prop · G00359 · 1976-12-31 00:00:00 — Härigenomföreskrives att 86, 88 och 89 §§ universitetsförordningen (1964: 461)1 sjllupphöra att gälla vid utgången av , 1Förordningen omtryckt 1975: 336, Senaste lydelse av 88 § 1976: 706förordningens rubrik 1975: 336, 1976/77: 59 12 Lagom ändring i förordningen (1964:538) om socialhögskolorna Härigenomföreskrives att 28 och 29 §§ förordningen (1964: 538) om socialhögskolorna!skall upphöra att gälla vid utgången av , 1Förordningen omtryckt 1971: 343, Senasle lydelse av förordningens rubrik 1975:1220. Lagom ändring i förordningen (1965:494) med stadga för jordbrukets högskolor Härigenomföreskrives att 101103 §§ förordningen (1965: 494) med stadga för jordbruketshögskolor skall upphöra att gälla vid utgången av . §Förordningen omtryckt 1971: 423. Senaste lydelse av förordningens rubrik 1976:973. Lagom ändring i förordningen (1967:236) om journalisthögskolorna Härigenomföreskrives alt 32 och 33 §§ förordningen (1967: 236) om journalisthögskolorna!skall upphöra att gälla vid utgången av . 1Senaste lydelse av förordningens rubrik 1975: 1217. Lagom ändring i förordningen (1967:273) om gymnastik- och idrottshögskolorna Härigenomföreskrives att 30 och 31 §§ förordningen (1967: 273) om gymnastik- ochidrottshögskolorna skall upphöra att gälla vid utgången av , 1Senaste lydelse av förordningens rubrik 1975: 415, Lagom ändring i förordningen (1968:318) om lärarhögskolorna Härigenomföreskrives att 56 och 57 §§ förordningen (1968: 318) om lärarhögskolorna!gkall upphöra att gälla vid utgången av . 1Förordningen omtryckt 1971: 463. Senaste lydelse av förordningens rubrik 1975:361. 1976/77: 59 13 Lagom ändring i förordningen (1972:308) om Härigenomföreskrives atl 22 och 23 §§ förordningen (1972: 308) om bibliotekshögskolanskall upphöra atl gälla vid utgången av , 1Senaste lydelse av förordningens rubrik 1975: 50, 1976/77: 59 14 Närvarande:statsråden , ordförande, , , , , ,, , Asling, Söder, , Mundebo, Krönmark, Ullslen,, , och, såvitt gäUer punkterna 4.2.7 och 4,2.28, statsrådetMogård. Propositionom utbildning och forskning inom högskolan m. m. Ianledning av prop, 1975: 9 fattade vid beslutrörande reformering av högskoleutbildningen m. m. Medstöd av regeringens beslut tillkallade dåvarande chefen förutbUdningsdepartementet sakkimni-ga att ingå som ledamöter ien central och sex regionala organisationskommittéer för högskolereformen. för högskolereformen (H 75) överlämnade i augusti 1976förslag till högskolelag m. m. och förslag till föreskrifter omfakultets- och sektionsorgan samt förslag till föreskrifter rörandeorganisation för högskoleutbildning, (FUN) fick i uppdrag att komma in med förslag till debestämmelser rörande forskarutbildning som bör ingå i en förordning omhögskoleutbUdning att gälla fr. o. m, . FUN har i september 1976kommit in med sistnämnda förslag. ÖverH 75:s och FUN:s förslag har efter remiss yttranden avgetts 1 Ledamöteri centrala organisationskommittén för högskolereformen: nu mera statssekreteraren , utredningschefen , filosofie kandidaten , landstingsrådet , lektorn , riksdagsledamoten , direktören , avdelningsdirektören , direktören , utbildningschefen , riksdagsledamoten , professorn , byrådirektören , univer sitetskanslern , sekreteraren , f, d, statssekretera ren (ordförande) och överdirektören , 2 RiksdagsledamöternaAnna , (ordförande) och , numera planeringschefen , professorn , docenten och professorn , 1976/77: 59 15 avstatskontoret, , universitets- och högskoleämbetet,styrelsen för fortbildning av journalister, , ,arbetarskyddsstyrelsen, , , universiteten,tekniska högskolan i , , högskolan i ,gymnastik- och