prop · G00328 · 1976-12-31 00:00:00 — Prop.1976/77:28 Eegeringens proposition 1976/77: 28 omändring i tulltaxan (1971: 920), m. m.; Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagils i bifogade utdrag avregeringsprotokoU, Ipropositionen föreslås tullfrihet för ytterligare ett antal varor, bl. a.kaffe, till förmån för . Vidare förordas att vissa nya länder fårmöjlighet att åtnjuta den särskilda tullfriheten för u-landsprodukter.Slutligen framläggs förslag om höjning av utjämningsskatten på vissa choklad-och konfektyrvaror, biscuits och wafers per kilo. 1 1976/77.1 saml. 1976/77: 28 Lag om ändring i tulltaxan (1971: 920) Härigenom föreskrives att tuUlaxenr 09,01, 18.03, 20,06, 20,07, 57,06, 59,04och 62,03 skaU ha nedan angivna lydelse. 09.01 Kaffe, även rostat eller befriat från koffein; skaloch hinnor av kaffe; kaftesurrogat innehållande kaffe, oavsett raängden: A. orostat kafje .. B................... rostat kaffe; kaffesurro gat innehållande kaffe C. skal och hinnor av kaffe 09,01 Kaffe, även rostat eller be friat från koffein; skal och hinnor av kaffe; kaffesurro gat innehållande kaffe, oav sett mängden ................ fri 18,031 Kakaoraassa(i bulk eller i block), även avfetlad 10: 18,031 Kakaoraassa (i bulk eller i block), även avfetlad .... 20,06 Frukter, beredda eller konserverade på annat sätt,med eller utan tillsals av socker eUer sprit: A, kasjunötter, jordnötter, kokosnötter och paranöl-tersärat nötter och liknande frukter av de slag sora avses i nr 08.05 .. B............................... ananas, aprikoser, persi kor och blandade fruk ter (fruktsallad) .... ...... :............ 12:50 C. andra ......... 15: 20.07 Fruktsaft (inbegripet druv- raust) och köksväxlsaft, även raed tillsats av socker men ojäsloch ej innehållande sprit: A, osockrad, på kärl vägande brutto: 1, över ; 20.06 Frukter, beredda eUer kon serverade på annat sätt, med eller utan tUlsats av soc ker eller sprit: A................................ kasjunötter, jordnötter, kokosnötter och para- nöller samt nötter och liknande frukter av de slag som avses i nr 08,05 ........................ fri B. ananas ................... fri C.................... aprikoser, persikor och blandade frukter (frukt sallad) ............ 12: 50 D. andra .......... 15: 20.07 Fruktsaft (inbegripet druv- raust) och köksväxlsaft, även raed tillsats av socker men ojäst och ej innehållande sprk: A. osockrad, på kärl vägande brutto: 1. över : a. av passionsfrukt, mango eller guava fri ' Senaste lydelse 1972: 801. « Tullen beräknas efter varornas vikt inkl, sådantförefintligt emballage, med vilkel varor av ifrågava- rande slag brukar försäljas i detaljhandeln. Prop.1976/77: 28 a. av cilrusfrukter ,, 5: b. annan 10: 2, eUer därunder: a. av cilrusfrukter .. 100 kgs 7: 50 b. av köksväxter ................. 100 kgs 10: c. annan _ 100 kgS 12:50 B. sockrad ....... 30: b. av cilrusfrukter 5: 10: c. annan -- a. av passionsfrukt, mango eller guava b............. av cilrusfrukter .. 100 kg3 c............. av köksväxter .... 100 kg3 B. sockrad: 1. av passions frukt, mango eller guava .. 2. annan ..... 30: 57,06 Gam av jute eller av and ra bastfibrer for textilt än damål enligt nr 57,03 - 57,06 Gam av jute eller av and ra bastfibrer för textilt än damål enligt nr 57.03 _ 59,04 Bind- och segelgarn, tågvirke och linor, ävenflätade: A,.............................. av ändlösa syntetiska fib rer ........................... B,.............................. av ändlösa regenererade fibrer........................ C, av annat textilmalerial 59,04 Bind- och segelgarn, tågvirke och linor, ävenflätade: A,.............................. av ändlösa syntetiska fib rer ............................ B,.............................. av ändlösa regenererade fibrer ................... C, av jute .................... fri D, av annat texlilraaterial .. 62.03 Säckar och påsar av sådana slag som användes för förpackningav varor: A. synbarligen begagnade.. B, andra slag: 1. tillverkade av juteväv vägande per m- eller däröver .... 