning. Enligt förslaget följer normaltdärefter engelska eller matematik om 40 poäng. Härutöver föreslås enpåbyggnadskurs om 20 poäng i något av nämnda ämnen. Den praktisk-pedagogiskautbildningen som till största delen förläggs efter ämnesutbildningen skallomfatta 40 poäng. 4.2.2Särskilda förkunskapskrav för tillträde till försöksutbildningen Någon linje i gymnasieskolan som ger samtligaförkunskapskrav har ej varit möjlig att finna för försöksutbildningen. Samtligalinjer i gymnasieskolan kräver något slag av komplettering. 1 avvaktan på deförändringar som kan bli aktuella när det gäller gymnasieskolan föreslås somsärskilda förkunskapskrav för tillträde till försöksutbildningen tvåårigsocial linje med slöjd som tillvalsämne och teckning som obligatoriskttillval. Vid den kommunala vuxenutbildningen kan de särskilda behörighetskravenmotsvarande tvåårig social linje för ämnena textilslöjd och teckning erhållas. SÖföreslår att UHÄ ges i uppdrag att utveckla andra former för den studerande attdokumentera sina kunskaper i slöjd när denne inte medelst betyg frångymnasieskola eller motsvarande kan styrka desamma. Vidare erinrar SÖ om attinträdesprov f. n. anordnas för tillträde till slöjdlärarseminariet. Dessa provhar enligt SÖ visat sig vara lämpliga urvalsinstrument vid antagning tillnuvarande slöjdlärarlinje. Deföreslagna särskilda behörighetskraven utgör enligt SÖ lägsta godtagbaraförkunskapsnivå. Med nuvarande utbildningsvägar i gymnasieskolan är dessa deenda som kan betraktas som realistiska. SÖ vill i detta sammanhang betona attdessa särskUda förkunskapskrav endast kan godtas för den begränsadeförsöksutbildningen. Resultaten från denna måste få avgörande betydelse förvilka förkunskapskrav som skall uppställas för attämnesutbildningen skall kunna ske på en nivå, där ämnesteoretisk behörighet tiUtvåämnestjänst skall kunna Prop.1976/77: 76 119 erhållas inom ramen för 120 poäng. Ämnesteoretisk behörighettill textilkunskap avseende såväl vävning som sömnad i gymnasieskolan kan inteerhållas inom ramen för dessa 120 poäng. 4.2.3 Tidpunkt för start av grundkurser ochpåbyggnadskurser SÖ föreslår att grundkursen itextilslöjd resp. trä- och metallslöjd skall starta med tolvstuderande i vardera studiekursen. Ny studiekurs på denna nivå föreslår SÖskall starta med lika många studerande. I planeringen ingåratt dylik kurs därefter startar varje termin. bör enligt SÖ studerandeunderlag finnasför att starta påbyggnadskurser. SÖ föreslår att i inledningsskedet endast enpåbyggnadskurs i textilslöjd resp. trä- och metallslöjd anordnas. SÖ har i sinplanering beräknat att 612 studerande inom försöksutbildningen kommer attpåbörja utbildning i påbyggnadskurs. Den praktisk-pedagogiskautbildningen föreslås börja . Enligt direktiven för uppdraget börSÖ utgå från att befintliga resurser även fortsättningsvis skall kunna utnyttjas. Utbildning av lärare i textilslöjdoch textilkunskap sker f. n. vid seminarierna för huslig UtbUdning i ,och . Utbildning av lärare i trä- och metallslöjd sker vidslöjdlärarseminariet i . SÖ föreslår i fråga om den ämnesteoretiska utbildningenatt försöksverksamhet med tvåämnesutbildning av slöjdlärare förläggs förutbildning i textilslöjd till och för utbildning i trä- ochmetallslöjd till . Även den praktisk-pedagogiska utbildningen föreslåsförläggas till och . 4.2.5 Lärare för försöksutbildningen Med hänsyn till att pedagogisktutvecklingsarbete kommer att bedrivas inom försöksutbildningen anser SÖ detnödvändigt att undervisningen i inledningsskedet till stor del tUlhandahållesav lektorer. Dessutom består studiekurserna i såväl textilslöjd som trä- ochmetallslöjd av många skilda ämnesmoment varför det krävs experter inom olikaområden för att undervisningen skall kunna bedrivas på en tillfredsställandenivå. 