idrottshögskolorna, lärarhögskolorna, socialhögskolorna,, journalisthögskolorna, forskningsbiblioteksrådet,länsskolnämnderna, förskoleseminarierna, slöjdlärarseminariet, seminarierna förhuslig utbildning, , sjöbefälsskolorna i Slockholm, ,och , utbildning av sjuksköterskor,musikhögskolorna, statens scenskolor, statens musikdramatiska skola, statensdansskola, dramatiska institutet, styrelsen för jordbrukets högskolor ochstatens veterinärmedicinska anstalt, landstingskommunerna i , ,, , , , , ,, , , och , , ,, , , , , ,, samt , , , ,, , , , , , , ,, , , , , , , ,, , , och kommuner. för defria konsterna. , CentralorganisationenSACO/SR, i , ,organisationskommittén för högre musikutbildning, forskningsrådsutredningen,ulredningen om skolan, staten och kommunerna, 1974 årslärarutbildningsutredning, forskarutbildningsutredningen, organisationskommittéernaför , , , / , och Umeåhögskoleregioner. och reklamulbildning gemensamt, och läns vårdskoleförbund.Konstindustriskolan i , Sociala barna- och ungdomsvårdsseminariet iStockholm, , och gemensamt,Teknologorga-nisationen REFTEC samt . Härutöverhar skrivelser kommit in från bl, a, vissa studentkårer ochelevsammanslutningar samt vissa institutioner vid universitet och högskolor m,fl,, Svenska hälso- och sjukvårdens tjänstemannaförbund,19, för högskolefrågor iKristianstads län och . H75 har vidare lämnat förslag om ordning för att avge förslagtill rektor vid slallig högskoleenhet och om interimistiska organ för den nyahögskolan samt om förordning om lärare vid statiiga högskoleenheter m, m.Dessa skrivelser har inte remitterats. 1976/77: 59 16 Medstöd av Kungl. Maj:ls bemyndigande tUlkallade statsrådet sakkunniga* för utredning rörande det obligatoriskamedlemskapet i studerandesammanslutningar m. m. Utredningen (U 1973: 03) antogbenämningen , Kommitién överlämnade betänkandet(SOU 1976: 14) Kårobligatorium? Eflerremiss av belänkandet har yttranden avgetls av justitiekanslern,, , kammarkollegiet, statskontoret,, , , universitelskanslersämbetet,, centrala ,, , , ,kammarrätten i , för de fria konsterna, direktionen förHandelshögskolan i , styrelsen för gymnastik- och idrottshögskolorna,, dramatiska institutet, styrelsen förjordbrukets högskolor och statens veterinärmedicinska anstaU, länsstyrelserna iSlockholms, , samt , landstingskommunernai , , , , , ,och , samt , , ,, , , , , , , ,, , , , , , och Umeåkommuner. CentralorganisationenSACO/SR, i , organisationskommittén för högremusikutbildning, expertgrupp för konstutbildning,forskarutbildningsutredningen, centrala organisationskommittén förhögskolereformen. i , Bibliotekshögskolansstudentkår. , Elevkåren vidförskoleseminariet i , Elevkåren vid förskoleseminariet och lärarhögskolani , Elevkårema vid journalisthögskolorna i och ,Elevkåren vid i , iUppsala, Filosofiska fakulteternas studentförening, . Gymnastik- och i studentkår,förenade studentkårer, KuratorskoUegiet i , Kuratorskonventet iUppsala, kårortsnämnderna i , , och ,Lantbrakshögskolans studentkår. i elevkår, Lärarhögskolansi elevkår, i , Moderata ungdomsförbundet.Skogshögskolans studentkår. Socialhögskolomas studentkårers organisation,studentkårers centralorganisation. Studentkåren i ,studentkårerna 1Vid tidpunkt för avlämnande av betänkandet departementsrådet (ordförande), riksdagsledamöterna , juriskandidaten , docenten och byrådirektören . 