prop · G00380 · 1976-12-31 00:00:00 — 4.12 Samiska utbildningsfrågor 4.12.1 En samisk utbildningsväg En samisk utbildningsväg kan enligt utredningensägas bestå av samiska inslag inom alla delar av utbildningssamhället.Flertalet remissinstanser behandlar frågan om en samisk utbildningsväg och mednågot undantag instämmer de i sameutredningens principiella synpunkter. SÖframhåller att samerna så långt möjligt bör kunna leva på samma villkor somövriga medborgare i det svenska samhället, men deras rättmätiga krav påsärbehandling skall beaktas. Den grundläggande principen är att ett enhetligtskolsystem och en likvärdig utbildningsstandard för landets alla delar intefår åsidosättas. De samiska elevernas möjligheter att bevara och utvecklasamisk kultur och samiskt språk bör enligt SÖ även rymmas inom ramen för detenhetliga skolsystemet. i menar attutbildningsproblemen måste lösas inom det allmänna skolväsendets målsättningenligt linjer som samerna själva drar upp. i framhålleratt för att en samisk utbildningsväg inte skall leda till en återvändsgränd ärdet nödvändigt att de materiella förutsättningama för rennäringen bevaras.Denna uppfattning delas av Same-Ätnam, som dessutom framhåller att en samiskutbildningsväg föratsätter att samiska språket reellt och praktiskt kananvändas i förvärvslivet. framhåller vikten av att enklar studiegång i samiska utformas, som täcker behovet firån förskola;tillgymnasieskola. och Storumangruppen kräver också att föräldrartill samiska barn får information om alla tillgängliga undervisningsvägar fördessa. Prop.1976/77: 80 86 i framhåller att engemensam samisk utbildningsgrand och språkinsikter otvivelaktigt är en av de viktigastesammanbindande faktorema för den samiska folkgrappen. avspeglarattityderna hos de tillfrågade samerna en insikt om att de samiska inslageninte bör främjas på bekostnad av viktiga delar av det allmänna ämnesområdet iskolan. kommun noterar de krav som en samisk utbildningsväg ställer påutbildning av förskollärare och barnskötare, klasslärare och ämneslärare medsamiska som modersmål. kommun betonar utifrån rent praktiska synpunkteratt man måste arbeta med minoritetemas språk och kultur inom det allmännaskolsystemets ram. Några remissinstanser, däribland länsskolnämndernai , och , i ,humanistiska fakulteten vid i , kommun, länsstyrelseni , Same-Ätnam och , behandlarfrågan om samiska språket i undervisningen som en viktig del i satsningen på ensamisk utbildningsväg. Några remissinstanser, däribland länsskolnämnderna iKopparbergs och , i och Härjedalenskommun tar speciellt upp frågan om sydsamiskans ställning och framhållerbehovet av särskilda insatser inom detta språkområde. anser att frågor som gällersamernas inflytande över sameskolan och den samiska undervisningen igrundskolan och gymnasieskolan bör ses i ett sammanhang. Samernas ställning somen liten, inhemsk minoritet motiverar att särskilda hänsyn tas för attsäkerställa deras inflytande centralt, regionalt och lokalt. När det gällerledningen av sameskoloma bör en ledningsform väljas som ger samerna och derasorganisationer ett reellt inflytande över skolan. Utredningens grundsyn delasav bl. SÖ, utredningen om skolan, staten och kommunerna, SSR, Saminuorra,Same-Ätnam, och Nordiskt samiskt institut. SSR, Saminuorra, Same-Ätnam, , Storumangruppen och Nordiska samerådets svenska sektion ärpositiva till det tidigare förslaget om en särskild skolstyrelse för ledningenav sameskoloma. Några remissinstanser, däribland länsskolnämnderna i Jämtlandsoch län, vuxenutbildningsnämnderna i och länsamt i ställer sig i varierande grad tveksammatill förslaget, medan studiemedelsnämnden i och kommun avstyrkerförslaget om en sameskolstyrelse. SSR föratsätter att den samiska skolstyrelsen skallförverkligas . Sameskolstyrelsen skall enligt SSR bestå av sjuledamöter, varav fyra skall vara samer och utses av SSR. Sameskolstyrelsenskall sortera direkt under SÖ och ha det omedelbara ansvaret för samebarnensundervisning