prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Vid FN:s sjätte och sjunde extra generalförsamlingar stöddeSverige aktivt krav på ökat inflytande i Världsbanksgruppen. Dessakrav återspeglas i de resolutioner som dessa generalförsamlingar antog. Underdet har de nordiska länderna i samband med diskussionerna om enökning av kapital och förhandlingar om en femte påfyllnad avlDA:s resurser verkat för att FN:s principuttala-nden följs upp i praktiskhandling. Dessa ansträngningar har resulterat i att världsbanksledningen nukommer att se över röstfördelningen i såväl banken som med särskild hänsyntill röststyrka. Denna utredning förutses komma att föreläggasbankens styrelse i samband med en översyn av framtida roll ochkapitalbehov. Världsbankensoch IDA:s resursbehov har varit föremål för omfattandeförhandlingar bland medlemsländerna. För del föreligger nu ettförslag om en ökning av bankens kapital, vilket utgör garanti för bankensupplåning på de internationella kapitalmarknaderna, med till34 miljarder dollar. Enligt förslaget skall kapitalinsats höjas med90,3 milj. dollar till 367,6 milj. dollar. Av höjningen skall inbetalas.Liksom vid tidigare kapitalökningar kommer därvid att föreslås att riksbankenerlägger erforderligt insatsbelopp. Särskild proposition i frågan avses kommaatt föreläggas under delta . Den föreslagna kapitalökningeninnebär att utlåning kommer att kunna ökas från 5,0 till 5,8miljarder dollar under innevarande verksamhetsår och kommer att i framtidenkunna bibehållas på oförändrad nominell nivå. Däremot kommer kapitalhöjningeninte att tillåta en ytterligare expansion av låneprogrammet. Mot den bakgrundenhar världsbanksledningen redan nu rest frågan om ytterligare en kapitalhöjningi . fylls.på genom bidrag från de industrialiserade medlemsländernaavseende treårsperioder. Den fjärde påfyllnaden avsåg en total bidragsvolym om4,/75 1976/77, Det totala svenskabidraget till denna påfyllnad uppgick tili drygt 756 milj, kr,, vilketmotsvarar en bidragsandel om . Under budgetåret 1916111 har gjort densista inbetalningen om 252,1 milj, kr. under denna påfyllnad, U-ländernahar givit frågan om den femte påfyllnaden av IDA:s resurser hög prioritet bl,a, inom FN, och i , Vid senaste årsmöte iManila stödde u-landsgmppen IDA-ledningens förslag om en fördubbling av till för treårsperioden /781979/80. Ettantal länder däribland och övriga nordiska länder har i Prop.1976/77:100 Bilaga 6 36 förhandlingarnaom en femte påfyllnad uttalat stöd för en väsentlig ökning av IDA:s resurser.Förhandlingar har ännu inte lett till konkreta resultat, främst beroende på attnågra av de största bidragsgivarna inte kunnat binda sig för en viss storlek avden femte påfyllnaden. Ett växande stöd har dock kunnat konstateras för ettbidragsmål om från de traditionellt bidragsgivandeländerna. Enligt IDA-ledningens beräkningar skulle detta belopp i reala termermotsvara bidragsmålet om vid den fjärde påfyllnaden. Härutöverräknar man med ytterligare bidrag från vissa oljeproducerande länder. Bidragsfördelningen för den femte påfyllnaden ärännu oklar. Diskussionerna härom torde kunna slutföras först sedan enprincipöverenskommelse har nåtts om det totala bidragsmålet. Vissa störrebidragsgivande länder har antytt att de nu önskar sänka sin andel. I syfte attpåskynda en överenskommelse om påfyllnaden eftersträvar emellertidIDA-ledningen oförändrad bidragsfördelning bland traditionella bidragsgivare.Sverige