2, andra................... 62,03 Säckar och påsar av sådana slag som användes för förpackningav varor: A, synbarUgen begagnade,. B. andra slag: 1. tillverkade av juteväv 2. andra.................... Denna lag träder i kraft , ' Tullen beräknas efter varornas vikt inkl, sådantförefintligt emballage, med vilket varor av ifrågavarande slag brukar försäljasi detaljhandeln. 1976/77: 28 4 Lagom ändring i lagen (1960: 258) om utjämningsskatt på vissa varor Härigenomföreskrives att 4 § lagen (1960: 258) om utjämningsskatt på vissa varor skallha nedan angivna lydelse. Förchoklad- och konfektyrva- För choklad- och konfektyrva ror som avses i 2 § a samit för ror som avses i 2 § a samt för biscuits och wafers utgår skatten biscuits och wafers utgår skatten med för kilogram. I varans med för kUograra. 1 varans vikt inräknas sådant förefintligt vikt inräknas sådant förefintligt emballage med vilket varor av eraballage raed vilket varor av ifrågavarande slag försäljes i de- ifrågavarande slag försäljes i de taljhandeln, taljhandeln. Föröl av typ B utgår skallen raed för liter och för starköl med för liter. Dennalag träder i kraft . 1Senasle lydelse av lagens rubrik 1974: 918, = Senaste lydelse 1976: 418. Prop.1976/77: 28 Närvarande:statsministem , ordförande, och statsråden , , ,, , Anlonsson, Mogård, , , , , Mundebo,Krönmark, Burenstara , , Propositionom ändring i tulltaxan (1971: 920), m. m. Vidpågående raultilaterala handelsförhandlingar inora ramen för det allraännatull- och handelsavtalet () har elt anlal länder, främst utvecklingsländer ()framställt önskemål till och övriga industriländer (i-länder) oraförbättrade avsättningsvillkor för frärast tropiska produkter. Yttrande ifrågan har avgetts av kora-raerskollegiura, sora har inhäratat yttranden frångeneraltullstyrelsen, lantbruksstyrelsen och statens jordbruksnämnd samtnärmast berörda näringslivsorganisationer nämligen ,, , ,, kemiska industrikontor.Svenska garveriidkareföreningen. Svenska sågverks- och trävaruexportföreningen.Svenska plywoodföreningen. Träindustrins branschorganisation, , Konfektionsindustriföreningensamt . Sedandet svenska systemet raed tullpreferenser för varor från utvecklingsländerträdde i kraft har u-landskretsen vidgats med ett anlal nya länder. Några avdessa länder har anhållit om att få åtnjuta tullpreferenser vid import tillSverige. Yttrande i frågan har avgetls av komraerskoUegiura efter samråd raed generaltullslyrelsen. Riksskatteverkethar efter hörande av statens jordbmksnärand inkora-mit till finansdeparteraenletraed förslag angående storleken på utjära-ningsskalten för choklad- och konfektyrvaror,biscuits och wafers samt för öl av typ B (raellanöl) och starköl. Yttrande överförslaget har avgivils av koraraerskoUegium. Prop.1976/77: 28 6 2 Tullfrihet för ytterligare varor från utvecklingsländerna 2.1 Förslag ocb yttranden Depågående raultilaterala handelsförhandlingarna inora det allmänna tull- ochhandelsavtalet () inleddes officiellt vid ett minisler-raöte i Tokio iseptember 1973. Enligt den vid detta möte antagna s. k. Tokiodeklaralionenbehandlas tropiska produkter nu liksom under föregående handelsförhandUng inoraGATT (Kennedy-ronden) raed prioritet. Frågor sora rör dessa produkterdiskuteras i en särskild arbetsgmpp (den tropiska gmppen) och en strävan är atlresultatet skall sättas i kraft på ett tidigt stadiura i förhandlingsomgången. Förhandlingamaom tropiska produkter inleddes med att önskemål framfördes till i-ländemaom förbättrade avsättningsvillkor. har mottagit sådana önskemål frånArgentina, , , , , , ,, , , , , , , , , , , , , , , ,, , Sri Länka, , , och medlemsländerna i dencentralamerikanska gemensamma raarknaden (CACM). Önskeraålen avser, fömtorarent tropiska råvaror sora kaffe och en del oljeväxtfrön, även varor som utgör bearbetnmgareller beredningar av produkter, vilka produceras såväl i tropiska som itempererade områden, t. ex. socker. I flera fall är det fråga om industrivarorutan direkt anknytning till