inom sameområdet. Detta innebär enligt SSR ansvar för i första 1976/77: 80 87 hand undervisningen i förskola, sameskola, kommunalgrundskola, gymnasieskola och den kommunala vuxenutbildningen för samer, samtäven insyn i all övrig undervisning som berör samerna och insyn i den samiskalärarutbildningen. i ,vuxenutbildningsnämnderna i och och iJämtlands län anser att en särskild skolstyrelse skulle innebära en avvikandesärbehandling från vad som gäller för övriga minoriteter. Kommande förslag omsärskilda ledningsorgan för skolan bör enligt bl. a. länsskolnämnden iJämtlands län ge möjlighet till lösning på sameföräldrarnas önskemål ominflytande över skolan. Enligt sameutredningen förtjänarinspektionen för sameskolan särskild uppmärksamhet. Behovet av pedagogiskainsatser för sameundervisningen anses vara större . a.Norrbottens sameförbund delar denna uppfattning. Förslaget om en konsulenttjänst medutåtriktad verksamhet för den samiska minoriteten tillstyrks eller utvecklasytterligare av länsskolnämnderna i och ,nomadskolfullmäktige vid nomadskolan i , SSR, ,Storumangruppen, Nordiska samerådets svenska sektion och Vuxenskolan. Länsskolnämndeni anser därvid att inspektionen av sameskolorna och sameundervisningen bör lösas inom ramen för den statliga skolinspektionen i övrigtoch förstärkas. SSR framhåller att det utöversameskolstyrelsen måste finnas en sameskolinspektör och tresameskolkonsulenter. Sameskolinspektörens huvudsakliga uppgifter inomsameskolväsendet skall vara rent administrativa. Sameskolkonsulenterna skallenligt SSR svara för bl. a. planläggning och samordning mellan sameskolornasoch de kommunala för- och grandskolornas verksamhet. Behovet av en särskildskolinspektörstjänst framhålls även av nomadskolfullmäktige vid nomadskolornai och Ange samt kommun , ,länsskolnämnderna i , , och ,nomadskolfullmäktige vid nomadskolan i , förskoleseminariet i ,vuxenutbildningsnämnderna i och , iVästmanlands län, , , , , och Kirunakommuner, barnomsorgsgruppen, SSR, och svenska sektion betonar över lag betydelsen av de insatser som kangöras för samernas barn redan i förskolan. framhåller attspråket är en grundläggande faktor för barnets hela personlighetsutveckling ochunderstryker vikten av att samebarnen ges möjlighet att utveckla såväl detsamiska som det svens- Prop.1976/77: 80 88 Enligt gäller samma krav på åtgärder för samebarnensom krävs for invandrarbarnen i fråga om förskolans verksamhet. Barnomsorgsgruppen framhåller att sameutredningensöverväganden och förslag granskats med utgångspunkt från barnomsorgsgruppensuppdrag att bl. a. utreda formerna för och innehållet i en för socialvårdenoch barnhälsovården gemensam, uppsökande verksamhet bland förskolebarn.Bamomsorgsgruppen finner att behovet av hemspråksträning är stort hos samiskabarn. En väsentlig uppgift i den uppsökande verksamheten är att fånga uppintresset för och behovet av förskoleverksamhet på samiska. Det kan ocksågälla andra insatser till stöd för samerna socialt eller kulturellt. Ett par remissinstanser, däribland SÖ, påpekar atti många glesbygdsområden kan förskoleverksamhet inte bedrivas medhänsyn till reseavstånd, kostnader och tillgång på personal. I stället börenligt SÖ den glesbygdsmodell vara lämplig som innebär kortare verksamhet perår, men i stället omfattar med sammanlagt minst för varjebarn. För att skapa underlag för såväl förskola som grundskola utan att barnenskall behöva resa alltför långa sträckor kan enligt SÖ en sådan verksamhet medintegrerad förskola och grundskola som bedrivs i bl. a. vara en bramodell även i de områden där bl. a. renskötande samer bor. Länsskolnämnderna iVästernorrlands och samt vuxenutbildningsnämnderna i Jämtlandsoch delar denna uppfattning. i Västerbottenslän liksom och Are kommuner framhåller vikten av att iglesbygdskommuner med stora avstånd förstärka statsbidraget tillförskoleverksamheten så att reella möjligheter till förskola för samebarnenskapas. När det gäller förskoleverksamhet för