stödjer IDA-ledningens linje härvidlag. Mycket talar för att förhandlingarna inte hinneravslutas för att medlemsländernas parlament skall kunna godkänna enpäfyllnadsöver-enskommelse före , då beräknas ha gjortåtaganden som svarar mot nu tillgängliga resurser. För att säkerställa finansieringenav IDA:s verksamhet under /78 pågår därför diskussioner omett övergångsarrangemang som en del av en slutlig överenskommelse avseende heladen femte påfyllnadsperioden. Det finns anledning utgå från att ett sådantarrangemang i förekommande fall kommer att innebära en bidragsnivå som minstmotsvarar den nuvarande årliga nivån. Det svenska bidraget till budgetåret1977/78 skulle i så fall komma att uppgå till minst samma belopp som budgetåret1976/77, dvs. 252,1 milj, kr. Hämtöverföreslår jag eriiellertid att ytterligare medel hålls i beredskap för Övriga multilaterala bidrag har beräknats med hänsyn härtill. Detsvenska bidragets storlek får avgöras mot bakgrund av hur IDA-förhandlingarnafortskrider. Jag beräknar därför t. v. för /78 ett belopp sommotsvarar bidraget till under innevarande budgetår, dvs. 1976/77Anslag 40 400 000 1978/78Förslag 63 075 000 varav Afrikanska () 18 000 000 Afrikanskautvecklingsfonden (ADF) 30 400 000 Asiatiskautvecklingsbanken (AsDB) 750 000 Asiatiskautvecklingsfonden (AsDF) 13 925 000 Prop.1976/77:100 Bilaga 6 37 Afrikanska () inledde sinverksamhet . Medlemskap i är förbehållet afrikanska u-länder.Bankens grundläggande syfte är att bidra till ekonomisk utveckling och socialaframsteg i de 46 medlemsländema. ADB:s tecknade, kapital, varav hälften skallutgöras av inbetalt kapital, uppgår till ca 470 milj. dollar. 'DB:s utlåningsverksamhet är inriktad påtransportsektorn, vatten-och avloppssystem, kraftverk och telekommunikationer.Nära en tredjedel av utlåningen avser jordbruks- och industrisektorerna. Från den tidpunkt ADB påbörjade sin verksamhet tillslutet av hade närmare 320 milj. dollar lånats ut till 34medlemsländer. Är uppgick utlåningen till 104 milj. dollar, vilket innebaren ökning i förhållande til) nivå. räknar ADB med atl öka utiåningen med drygt 300 milj. dollar. Merparten av bankens verksamhet har hittillsfinansierats från det egna kapitalet. Vissa afrikanska medlemsländer samt ettfåtal i-länder har lämnat offentliga krediter till ADB, Med hänsyn tillkapitalplacerarnas tveksamhet om bankens kreditvärdighel har banken endast imycket begränsad utsträckning lyckats låna upp kapital på den internationellakapitalmarknaden. ADB:s kapitalanskaffning, med begränsad privatkapitalupplåning, har möjliggjort utlåning på fördelaktigare villkor än de sområder för län frän t. ex. och andra regionala utvecklingsbanker. lämnade under /74 ett bidragrill ADB på 2,5 milj. kr. för förinvesteringsstudier i de minst utveckladebland bankens medlemsländer. Under budgetåren 1974/75 och 1975/76 lämnadeSverige en kredit på totalt 25 milj. kr. på s. k. IDA-villkor till ADB. Avtalom en ny svensk kredit på 10 milj. kr. avseende /77 undertecknadesi slutet av . Med hänsyn till bankens alltjämt trängdafinansiella läge och vikten av att stödja de afrikanska ländernas strävan attbygga upp banken till en stark regional institution är ett fortsatt svensktfinansiellt stöd till .A.DB motivenat. Jag har för detta ändamål beräknat ettbidrag på 18 milj. kr. under /78 att användas för långivningsamt finansiering av förinvesteringsstudier. Afrikanska utvecklingsfonden (ADF) påbörjade