tropiska produkter såsom gummidäck, textil- ochkonfektionsvaror, lädervaror, skor och vissa kemiska produkter. Dehandelshinder sora man önskar få avskaffade är fraraför allt tullar, där manbegär antingen bunden tullfrihet på mest gynnad nations basis (MGN) ellertullfrihet inom ramen för det allmänna preferenssyslemet för ii-landsprodukter (GSP).Vissa länder har uttryckt önskeraål om en fastare bindning av GSP-förmånerna inågon form. Vidare begärs atl mervärdeskatten slopas för bl, a, vissa frukter,kaffe, te, oljeväxtfrön, oljor, oljekakor och kakaoprodukter och att avgifterför vissa varor såsom fetlvam- och växtskyddsavgifter avskaffas. Detbör i detta sanamanhang erinras om att har slopat tullama påpraktiskt taget alla tropiska produkter. avskaffades sålundatullen på dadlar, bananer, ananas och vissa andra frukter, alla slags kryddor,kakaobönor samt kaffe- och teexlrakt. Saratidigt sänktes tullarna på kaffe ochvissa kakaoprodukter. avskaffades tullen på ytterligare ettantal varor av intresse för u-ländema, bl. a, citroner, fikon, mandlar ochnötter, Ienlighet med förhandlingsproceduren i har bilaterala konsultationer hålUtsmellan berörda och i-Iänder, Härvid har de tre nordiska ländernaFinland, och uppträtt gemensamt. 1976/77: 28 7 Viddessa konsultationer, sora i huvudsak har varil av teknisk och klarläggandenatur, har en preliminär reaktion på önskemålen lämnats. Från svensk sida harframhållits att elt borttagande av mervärdeskatten på enskilda produkter skulleförorsaka slora tekniska svårigheter och inte ligga i linje raed principema förvambeskattningen i , Även svårigheten alt ge medgivanden i fråga omrörliga avgifter på jord-bruksreglerade varor har understrukils. Införövervägandena ora vUka erbjudanden sora skulle kunna lämnas på u-ländernasönskemål har ett omfattande utredningsmaterial tagits fram av jordbruksnämndenoch komraerskoUegiura, Kollegiet har inhämtat yttranden från flera myndigheteroch ett stort antal organisationer. I utredningsarbetet hardel, raed hänsyn till karaktären på u-lands-önskemålen, ansetts lämpligt attavgränsa det varuområde som rimligen kan anses falla inora begreppet tropiskaprodukter. och kommerskollegium förordar att erbjudandenlämnas på MGN-basis för rent tropiska produkter, dvs, råvaror som producerasendast i tropiska områden. Sådana erbjudanden bör ora möjligt ges även förvissa bearbetade eller beredda tropiska produkter sora direkt kan härledastill respektive råvara. Exempel på sådana varor är kakaoraassa, rostat kaffeoch konserver av tropiska frukter. En stor del av u-ländemasönskemål tUl avser jordbmksprodukter som produceras även utanförtropiska områden samt förädlade industtivaror. Ett tillmötesgående avönskemålen för sådana varor genom medgivanden på MGN-basis bör enligtkommerskollegiets raening undvikas, eftersom detta skulle innebära att Sverigelämnade ensidiga eftergifter, som raed nuvarande handelsraönster främst skullegagna i-ländema. Möjligheterna till tullsänkningar på MGN-basis för sådanavaror bör i stället prövas i de förhandlingsgmpper som särskilt behandlarjordbruksvaror och tullättnader på industrivamområdet. Kollegiet anser detdäremot lämpligl att erbjuda tullfrihet inom raraen för GSP för vissa varor sorainte redan nu omfattas av det svenska tullpreferens-systemet för u-landsprodukler. Krav på förbättringar avi-ländernas olika GSP-systera har fraraförls såväl i som i andraorganisationer. Mot bakgrund härav har kollegiet gjort en allraän översyn avdet svenska GSP-systeraet i syfte att utröna raöjligheterna alt utvidga varuorarådet.Härvid har framkommit all ytterligare varor som inte kan sägas ha anknytningtill arbetet i den tropiska gruppen bör kunna tas in i preferenssystemet.Detta gäller bl. a. vissa bakverk för vilka lullförmåner raedges vid importfrån EFTA- och . Ienlighet med förhandlingsproceduren lämnade , liksora flertalet övrigai-länder, prelirainära erbjudanden om tullsänkningar i dentropiska gmppen. Som ett resultat av bl. Prop.1976/77: 28 8 fördakonsultationer