1976/77: 59 17 vidlärarhögskolorna i , och , Studentkåren viduniversitetet i , sjuksköterskeelevers förbund, , , Umeåstudentkår, studentkår, samt Örebrostudentkår. Dessutomhar yttranden inkommit från studentkår. vidJournalisthögskolan i , nation, Konslin-dustriskolans i Göteborgelevkår, nation. Kåren vid i , , förenade studentkårer, Teknologersstudentkår, , samt Tek-nologsammanslulningen vid Lunds tekniskahögskola, Idet följande tas även upp vissa frågor som berör särskilda utbildningsområdeninom högskolan. Medstöd av Kungl, Maj:ts bemyndigande tillkallade statsrådetMoberg en sakkunnig* för översyn av utbildningen vidjournalisthögskolorna. Utredningen (U 1973: 08), som har antagit namnetjoumalistulbildningsutredningen (Jubu), har avlämnat belänkandet (SOU 1975: 25)A jour, Eflerremiss har yttranden över betänkandet avgetts av statskontoret,, , statens personalutbildningsnämnd,universitetskanslersämbetet, som har överlämnat yttranden frånuniversiteten, , högskolan i ochbibliotekshögskolan och högskolor,för universitetoch högskolor, , , samarbelsnämndenför journalisthögkolorna, joumalislhögskoloma, styrelsen för fortbildning avjournalister, dramatiska institutet, pressutredning, kulturrådet.Svenska kommunförbundet. , ,, i ,. A-pressens samorganisation, Föreningen , . Grafiska instimtet och Institutet förhögre kommunikations- och reklamulbildning gemensamt, pressinslitutet, ,, , , och . Dessutom har yttranden inkommit från TeknologorganisationenREFTEC, , organisationskommittén för högskoleregion,samarbetskommittén för /, kursledningen för denyrkesinriktade studiekursen i informationsteknik vid i för högskolefrågor i , 1T, f, departementsrådet , 2 1976/77. 1 saml nr 59 1976/77: 59 18 Huvuddelenav förslagen i propositionen om reformering av högskoleutbildningen förutsatteför sitt förverkligande ett fortsatt planerings-och utredningsarbete. Vadgäller vårdyrkessektorn har detta skett dels inom den cenirala och de regionalaorganisationskommittéerna, dels genom beredning inom en särskild grupp inomutbildningsdepartementet kallad VÅRD -76. Denna beredningsgrupp har medskrivelse överlämnat förslag lill utbildningsplaner m. m,för vissa vårdutbildningar i högskolan. Vissa frågor i anslutning tillberedningens förslag redovisas i det följande. Vidarebehandlas vissa frågor om utbildningen på kulturområdet. Med slöd av Kungl.Maj:ts bemyndigande tillkallade statsrådet den 5april expertgrupp* (U 1973: 05) för konstutbildning (K 73)med uppgift att utreda vissa frågor som rör utbildning inom bildkonst,konsthantverk och design. Expertgruppen har lagt fram sittslutbetänkande (DsU 1976: 1) Den högre utbildningen inom bild- och formområdet (II), Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetts av statskontoret,, universitets- och högskoleämbetet, centrala ,, , ,, . för de fria konsterna medkonsthögskolan. , , Sverigeshantverks- och industriorganisation. Tjänstemännens centralorganisation.Centralorganisationen /SR, folkhögskoleutredningen,sludiestödsutredningen. Föreningen och industriformgivare. Konstnärernas riksorganisation.Konstindustriskolan i , Konstnärliga och litterära yrkesutövaressamarbetsnämnd (Klys), . Svenska fotografernas förbund.Svenska inredningsarkitekters riksförbund. Svenska sjukhus- ochinstitutionsfotografernas förening och i , Härutöverhar skrivelser kommit in från , Föreningen klädformgivare. Svenska journaUstförbun-det och Textilfacket vidkonstfackskolan. Den25 gav dåvarande departementschefen generaldirektören i uppdrag att komma in med betänkande och förslag rörande konsthögskolansarkitekturskolas framtida ställning, särskilt i relation till Nordplan), har lagt frambetänkandet (Ds U 1976: 2) arkitekturskola. Uppgifter ochframtida stäUning. Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetts av statskontoret,, , och statens *Kanslichefen (ordförande), byråchefen ,professorn och professorn . 