sinverksamhet . Fonden är en internationell organisation med egen stadgaoch egna beslutande organ. Till skillnad från ADB är ADF öppen för ickeregionalaländer. Fonden är knuten till ADB genom att de båda institutionerna har gemensamstab och president. En viktig princip för samarbetet inom ADF är att detröstmässiga inflytandet har fördelats lika mellan och de ickeregionala medlemsländerna. vilka huvudsakligen utgörs av i-länder. ADF lämnar lån till de fattigaste afrikanskaländerna, vilka har behov av utvecklingsfinansiering pä mjukare villkor än vadADB kan er- Prop.1976/77:100 Bilaga 6 38 bjuda.Som exempel på stora låntagare kan nämnas och samt ett antalav de torkdrabbade Sahel-länderna som t, ex, och . Lånen harframför allt avsett projekt inom jordbruk, transport, vatten- ochavloppssystem, hälsovård och utbildning. ADF:s verksamhet finansieras genom bidrag frän deicke-regionala medlemsländerna. Vid slutet av den första verksamhetsperioden1973 75 uppgick fondens resurser till 152 milj. dollar, varav svaradeför eller 10,7 milj. dollar, I samband med fondens årsmöte inleddesförhandlingar om en första påfyllnad av ADF:s resurser för treårsperioden197678. nådde medlemsländerna en principöverenskommelse omatt öka fondens resurser med totalt ca 250 milj. dollar vmder åren 197678,Denna överenskommelse trädde i kraft , I enlighet med bemyndigande skallSverige lämna ett bidrag på sammanlagt 91,2 milj, kr.till ADF. Under /77 inbetalades en tredjedel därav, eller 30,4milj. kr., till fonden. Btt lika stort bidrag skall inbetalas under budgetåret1977/78. Medelsbehovet för ADF beräknas därför till 30,4 milj. kr. Asiatiska (AsDB) började sinverksamhet . Bankens syfte är att bidra till ekonomisk utveckling ochsamarbete i . Av de 42 medlemmarna är 26 . harvarit medlem i banken sedan den upprättades. AsDB:s tecknade kapital uppgår till ca 3,4miljarder dollar. Merparten härav är garantikapital. Verksamheten finansierashuvudsakligen genom upplåning på den internationella kapitalmarknaden. Garantikapitalettjänar därvid som säkerhet för kapitalplacerarna. De närmast kommersiellavillkoren för utlåning från AsDB bestäms, liksom hos , i princip avatt verksamheten finansieras genom upplåning på den privata kapitalmarknaden. T. o. m, utgången av hade AsDBbeviljat lån på totalt till 21 medlemsländer. En vissomfördelning av resurserna till förmån för regionens fattigare länder harkunnat märkas . gick mer än en tredjedel av bankensutiåning till regionens fattiga länder som , , Sri Länka,och . Utlåningen är främst inriktad på utbyggnad av infrastrukturenoch industriutveckling. har en påtaglig förskjulning till förmånför jordbrukssektorn ägt mm. En mindre del av utiåningen går numera också tillutbildningssektorn. Ba'nken har visat en ökad medvetenhet om behovet av attbeakta de sociala aspekterna av utvecklingsarbetet. Utlåningen från det ordinarie kapitalet beräknas ökamed i genomsnitt . För att klara dennaul-låningsökning beslutade AsDB:s medlemsländer att höja Prop.1976/77:100 Bilaga 6 39 bankenskapital med ca . andel därav utgör enligt bankensförslag 675 kapitalandelar ä vardera, dvs. 6,75 milj. dollar,motsvarande drygt 30 milj. kr. Av detta belopp utgör garantikapital,vilket behöver inbetalas endast om detta skulle behövas för alt möta bankensförpliktelser. Återstående skall, enligt förslaget, inbetalas till bankeni fyra lika stora delposter om ca . När AsDB grundades bidrog av