avser atl lämna slutligaerbjudanden. De erbjudanden sora övervägs överensstäraraer i stora drag med vadsom har föreslagits av berörda myndigheter och omfattar såväl bindningar avtullfrihet på MGN-basis som lullfrihel inom ramen för preferenssystemet för u-landsprodukter.MGN-erbju-dandena avser tullfrihet för ytterligare elt antal tropiska produkteroch enklare beredningar därav såsom kaffe, kakaoraassa, ananaskonserver ochsafter av tropiska frukter. De svenska erbjudandena innebär dessutom bindningav nu gäUande tullfrihet för akvariefisk. GSP-tuUfrihet erbjuds för bl. a.vissa livsmedelsprodukler för vUka raanufakturerings-skyddet har tagits bort iEFTA-handeln och koraraer att slopas vid import från . Erbjudandenafår ses raot bakgrund av alt praktiskt taget alla tropiska råvaror redan ärtullfria på MGN-basis och bundna vid tullfrihet sora resultat av tidigare GATT-förhandUngar.Det enda undantaget av betydelse är kaffe. För svenskt vidkommande innebär erbjudandenaatt alla varor som kan anses utgöra tropiska produkter blir tuUfria. UtöverSverige har , , , , , , , ,och lagt frara erbjudanden i den tropiska gruppen. Medfå undantag har även dessa erbjudanden begränsats till atl avse tullar ochinnebär tullättnader både på MGN-basis och inom ramen för respektive lands tullpreferenssysteraför u-landsprcdukler. EG, , och, raed undantag för etl fåtalvaror, och har begränsat sina erbjudanden om tullsänkningar iden tropiska grappen tiU jordbruks- och , Däremot har , ,, och tagit med även vissa varor inom industrivaruorarådet,t, ex, gurarai och gura-mivaror, trävaror särat olika textilvaror,företrädesvis av jute eller andra vegetabiliska fibrer eller av silke, avde i-länder som har lagt frara erbjudanden i den tropiska gruppen har emeUertidbegränsat sig till det rent tropiska varuorarådet. Tullsänkningarna varierarmellan olika länder. Sålunda erbjuder de nordiska länderna i samtliga falltullfrihet (raed undantag av kaffe i erbjudande). En stor del averbjudandena från , , och AustraUen avser också tullfrihet.De tre nordiska länderna har liksom flera andra länder lämnat sina erbjudandenutan krav på motprestationer från sida. Från EG:s sida har uppgivitsatt man inte väntar sig någon strikt reciprocket i den tropiska gruppen raenman förbehåller sig rätten att senare i förhandlingsomgången i lärapUga sararaanhangbegära sådana medgivanden från som inte strider raot den individueUautvecklingssituationen samt de finansiella och handelsmässiga behoven. ÄvenJapan väntar sig vissa bidrag från sida, intar i denna frågaen särställning genom att dess erbjudanden har gjorts avhängiga av medgivandenfrån länder som kommer att få en väsentiig fördel av erbjudandena. Prop.1976/77: 28 9 Liksomunder föregående muUUaterala handelsförhandling inom det allmänna tull- ochhandelsavtalet () särbehandlas tropiska produkter även i nu pågåendeförhandlingsomgång. Ett stort antal länder, främst har inom ramen förden procedur som har fastställts i riktat önskemål tiU industriländernaangående tullättnader och avveckling av vissa s. k. icke tariffärahandelshinder saml avskaffande av varuskatter av olika slag. De önskemål sorahar riklats raot innefattar förutom rent tropiska råvaror sora kaffe,även vissa bearbetningar eller beredningar av sådana råvaror. Många önskemålavser dock varor som inte kan anses utgöra tropiska produkter, t. ex. guramidäck,lädervaror, textil- och konfektionsvaror, skor samt vissa kemiska produkter. har,efter hörande av berörda myndigheter och organisationer, avgett yttrande överde framförda önskemålen. I yttrandet, sora behandlar medgivanden endastavseende tullar, föreslås att kvarvarande tullar på orostat och rostat kaffe ora20 resp. för kUo-gram och på vissa bearbetade tropiska produkteravskaffas. Härutöver förordas att ytterligare ett antal varor görs tullfriainom raraen för det svenska preferenssyslemet för u-landsprodukter. Några avdessa varor har ingen anknytning till arbetet i den tropiska gruppen. För egen del finner jag,liksom bl. a. komraerskoUegiura, att medgivanden inora ramen för de särskildaförhandlingarna i den tropiska gruppen i i allt väsentligt bör avsetropiska produkter och varor som' har framställts genom en begränsadbearbetning av sådana produkter. 