samebarn utanförsameområdet anser SSR att de lokala sameföreningarna bör få kommunala bidrag såatt de har möjlighet att anordna speciell förskoleverksamhet. Bidrag skallockså enligt SSR kunna ges till anordnande av förskoleverksamhet inomsameområdet . Försöksverksamhet med sommarförskola harredan startat på samiskt initiativ och det är, vilket även socialstyrelsenframhåller, angeläget med en fortsatt satsning på denna typ av verksamhet. tar särskilt upp frågan omlärarpersonal för den samiska språkträningen i förskolan. Förslaget ominrättande av särskilda hemspråkslärartjänster för träning/undervisning isamiska inom förskolan, och gymnasieskolan mottas i allmänhetpositivt av remissinstanserna, däribland , , länsskolnämndernai och , vuxenutbild-nirigsnäninderna i Jämtlandsoch , och kommuner, barnomsorgsgruppen,SSR och . Prop.1976/77: 80 89 anser liksomutredningen att det är viktigt med träning av hemspråket från tidig ålder och.att i hemspråkslärarens uppgifter skall ingå att delta i uppsökande verksamhetoch medverka i språkträning inom förskolan, och/ellergymnasieskolan. Förskolor och förskolor/grundskolor med samebarn bör enligt SÖfå tillgång till förskollärare/lågstadielärare som talar samiska. Där så inteär möjligt bör hemspråkslärare knytas till sådana skolor. Samma beräkningsgrunderi fråga om gruppstorlek och lärartimmar som gäller för invandrarbarnenshemspråksundervisning bör gälla även för barn som tillhör de ursprungligaminoriteterna med annat språk än svenska. SSR understryker vikten av attanställa hemspråkslärare redan i förskolan. Lärarna skall även utnyttjas i denkommunala inom sameområdet. Förskola i sameområde skall enligt SSRha samisk-språkig personal och ge sådan personal företräde vidtjänstetillsättning. SSR föreslår för övrigt att förskolan i tillämpliga delarskall ledas av sameskolstyrelsen. Förskolan skall, menar SSR, förbereda för defortsatta studierna, kunna ge ett samiskt alternativ och vara början i ensamisk utbildningsväg. menar i likhet med utredningenatt hemspråksundervisningen måste byggas ut och bedrivas från förskola ochvidare i utbildningsgången. 4.12.3 Sameskola, grundskola, gymnasieskola nomadskolereform innebäratt samerna, så länge de själva önskar det, skall ha tillgång till tvålikvärdiga utbildningsalternativ på det obligatoriska skolstadiet, nämhgennomadskola/ sameskola och grundskola. anser att 1962års beslut alltjämt bör vara utgångspunkten för samhällets insatser. Flertaletremissinstanser delar utredningens grundinställning, däribland SÖ,länsskolnämnden i , i , Härjedalenskomtnun, SSR, Saminuorra och Same-Ätnam. Några remissinstanser,länsskolnämnderna i och , vuxenutbildningsnämndeni och kommun, ställer sig emellertid i varierandegrad tveksarnma till utredningens ståndpunkt. SÖ konstaterar att undervisningen isamiska i sameskolan är obligatorisk och att de flesta av skolans ämnen kanges samisk inriktning. I kan sameeleverna välja att läsa samiskahögst , men det är möjligt att enligt läroplanen ha samiskainslag t. ex. i orienteringsämnen. Bristen på läromedel och utbildade lärareutgör emellertid enligt SÖ ett hinder för sådana inslag i större omfattning. SÖanser därför att om samerna vill välja en samisk utbildningsväg, är de i dagensläge hänvisade till sameskolan. Enligt SÖ skulle många sameföräldrar som harsina barn i en sameskola säkert välja grund- 1976/77: 80 90 skolan i stället om denna skola kunde erbjudasamebarnen ett likvärdigt alternativ i fråga om undervisning om samisk kulturm. Enligt i har valfriheten mellannomadskola och grundskola lett till att samerna i mycket stor utsträckningflyttat barnen från nomadskolan till den kommunala . Länsstyrelsenkan inte finna att nomadskolan fungerat väl. Tvärtom har nomadskolan isoleratbarnen från samhället i övrigt, ibland även från föräldrahemmet.Länsskolnämnden i anser att även om det bör finnasvalfrihet mellan sameskola och grandskola, framstår ändå den pedagogiskakategoriklyvningen som allt