1976/77: 59 19 historiskamuseum, universitetskanslersämbetel, efter hörande avkonstfackskolan, , , ,statens råd för byggnadsforskning, ,siatens planverk, nordiska . för defria konsterna med , Svenska kommunförbundet.Centralorganisationen /SR, ,konslnärsutbildningssakkunniga. Konstnärliga och litterära yrkesutövaressamarbetsnämnd (Klys), Stiftelsen . Härutöverhar skrivelser kommit in från , eleverna vid . Föreningen arkitekter,konstvetenskapliga institutionerna vid universiteten iUppsala, , , och , ,, utbildningsrådet för arkitektur viduniversitetskanslersämbetet. i och Kirke- ogundervisningsdepartementet i . Behovetav en översyn av utbildningen vid statens scenskolor anmäldes i förra åretsbudgetproposition (prop. 1975/76: 100 bil. 10 s. 152 154, UbU 1975/76: 18,rskr 1975/76: 158), Genom regeringsbeslut fick statenskulturråd och dåvarande universitetskanslersämbetet i uppdrag atl gemensamlgöra översynen, som främst skall gälla utbildningens inriktning och omfattaingoch dess pedagogiska och studieorganisatoriska uppläggning. Enligt direktivenskall översyns-arbetet och de förslag vartill det kan leda redovisas iomgångar. Den inledande fasen av arbetet skall bestå i en analys av denuvarande undervisningsformerna och kostnaderna. Kulturrådetoch ämbetet har tillsatt en gemensam arbetsgrupp för översynsarbetet. I dendelrapport från arbetsgruppen (: 5) Utbildningen vid statensscenskolor som överlämnades med framställningen om anslag för detkommande budgetåret tiU scenskolorna behandlas organisation, undervisning ochkostnader för utbildningen som den nu bedrivs vid skolorna. Riksdagenbeslöt att högskoleutbildningen skulle reformeras (prop. 1975: 9,UbU 1975: 17, rskr 1975: 179). En central del av reformen är att underlätta förnya grupper att få tillgång till högskoleutbildning. En grund för att nå dettamål lades av riksdag genom beslut (prop, 1972: 84, UbU 1972: 31, rskr1972: 240) om godkännande av vissa riktlinjer för en reformering av reglernaom behörighet, urval m, m, för den högre utbildningen. Genom beslutet vid 1975års riksdag fullföljs arbetet med att vidga behörigheten till högskoleut- 1976/77: 59 20 bildningoch att ändra formerna för urval till spärrad utbildning. Beslutet innebärvidare alt högskoleutbildningen byggs ut på ett större antal orter än hittills.Högskolan ges en klarare avgränsning. Den skall omfatta i huvudsak allutbildning över två- och treårig gymnasieskoleutbildning. En enhetligorganisation av studierna inom hela högskolan i förening med en betydandeförstärkning av rätten att lokalt besluta om utbudet av utbildning ochundervisningens uppläggning öppnar nya möjligheter till samverkan mellanskilda utbildningar inom högskolan. Vidare breddas genom en förändradinstitutionell organisation samspelet mellan högskolan och samhälls- ocharbetslivet i övrigt. Utbildningen skall utformas så att den främjaråterkommande utbildning. Den skall bygga på vetenskaplig grund, utvecklaförmågan till kritiskt tänkande hos de studerande och gynna deraspersonlighetsutveckling samt tillgodose samhällets behov av människor medhögskoleutbildning. Den1 juli skall den nya högskolan införas. Del sker efler avförberedelser. a. vissa myndigheter fram tankenpå en utredning kring den högre utbildningens problem såsom de avtecknade den av riksdag beslutade planeringsperiodens utgång. Sedermeratillsattes utbildningsutredning (U 68, U 1969: 47) som lade framresultaten av sitt arbete i huvudbetänkandet (SOU 1973: 2) Högskolan. Efterremissbehandling lades utredningens förslag och de synpunkter som kommit framremissvägen till grund för ytterUgare överväganden i en parlamentariskt sammansattgrupp, U 68-beredningen. Dess