1 studiekurserna textilslöjd ochträ- och metallslöjd bör lektorer förordnas på heltid. Lärartimmar bör iförsta hand utnyttjas för att uppnå full tjänst för lektor. SÖ föreslår att fyra extralektorstjänster inrättas fr. o. m. /79 för undervisning itextilslöjd resp. trä- och metallslöjd. Prop,1976/77: 76 120 tillden föreslås ytterligare fyra extra lektorstjänster bli inrättade. Möjligheter tUl inrättande av lektorstjänster iandra ämnesgrupperingar med hänsyn till lokala förhållanden inom regionen börmedges. Såsom tidigare nämnts ingår i uppdraget att medutgångspunkt i lärarutbildningskommitténs slutbetänkande avge förslag tiUeventuell utbildningskomplettering för lärare som avses undervisa iförsöksutbildningen. SÖ anser att lärarutbildarna i nuvarande textillärar-resp. slöjd-lärarutbildning kommer att kunna tUlföra försöksutbUdarnavärdefulla erfarenheter på grund av sina insikter om vad verksamheten kommeratt kräva. De bör därför få möjlighet till utbildningskomplettering. SÖ föreslår att en särskUd befattningsutbildninganordnas under /78 för de nu verksamma lärarna vid seminariet förhuslig utbUdning i och slöjdlärarseminariet i som höstterminen1978 kommer att medverka i försöksutbildning i textilslöjd resp. trä- ochmetallslöjd jämte annat ämne. BefattningsutbUdningen under /78bör gäUa de lärare som kommer att medverka i ämnesutbUdningen. MotsvarandeutbUdning föreslås anordnas för de lärare som kommer attmedverka i den praktiskpedagogiska utbildning som föreslås starta vårterminen1980. Såväl planeringen som genomförandet av befattningsutbildningen bördelvis vara gemensam för lärarna vid seminariet för huslig utbildning iGöteborg och slöjdlärarseminariet i . 4.2.7 Behörighet till lärartjänst efter genomgången försöksutbildning m. m. 1975: 24 om viss försöksverksamhet inomlärarutbildningen m. m'. anförs med syftning på försöksutbildning i gymnastikresp. kostkunskap och miljö- och konsumentkunskap att "det är angelägetatt tjänster inrättas med de ämneskombinationer som ingår i försöksutbildningen",samt att "med hänsyn till att utbildningen har karaktär av försöksutbildningbör endast extra ordinarie och extra tjänster inrättas". SÖ anser attdetta även bör gälla försöksutbildning i slöjd. Mot denna bakgrund har SÖ lagtfram förslag om inrättande av extra ordinarie och extra tjänster i följandeämneskombinationer. trä- och metallslöjd ochengelska trä- och metallslöjd ochmatematik I gymnasieskolan: textilslöjd, textilkunskap somavser sömnad och engelska 1976/77: 76 121 textilslöjd, textilkunskap somavser vävning och engelska textUslöjd, textilkunskap somavser sömnad och matematik textilslöjd, textilkunskap somavser vävning och matematik textilslöjd, textilkunskap somavser sömnad och vävning samt engelska textilslöjd, textilkunskap somavser sömnad och vävning samt matematik trä- och metallslöjd ochengelska trä- och metallslöjd ochmatematik SÖ förutsätter att den nu tillsatta utredningen (U1976: 10) om den gymnasiala utbildningen beaktar behovet av att igymnasieskolan kunna studera slöjd tillsammans med andra ämnen som krävs förtUlträde till tvåämnesutbildning. I fråga om utbUdning på vävningens område föreslårSÖ att den påbyggnadskurs som lärarutbildningskommittén föreslog ersätts medtvå alternativa sådana där den ena har inriktning mot sömnad och den andra motvävning. Studiekursema föreslås ge behörighet till olika delar avtextilkunskapsämnet i gymnasieskolan. SÖ föreslår att den studerande skall hamöjlighet att genomgå båda påbyggnadskurserna för att uppnå full behörighet förämnet textilkunskap. För innevarande budgetår har beräknats kostnaderför att delvis planera befattningsutbildning för lärare somskall medverka i ämnesutbildningen. BefattningsutbUdningen genomförs 1977/ 78.Kostnaderna för planering uppgår tUl . per slöjdart, totalt . För /78 fordras under anslagetUniversitets- och högskoleämbetet: Förvaltningskostnader, medel för centralantagning, utarbetande av lämpliga former för dokumentation av kunskaper islöjd textilslöjdoch trä- och metaUslöjd då betyg saknas samt för utred ning rörande förkunskapskrav för tillträde till vissa påbyggnadskurser för dem som har grundutbildning i vävning samt under anslaget Ut bildning för undervisningsyrken för ovan nämnda befattningsutbild ning. Totalt beräknas för dessa ändamål . Vidare beräknas för utbildningskomplettering .