1 likhet med vad som sker i andraindustriländer bör medgivanden lämnas endast på tullområdet och inle påmervärdeskatte- och punklskatle-områdena. Jag föreslår, i Ukhet med vad komraerskoUegiuram, fl, har förordat, alt nu utgående tullar slopas på kaffe, kakaomassa, bereddeller konserverad ananas, saft av passionsfrukt, mango och guava, garn av juteeller andra bastfibrer, bind- och segelgarn, tågvirke och linor av jute samticke begagnade säckar av jute. De varor för vilka jag här föreslår tullfrihethar upptagits i ett inom upprättat förslag till lag omändring i tulltaxan (1971: 920, ändrad : 1182), Jag föreslår vidareatt det svenska tullpreferenssystemet tiU förmån för utvidgas raedytterligare några varor. Förteckning Över dessa varor bör fogas till regeringsprolokolleti detla ärende som bUaga, Svenska skyddsintressen är endast i ringa mån berördaav de föreslagna lullmedgivandena, vilka leder till ett bortfall avtullintäkter om ca 23 milj, kr. Av detta belopp svarar kaffe ochkaffeprodukter för drygt 22 milj. kr. Endastelt fåtal industriländer har avskaffat alla tullar inora det tropiskavaruområdet. Om förslagen genomförs blir alla tropiska varor Prop.1976/77: 28 10 tullfriavid imporl till , Av den totala importen från alla u-ländertillsammantagna blir tuUfri, Importen från de minst utvecklade ländernablir tullfri till , Av u-landsimporten är det i huvudsak endast vissajordbruks- och livsraedelsprodukter och varor inom beklädnadsområdet somfortfarande blir fullbelagda. De föreslagna tullältnaderna bör genomföras den 1januari 1977, 3 Ytterligare preferensberättigade utvecklingsländer 3.1 Förslag och yttrande Detsvenska preferenssysleraet, sora trädde i kraft , innebärtullfrihet vid import från av flertalet industriella hel- ochhalvfabrikat och vissa livsmedel. Liksom i praktiskt taget alla i-länder harundantag gjorts för varor som är särskilt utsatta för lågpriskonkurrens, t, ex,kläder, handskar och skor. De svenska preferenserna avser länderna i den s, k.77-gmppen, som vid tiden för ikrafllrädandet av systemet innefattade 90utomeuropeiska länder särat och , Preferensberättigade ärvidare , , Mongoliska , , DemokratiskaFolkrepubliken , samt vissautomeuropeiska områden som står under preferensgivande länders överhöghet, bl,a, , och länder för vilka i-länder ansvarar. Dessutom medges ochi särskild ordning och tullpreferenser. Sedandet svenska preferenssystemet trädde i kraft har 77-gruppen fått nya medlemmar.Bland dessa återfinns samt de nu självständiga länderna , ,och , vilka har varit preferensberättigade iSverige i egenskap av områden, för vilkas utrikesförbindelser annatindustriland () har svarat. Även och , som redan är preferensberättigadei , tillhör numera 77-gruppen. ,, , Mosambique, Säo Toraé och Principe, samt Tongasom ingår i u-landskretsen är inte preferensberättigade liksom inte heUer detportugisiska området . EG, , , och medgerdessa länder och rält till preferenser, , och Macaohar ansökt ora preferensbehandling i , Yttrandei frågan har avgetls av koramerskollegium efter samråd med generaltullslyrelsen,Reraissinstanserna har härvid inte haft något att invända mot all del svenska preferenssystemetutvidgas till att omfatta även ovannämnda länder och . Iraportenfrån berörda länder och är relativt obetydlig. Av en sararaanlagd importår 1975 till ett värde av 49 milj, kr. Prop.1976/77: 28 11 Den tullbelagda importen bestod till övervägande delen av klädervilka inte är preferensberättigade vid iraport till saml av kaffe. Den iraportsom skulle bli preferensberättigad ora de berörda länderna och Macaoinkluderades i preferenssysleraet uppgår till ett värde av ca 0,7 railj, kr,(beräknat raed utgångspunkt import), Desvenska tullpreferenserna för , sora trädde i kraft den 1 januari1972, innebär