biståndsmedelmed 5 milj. dollar till bankens grundkapital. deltog däremot inte närbankens kapital ökades första gången. Ett viktigt skäl härtill varbankens engagemang i och under det pågående kriget i Indokina.Idag är dock läget förändrat, övertog detåterförenade medlemskap i , Banken, och i synnerhetAsiatiska utvecklingsfonden, torde därför nu ha förutsättningar att finansierautvecklingsinsatser och återuppbyggnadsprojekt i , I pågår redanviss verksamhet. Mot bakgrund av den utveckling som -nu äger rumfinns det anledning att uppta ett mera aktivt samarbete med banken. Riksdagensbemyndigande bör inhämtas att delta i kapitalhöjningen och, i enlighet medbankens förslag, teckna 675 nya kapitalandelar till ett nominellt värde av vardera. Härav kommer 608 andelar att utgöra garantikapital, medanett belopp motsvarande 67 andelar skall inbetalas. Av förslaget följer attmedelsbehovet för AsDB / 78 uppgår till . Asiatiskautvecklingsfonden (AsDF) inledde sin verksamhet . Fonden, som är knutentill AsDB, lämnar lån på mjuka villkor till de fattigaste och minst utveckladeav bankens medlemsländer. Ar 1975 var , och de störstamottagarna av fondmedel. Av dessa är de 10 första årenamorteringsfria. Lånen är räntefria, dock uttas en serviceavgift om per år.Projektet inom sektorerna jordbruk, transporter saml vatten och avloppssystemsvarar tillsammans för mer än tre fjärdedelar av den totala utlåningen. AsDFfinansierar sin verksamhet genom bidrag frå'n flertalet av de utvecklademedlemsländerna. Dessa bidrag har uppgått till ca 800 milj. dollar. Idecember 1975 beslutades om en påfyllnad av resurserna avseende treårsperioden197678. Denna påfyllnad beräknas medföra en resursökning med ca 750 milj,dollar. Sverigehar inte lämnat någol bidrag till AsDF, Med hänsyn till fondensinriktning på de fattigaste asiatiska u-ländema och till den tidigare berörda utvecklingeninom AsDB, som i lika hög grad gäller fonden, avser jag föreslå regeringen attSverige utfäster ett bidrag pä sammanlagt 10,6 milj. dollar för budgetåren1977/781979/80 motsvarande 41,8 milj. kr. enligl den växelkurs som AsDB harräknat med i samband med den nämnda påfyllnaden av AsDF. Prop.1976/77: 100 Bilaga 6 40 svararvad enligl bankens förslag skulle ha inbetalat om vi från början hadedeltagit i påfyllnaden. Bidraget avses inbetalas i tre lika stora delposter om13 . Medelsbehovet för /78 beräknas till . Totalt beräknar jag därmed för /. under anslagsposten Regionala utvecklingsbanker, varav 18 milj.kr. utgör bidrag till ADB, 30,4 milj. kr. bidrag till påfyllnaden av ADF, . inbetalning till AsDB för nyteckning av kapitalandelar i banken samt . Vid världslivsmedelskonferensen fattadesprincipbeslut om att en intemationell jordbruksutvecklingsfond (IntemationalFund for Agricultural Development, ) skulle inrättas. sammankallade FN:s generalsekreterare intresserade länder för attutarbeta förslag till avtal för en sådan fond. ingick bland dessaländer och verkade bl. a. för att fonden skulle få en inriktning på i förstahand de fattigaste länderna och de mest eftersatta befolkningsgrupperna idessa länder. Ett avtal för jordbruksutvecklingsfonden godkändesvid en fullmaktskonferens i . Avtalet skall öppnas förundertecknande så snart det bidragsmål på som har fastställtsför fondens första verksamhetsperiod som sannolikt blir har uppnåtts.Fonden kommer att inleda sin egentiiga yerksamhet när länder som tillsammanssvarar för minst 750 milj. dollar