egendomligare mot bakgrund av fördelningen avsameeleverna på de båda skolformerna. i länanser att , med vederbörligt tillgodoseende av samiska intressen,är en skolform överlägsen den kategoriska sameskolan. kommun pekar pådet sjunkande barnantalet i sameskolorna och anser det vara orealistiskt attplanera för två parallella skolsystem med det givna elevunderlaget. Utredningsförslagen om ett ökat utrymme för samiskaspråket och samiskt stoff i tillstyrks av bl. SÖ, länsskolnämndernai , och , vuxenutbildningsnämnden iVästernorrlands län, , , och kommuner,länsstyrelserna i och , utredningen om skolan,staten och kommunerna, SSR, Umbyns sameby, ,Storumangruppen, Nordiska samerådets svenska sektion, /SR och FPU. SÖ anser liksom utredningen att om undervisningen isamiska i skall kunna bli ett verkligt samiskt alternativ måsteförst den rådande bristen på lärarpersonal och läromedel avhjälpas. Enligt SÖ:smening bör övervägas hur samiskt stoff kan integreras i de olika ämnena för deelever som vill välja en samisk studieväg men inte har tillgång till ensameskola. SÖ anser vidare att de beslut om lokala studiegångar som fattatsmed anledning av prop. 1975/76: 39 om skolans inre arbete m. m. kommer attmöjliggöra att undervisningen av samiska barn i den allmänna grundskolanbetydligt bättre än kan anpassas till deras särskilda behov. Enförstärkning av den samiska undervisningen på bl. a. grundskole- ochgymnasienivå kommer att ställa ökade krav på lärarutbildningen och tordeförutsätta skyndsamma åtgärder, konstaterar utredningen om skolan, staten ochkommunerna. Enligt SSR skall en grundskola i sameområdet i principkunna tillgodose den undervisning för samebarn som sameskolan ger. Detta kanrealiseras på olika sätt beroende på sameelevunderlaget, nämligen genom 1. ensamisk klass i en grundskola med ett undervisningsinnehåll som är identiskt medutbudet på en sameskola, 2. ett undervisningspaket för samebarn i ,i vilket förutsätts ingå samiska språket, samisk slöjd samt hembygdskunskap ochorienteringsämnen med sa- Prop.1976/77: 80 91 En hemspråkslärare skall ge undervisning i språk, hembygdskunskap ochorienteringsämnen. 3. en hemspråkslärare som ger undervisning i samiska språketför de samebarn som önskar det. I samtliga grundskolor inom sameområdet skallsamisk kultur och samiskt levnadssätt integreras i orienteringsämnena. SSRframhåller vidare att även samebarn som är bosatta utanför sameområdet bör fåundervisning i och om sin kultur och sitt språk. SÖ,vuxenutbildningsnämnden i , i län, SSR, och instämmer i utredningens synpunkter om att barnen igrandskolan måste få lära sig mer om samerna. SÖ betonar att de ursprungliga,svenska minoriteternas historia och levnadsförhållanden, liksom äveninvandrarfrågor, bör få sin plats i läroplaner, läromedel och undervisning igrandskolan. SSR anser att alla lärare i landets grundskolor bör ta del avsamernas kultur och levnadssätt. Utredningensöverväganden om en förbättrad same skola mottas positivt av bl. a.lärarhögskolan i , Jokktiwkks kommun, SSR och Umbyns sameby. SSR betonäratt målet med språkundervisningeii i sameskolan skall vara att samebarnen blirtvåspråkiga. All undervisning, speciellt undervisningstimmama i svenskaspråket, skall utnyttjas för att befästa tvåspråkigheten.Nybörjarandervisningen skall ges på det språk som barnet utnyttjar . Påsameskolomas lågstadium skall enligt SSR i ämnet hembygdskunskap ingåundervisning om den samiska hembygden och samiskt levnadssätt och kultur. I deövriga ämnena på de olika stadierna skall det utarbetas noggranna anvisningarom hur samiskt stoff skall integreras. En viktig del av sameskolan ärinternatet. Internatvistelsen måste enligt SSR vara ett led i den samiskafostran som skolan skall ge. Ett viktigt krav för att detta skall kunnarealiseras är att personalen har en riktig utbildning och är samiskspråkig. Ett flertal remissinstanser framhåller att detfinns andra lösningar än de rent organisatoriska på lokalplanet för attutveckla och