tullfrihet för flertalet industriella hel- och halvfabrikat ochför vissa livsmedel. Preferenserna avser elt stort anlal länder och områden.Sedan ikraftträdandet har nya länder bildats, , och Macaohar ansökt om preferenser i , Dessa förhållanden aktualiserar frågan omSverige nu bör utvidga systemet med lullpreferenser till vissa ytterligareländer och oraråden, 1likhet med koraraerskoUegiura och generaltullslyrelsen föreslår jag all ,, , Mogarabique, Säo Toraé och Principe, , ochMacao inkluderas bland de preferensberättigade länderna och områdena i detsvenska systeraet med tullpreferenser till förmån för . Möjlighetför de nämnda länderna och att få lullpreferenser bör gälla från den 1januari 1977. EnUgtlagen (1960: 258) om utjämningsskatt på vissa varor (ändrad : 418)utgår skatt för choklad- och konfektyrvaror (med vissa undantag), biscuits och waferssamt för öl av typ B (mellanöl) och starköl när varorna tillverkasyrkesmässigt för försäljning eller införs lill landel, Uljämningsskaltenpå choklad- och konfektyrvaror samt biscuits och wafers infördes isyfte att täcka koslnaderna för den interna prisutjämning för vissa livsmedelsproduklersom då infördes. Genom prisuljämningen ges de inhemska producenterna tillgångtill råvaror för sin tillverkning till världsmarknadspris utan hinder av denhögre prisnivån i som är en följd av jordbruksregleringen. Prisuljämningenavser råvarorna socker, glykos, fetlvaror, mjöl, havregryn, ägg och äggalbuminsamt mjölk. Utjämningsskatten utgick från början med , höjdes den 1 juU1966 tiU , sänktes tiU , lill40 öre, till saml höjdes Prop.1976/77: 28 12 återden tiU och till för kilogram.Ändringarna berodde på utvecklingen av kostnaderna för utjämningsbidragen. FörmeUanöl och starköl infördes utjämningsskatt ora 3 resp. 4öre för liter. För raall infördes saratidigt intern råvarupris-utjämning avsamma typ som tillämpades inora bl. a. choklad- och kon-fektyrområdet. Uljämningsskaltenför mellanöl och starköl höjdes liU 5 resp. för literoch sänktes den 1 aprU 1973 till 4 resp, för liter samt var suspenderadunder , Även dessa åtgärder hängde samman med ändringar ikostnaderna för prisuljämningen. Prisutjämningenomfattar även senap, såser, soppor, frukostflingor och fiskkonserver. För dessavaror uttas eraeUertid inte någon utjära-ningsskatt. Dessutom förekomiraerextern prisuljämning i form av rörliga avgifter vid gränsen för ett antal livsmedelsinduslriprodukler. SkattskyldigtiUverkare skall avge deklaration till ora vissaleveranser av skattebelagda varor, I deklarationen yrkar tiUverkaren saratidigtutjäraningsbidrag för de råvaror sora har använts vid tillverkningen och förvilka han är berättigad till bidrag. Jordbruks-näranden tillställer riksskatteverketoch berörda skattskyldiga raånadsvis i förväg uppgifler om de prisutjämningsbeloppsom skall gälla för närmast följande månad. utbetalarsedermera tUl vad sora har tUlgodoförts skallskyldiga iprisutjämnings-bidrag. Kostnadernaför råvaruprisutjämningen utgår ur förslagsanslaget Prisreglerande åtgärder påjordbrukets område. Kostnaderna för innevarande budgetår har beräknats tUl 120milj, kr. Beräkningarsom har gjorts inom jordbruksnämnden visar att kostnaderna för prisutjämningenför choklad- och konfektyrvaror, biscuits och wafers har stigit som en följd avatt världsmarknadspriserna på jordbruksråvaror har sjunkit. För all uppnåkostnadstäckning av bidragen krävs därför en höjning av utjämningsskatten tilluppemot en krona för kilogram. har föreslagit att skatten nuhöjs för berörda varor till för kilogram, har däreraotinte ansett sig kunna förorda någon väsentiig höjning mot bakgrund av det labilaväridsmarknadsläget för jordbruksråvaror. Riksskatteverketförordar på grundval av de beräkningar som har utförts inora jordbmksnämndenen höjning av utjämningsskatten för mellanöl och starköl med lUl 5 resp.6 öre för liter, KommerskoUegium föreslår att prisutjämningssystemet förmellanöl och starköl slopas eftersom importen av mellanöl har minskat kraftigtunder senare tid.