av bidragsmålet har deponerat sinaratifikationsinstrument. Denna procedur måste slutföras räknatfrån tidpunkten för undertecknandet. Jordbruksutvecklingsfondens syfte är att genom lånpå mjuka villkor och gåvor bidra till utvecklingen av u-ländernasjordbrukssektor. I första hand skall fonden inrikta sig på behovet att ökalivsmedelsproduktionen i de som har särskilda försörjningssvårigheteroch att åstadkomma en förbättrad näringsstandard för de fattigaste människoma.Vidare skall hänsyn tas till med särskilda förutsättningar att höjasin livsmedelsproduktion. Jordbruksutvecklingsfonden kommer att få ställningsom ett . Fonden kommer att ha såväl en styrande församling (GoverningCouncil) vari samtliga medlemsländer ingår, som en styrelse ()pä 18 medlemmar. Medlemsländerna är uppdelade i tre kategorier, nämligenbidragsgivande i-länder (kategori I), bidrags-givande (kategori II) och mottagarländer (kategori III). Bidragsgivande ärhuvudsakligen oljeproducerande , dvs. medlemsländerna i OPEC. Nästanhälften av fondens bidragsutfästelser kommer från OPEC-länderna. Prop.1976/77:100 Bilaga 6 41 i-och är ett välkommet inslag i finansieringen av FN-systemetsbiståndsverksamhet. De utvecklingsprojekt och program som skallfinansieras av kommer i huvudsak att administreras av redan befintiigainternationella institutioner såsom UNDP, FAO, /och deregionala utvecklingsbankerna. Ansvaret för att förbereda fondens kommandeverksamhet ligger hos en förberedande kommission som har rollen avinterimsslyrelse för . har i likhet med den tillkommandeordinarie styrelsen 18 medlemmar jämnt fördelade på de tre länderkategorierna.Sverige ingår i den förberedande kommissionen som ordinarie medlem med Danmarksom suppleant. De nordiska länderna har förhoppning om att skall få enpermanent plats i styrelsen. Denna plats skall i så fall rotera mellan debidragsgivande nordiska länderna. För beslut i jordbmksutvecklingsfondens styrandeorgan skall en bland medlemmarna samstämmig uppfattning eftersträvas. Formelltfattas emellertid beslut enligt principen om vägd rösträtt. För svensk del hadevi föredragit den beslutsprocedur som gäller i FN:s centrala organ med en röstför varje land. Röstfördelningen i är emellertid betydligt mer gynnsam föru-länderna än exempelvis i / , Det totala antalet röster i IFADär 1800 som skall fördelas med 600 på varje länderkategori. , dvs.kategori II och III i förfogar på detta sätt över 2/3 avröststyrkan. I / är andel av den samladeröststyrkan ca 1/3. Riksdagenhar tidigare bemyndigat regeringen att bidra med 100 milj. kr. tillinternationella jordbruksutvecklingsfonden för dess första bidragsperiod. Då detill fonden utfästa bidragen inte nådde upp till det fastställda bidragsmåletpå vädjade FN:s generalsekreterare till bidragsgivande länderom höjda bidrag så att fondens verksamhet kunde påbörjas möjligl. Somsvar på dessa appeller har regeringen med förbehåll för godkännandebeslutat höja den tidigare utfästelsen på 100 milj. kr. med 15 milj. kr.Beloppet täcks med reserverade medel från föregående budgetår och jag räknardärför inte med något anslagsbehov för internationellajordbmksutvecklings-fonden för /78. Den svenska höjningen bidrogtill att bidragsmålet nåddes . Underhänvisning till vad jag har anfört avser jag föreslå att regeringenbegär godkännande av dels avtalet om upprättandet av deninternationella jordbraksutvecklingsfonden (se bil. 6.2) och Sverigesanslutning till