behålla sameskolorna som en särskild skolform och för att höjaden pedagogiska standarden i dessa skolor. i ,nomadskolfullmäktige vid nomadskolan i , kommun, SSR,och Nordiska samerådets svenska sektion föreslåren.sänkning av delningstalet för övergång från klasser av B 2-typ till B 1 vidsameskolomas låg- och mellanstadier. Utredningen har understrakit vikten av att frågorom eventuell nedläggning av sameskolor prövas omsorgsfullt och i nära samrådmed samernas företrädare. Det bör även vara möjligt att pröva nya organisatoriskalösningar på det lokala planet. Nedläggning av en sameskola bör komma i frågaförst när alla parter är överens och de samiska intressena bättre kantillgodoses i kommunens grundskolor, framhåller utredningen. SÖ, ochKiruna kommuner, utredningen om sko- Prop.1976/77: 80 92 lan,staten och kommunerna, . Nordiska samerådets svenskasektion och /SR instämmer i stort i sameutredningens synpunkter, SÖ anser att det nu är lämpligt att på nytt ta uppöverläggningar med samerna om en nedläggning av skolan i . Enligt SÖbör det utredas hur samernas önskemål om en samisk utbildningsväg iden reguljära skolan skall kunna realiseras. kommun delarlänsskolnämndens tidigare uppfattning att det låga elevantalet motiverarnedläggning av sameskolan och att de samiska intressena kan tillgodoses ikommunens grandskola. De riktlinjer som föreslagits för en förbättrad ochutökad samisk undervisning i grandskolan bör enligt sameutredningen gälla ävenför gymnasieskolan. Denna inställning delas av ett flertal remissinstanser,däribland SÖ, länsskolnämnderna i och ,i , SSR och /SR. Utredningen föreslår att SÖ med det snarastefastställer- kursplan för undervisningen i samiska vid gymnasieskolan och attmöjligheten till minoritetsspråksundervisning i stället för B- eller C-språkfår finnas kvar. Möjligheten att införa de allmänna bestämmelser om minoritetsspråksundervisningsom gäller för bör också övervägas. SÖ, länsskolnämnden iNorrbottens län, kommun, SSR, / SR och FPU delar utredningensgrundinställning, medan länsskolnämnden i lan ochvuxenutbildningsnämnden i ställer sig tveksamma. SÖ framhåller att en arbetsgrupp tillsatts för attutarbeta en kursplan i samiska språket såsom B- och C-språk i gymnasieskolan.Vidare har SÖ hos regeringen begärt en ändring av bestämmelsen om utbyte avspråk i gymnasieskolan mot hemspråk. SÖ har därutöver föreslagit en ändradspråkorganisation på gymnasieskolans tre- och fyraåriga linjer. Därvid har SÖbl. a. hemställt om att samiska skall få läsas som fortsättningsspråk igymnasieskolan. SSR anser också att kursplaner i samiska skall fastställas.Studierna i samiska som B-språk skall ingå som en fortsättning i den samiskastudiegången från förskola och grund-. SÖ, länsskolnämnden i och /SRanser att utöver samiska språket kan andra samiska inslag införas igymnasieskolan inom ramen för gällande läroplan. SÖ nämner att man t; ex. inomämnet samhällskunskap kan behandla samefrågor under huvudmomentet aktuellasamhällsfrågor i årskurs 3. i och /SRföreslår vidare att 1. De tre- och fyraåriga hnjer som har estetisk ochsocial variant utökas med en samisk variant, i vilken kan ingå samisk kultur,samisk historia och samisk samhällskunskap. Den estetiska varianten utökas medsamisk slöjd och samiskt konsthantverk. På den tvååriga ges elevernamöjlighet att som tillvals- Prop.1976/77: 80 93 ämnevälja samisk kultur och/eller samisk slöjd och samiskt konsthantverk. Påsamtliga linjer skapas möjlighet att välja samiska ämnen som utökad studiekurs.Med dessa samiska inslag skulle sameelevema få tillgång till en samiskstudieväg i enlighet med utredningens intentioner. I anslutning tilllänsskolnämndens förslag framhåller SÖ att skäl talar för en utvidgning avmöjligheten att i årskurs 2 och 3 av den estetiska varianten byta ut ettfrämmande språk mot vissa andra ämnen till att också omfatta utbyte mot samiskslöjd. På de tvååriga ekonomiska och sociala linjerna bör enligt SÖ sameelevenredan nu kunna välja slöjd