densamma, dels den svenska utfästelsen till fonden på 115milj. för dess första bidragsperiod. Förslagtill de ändringar i lagen (1976: 661) om immunitet och privilegier i vissafall, som föraideds av art. 10 i avtalet, avses komma att föreläggas riksdageni särskild proposition. Prop.1976/77: 100 Bilaga 6 42 Internationelltlivsmedelsbistånd 1916/17 Anslag 136 500 000 1977/78 Förslag 140 000 000 Internationellalivsmedelsprogrammet (WFP) 55 000 000 konvention om hvsmedelshjäIp/(FAC) 40 000 000 Katastroflager 45 000 000 Internationella livsmedelsprogrammet (WFP) lämnarbistånd i form av livsmedel till utvecklingsprojekt och akutakatastrofhjälpsinsatser. Bland de största mottagarländerna märks ,och . av programmets verksamhet gällerkatastrofhjälp. som är medlem i 't. o. m. har påolika sätt verkat för att administrativt och resursmässigt stärka "WFP:sförmåga att möta akuta hjälpbehov. Ett viktigt inslag i detta arbete har varitatt söka fä till stånd ett av WFP samordnat beredskapslager förkatastrofhjälpsinsatser på livsmedel av i första hand spannmål,har vidare i stött krav att åtaganden omlivsmedelsbistånd skall göras i kvantitativa snarare än finansiella termersamt gälla för en flerårsperiod. På detta sätt skulle man få ökad effektivitetoch kontinuitet i livsmedelsbiståndet. ordinarie bidrag till WFP uppgår till 43milj, kr. /771978/79. Bidraget utgår enligtWFP:s bestämmelser till två tredjedelar i form av svenska livsmedelsprodukter,och en tredjedel i kontanta medel. WFP väljer själv varuslag på den svenskalivsmedelsmarknaden. "WEP har för budgetperioden 197778 fastställtett bidragsmål pä 750 milj. dollar. gjorda bidragsutfästelser uppgårtill ca 600 milj. dollar. Med hänsyn till WFP:s ökade resursbehov avser jagföreslå regeringen att ordinarie bidrag till WFP höjs från 43 till 55milj. för vart och ett av budgetåren 1977/781979/80. har enligt förlängningen av 7977 årskonvention om livsmedelshjälp (FAC) åtagit sig atl åriigen leverera 35 000 tonsvenskt vete i livsmedelshjälp. Åtagandet fullgörs i sin helhet i form avproteinberikat vetemjöl som kanaliseras genom WFP. Regeringen har därvid lämnatett extrabidrag till WFP för frakt- och administrationskostnader med ett beloppmotsvarande per ton. Med tanke på kostnadsstegringar försjöbefraktning bör detta bidrag höjas till per ton. För /78 beräknas åtagandet om 35 000ton vete, levererat såsom proteinberikat mjöl, att medföra ett medelsbehov påsammanlagt 40 milj. kr. inkl. frakt- och administrationskostnader. I enlighet med rekommendationerna vid FN:s sjundeextra generalförsamling om en internationellt samordnad livsmedelsreserv förkåta- 1976/77:100 Bilaga 6 43 strofhjälp på sammanlagt , har medriksdagens bemyndigande åtagit sig att under treårsperioden1975/761977/78 hålla vete samt vissa andra kvantiteter svenska livsmedelsprodukteri beredskap för akuta nödhjälpsinsatser. Med hänsyn till behovet avlångfristiga åtaganden av livsmedelsbistånd bör bemyndigandeinhämtas att utsträcka det svenska åtagandet t. o. m. /80.Sverige och var till en början ensamma om att göra åtaganden för attupprätta katastrofreserven. har emellertid andra länderförklarat sig beredda medverka till att reserven kommer till stånd. Förutsättningarna har därmed ökatatt få till stånd ett bättre samordnat och effektivare internationelltkatastrofbistånd under WFP;s administration. Med tanke på atl enprincipöverenskommelse nu har träffats i om hanteringen av deninternationella katastrof-reserven och att nya utfästelser har gjorts tillreserven kommer regeringen att träffa avtal med WFP varigenom det svenskakatastroflagret i huvudsak ställs till WFP:s disposition. Med hänsyn till depositiva erfarenheter som man har av proteinberikat spannmål som katastrofkoslbör viss kvantitet av det svenska katastroflagret levereras som proteinberikatvetemjöl. För /78 beräknar jagett medelsbehov för nödvändig påfyllnad av det svenska livsmedelslagret påsammanlagt 45 milj. kr. för upphandling, lagring och frakt samt förraalning ochproternberikning av en viss kvantitet av den lagrade spannmålen. Det samlade medelsbehovet förinternationellt livsmedelsbistånd under /78 kommer härmed attuppgå tiil totalt 140 milj. kr. Skulle kostnaderna för här angivnaveteleveranser komma att överstiga dessa beräkningar bör ytteriigare medelkunna tas i anspråk från kalastrofreserven för ändamålet. 1976/77 Anslag 129 355 000 1977/78 Förslagi 69 585 000 FN:s flyktingkommissarie () 25 000 000 FN:s hjälpprogram för Palestinaflyktingar (UNRWA) 35 000000 /internationella handelscentrum (ITC) 7 000 000 Importkontoret för u-landsprodukter (IMPOD) 2 585 000 FN:s flyktingkommissarie ()har till uppgift att ge internationellt skydd åt flyktingar, medverka tillfrivillig repatriering samt underlätta flyktingars bosättning och integreringi asyllandet. Bidragen till UNFPA har t, o. /77 redovisats under anslagsposten Övriga organisationer ra. Prop.1976/77:100 Bilaga 6 44 samarbetarmed regeringar och frivilliga organisationer. UNHCR beräknar att ikostnadernaför det reguljära programmet under verksam skall uppgå lill nära17 milj, dollar. Det är emellertid tveksamt om kostnaderna stannar vid dettabelopp. Programmet kompletteras med vissa utbildningsprojekt m. m, som likasåbekostas med frivilliga bidrag. Utöver de ordinarie uppgiftema har UNHCR fått ettväxande antal uppdrag att som ombud för hela FN-systemet svana för ledningen avomfattande katastrofoperationer och andra program till förmån för flyktingareller sådana folkgrupper som till följd av bl, a, väpnade konflikter harblivit hemlösa i sitt eget land. Sålunda samordnar UNHCR FN-hjälpen tillflyktingar på , bistår flyktingar från , leder repatrieringoch bosättning av återvändande flyktingar och hemlösa i samt driver enbetydande biståndsverksamhet i och . Sädana särskildahjälpaktioner, som finansieras med frivilliga bidrag, belöper sig numera tillflerdubbelt större belopp än det ordinarie programmet. De har kommit att bliett nästan permanent inslag i UNHCR:s verksamhet och tenderar att sträcka sigöver allt . lämnar därför inom ramen för sitt åriigabidrag till UNHCR även ett belopp till flyktingkommissariens särskilda verksamhet.Under innevarande budgetär har p. g. a. det stora biståndsbehovet extra bidraglämnats ur katastrofreserven och det svenska livsmedels-lagret tillflyktingkommissariens insatser i och till förmån för flyktingarna fränVästra . lämnar treåriga utfästelser till UNHCR.Enligt bemyndigande uppgår utfästelserna för vart och ett avverksamhetsåren 19771979 (budgetåren 1976/771978/79) till 15 milj. kr. Medhänsyn till UNHCR:s växande arbetsuppgifter, inte minst i ochsödra , samt organisationens effektivitet föreslår jag att bidraget (/78) höjs till 25 milj. kr. Jag anservidare att bör lämna utfästelser om bidrag med 25 milj. kr. för vartoch ett av verksamhetsåren 1978 och 1979 (budgetåren 1978/ 79 och 1979/80).