med samisk inriktning och samiskt konsthantverk somtillvalsämne. SSR anser att på vissa gymnasielinjer skall ett samisktundervisningsblock kunna erbjudas, där samiskt språk, kultur- och samhällsliv,historia och slöjd ingår. Utredningen understryker det angelägna i attyrkesinriktade kurser kan anordnas i gymnasieskolan som tillgodoser de samiskabehoven. Denna uppfattning delas av SÖ, länsskolnämnden i , lärarhögskolani , vuxenutbildningsnämnden i , SSR, FPU och Sverigeshantverks- och industriorganisation. SÖ redovisar den tvååriga specialkursen inomrennäringen. I den iit-sträckning som behov av aiman yrkesinriktad utbildningför att fylla ett specifikt samiskt utbildningsbehov dokumenteras, kan dettaenligt SÖ tillgodoses inom såväl gymnasieskolan som vuxenutbildningeller genom arbetsmarknadsutbildning. Det finns ett behov av bl. a.administrativa studievägar med företagsekonomi och redovisning för personal iförsäljningsorganisationer för renprodukter och samiskt konsthantverk. Bygg-och anläggningsteknisk utbildning kan ge anställningar bl. a. i samband medväg-, flygplats- och hotellanläggningar inom området. En mängd olikautbildningsvägar, t. ex. ekonomiska, distributions-och kontorstekniska samtkonsumtionstekniska, skulle också enligt SÖ kunna ge anställningar inom turist-och fritidsområdet. Grundskoleutbildningen i de samiska ämnena skallenligt SSR vara ett krav för inträde till rennäringsutbildningen.Yrkesutbildningen inom rennäringen skall enligt SSR ge behörighet till högreutbildning och behörighet till vidareutbildning i anslutning till rennäringen.Utbildningen i samiska ämnen skall motsvara de krav SSR ställer på tjänstemäninom rennäringen vad gäller språkkunskaper i samiska och kunskaper i övrigasamiska ämnen. Enligt SSR skall yrkesutbildningen inom rennäringen och annansamisk specialutbildning stå under den föreslagna samiska skolstyrelsensledning. 4.12.4Högskoleutbildning och forskning i samiska konstaterar att det genomtillkomsten av en institution vid i för högreutbildning och 1976/77: 80 94 forskningi samiska nu finns förutsättningar för ett fortsatt utvecklingsarbete tillstöd för samernas språk och kultur. SSR understryker att utbildningen i samiska viduniversitet skall vara en högre utbildning, som bygger på en tidigareutbildning och kompetens från grundskola och gymnasium. Undervisningen isamiska på universitetsnivå skall samordnas i de nordiska länderna genom sameinstitutetsförsorg. Universitetsundervisningen skall kräva tidigare kunskap i samiska ochinriktas på ämneslärarutbildning och annan praktisk användning av språket,såsom tolkning, översättning m. m. UKÄ (fakultetsberedningen för humaniora ochteologi) förutsätter att den vidgade lokala frihet att besluta om utbildningensinnehåll, som högskolereformen medför, i betydande utsträckning skall kommaolika med samekulturen förknippade frågor till godo. vid i hårnoterat det relativt betydande antal samer som finns i ochkan tänka sig att vid i anordna s. k. enstaka kurserom vissa sidor av samisk kultur. Kunskap om samer bör också enligtrektorsämbetet ingå i kurser om etniska och språkliga minoriteter i Sverigeoch det övriga . förutsätter att det även ifortsättningen skall vara möjligt att meddela undervisning i samiska inom denfinsk-ugriska in-situationen vid i . Flera remissinstanser,däribland länsskolnatyinden i län, i ,humanistiska fakulteten vid i , i Uppsalalän, kommun, SSR, . Nordiskt samiskt institutoch Nordiska samerådets svenska sektion understryker betydelsen av detta. Enligt i skulle denvärdefulla förstärkning för samiskans ställning, som en professorsleddinstitution i innebär, neutraliseras om nuvarande möjlighet skulleinskränkas att förvärva ämnesteoretisk lärarkompetens i eller eljestläsa samiska där. Även SSR förutsätter att möjligheten att fåuniversitetsundervisning i samiska i skall kvarstå i nuvarandeomfattning för att bl. a. tillmötesgå det behov som finns bland samiskastuderande vid universiteten i och .