arbete lades sedan tiU grund för regeringensproposition (1975: 9) om reformering av högskoleutbildningen m. m. Det var medutgångspunkt i detta samlade material som vid riksmötefattade det beslut jag har erinrat om. Detär givet att några av förutsättningarna för reformarbetet har hunnit att ändrasig under en så lång utredningsperiod. a. har tiUström-ningen av studerandetill universitetens fria fakulteter minskat. Ålderssammansättningen hosstuderandepopulationen har också förändrats kraftigt. Inslaget av äldrestuderande, , har blivit allt större. Innebörden härav är bl. a. attmånga studerande har en annan bakgrund och andra erfarenheter när de påbörjarhögskolestudier än vad tidigare var fallet. Insikten om att det är nödvändigtatt planera utbUdningens innehåll för att möta skiftande krav från denenskilde och från samhället har vuxit. I vissa avseenden har utvecklingenemellertid gått långsamt. Hit hör strävandena att bredda rekryteringen tiU högskolestudierfrån skilda grupper i samhäUet. EnUgt min mening kvarstår alltjämt en socialsnedrekrytering till högskolestudier. Könsfördelningen bland dehögskolestuderande uppvisar endast små förändringar bort från ett alltförtraditionsbundet mönster. Enhörnsten i högskolereformen är att geografiskt öka utbildningens 1916fil: 59 21 tillgänglighet.Utbildningen skall byggas ut på andra orter än universitetsorterna. Med dennainriktning på reformarbetet främjas den sociala rekryteringen tillhögskolestudierna. Den beslutade utbyggnaden har också regionaipolitiskbetydelse. Högskolereformen förbereds av bl. a, sex regionalaorganisationskommittéer. Deras arbele visar att det på utbyggnadsorterna finnsgoda förutsättningar atl med utgångspunkt i lokala resurser och lokalaförutsättningar i övrigi utveckla och förnya högskoleutbildningen, 1975års riksdagsbeslut innebär också att en försöksverksamhet med yrkestekniskhögskoleutbildning har inletts. F. n. ges sådan utbildning på nio orter. Påytterligare tre orter kommer försöksverksamhet atl starta /78.Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) har i uppdrag att följa och utvärderaförsöken. Närden nya högskolan införs markerar detta början på etlreformarbete i vid mening, utfört i det dagliga arbetet av dem som verkar inomhögskolan. Det intensiva förberedelsearbete som har genomförts på alla nivåerunder den gångna perioden får inle avstanna. Syftet med högskolereformen harockså varit att skapa den yttre ramen för ett fortlöpande inreomdaningsarbete. Riktlinjerna i stort för det kommande arbetet har lagts fast idel nämnda riksdagsbeslutet, Iöverensstämmelse med vad föredraganden hade förordat uttalade år 1975också att grundläggande bestämmelser om högskolan bör stadfästas i lag.Regeringen uppdrog sedermera åt en central organisationskommitté (U 1975: 04)för högskolereformen (H 75) och organisationskommittén för de av riksdagenbeslutade sex högskoleregionerna att utarbeta förslag till en högskolelag ocherforderliga förordningar, indelning i högskoleenheter, sammansättning av olikaorgan m. m. H 75 avlämnade sitt förslag till högskolelag m, m. den 26 augusti1976. I enlighet med vad som angavs i regeringsförklaringen lät jag remitteraH 75:s slutliga förslag till berörda myndigheter och organisationer. Deavvikelser från H 75:s förslag tiU lag m, m. och tidigare beslutsom jag i del följande förordar grundar sig på såväl de riktlinjer förutformningen av högskolan som anges i regeringsförklaringen som de synpunktervilka har framförts i remissvaren. Innan jag tar upp förslaget tillhögskolelag tUl behandling viU jag i korthet beröra några av de nyssnämndaförändringarna. Iregeringsförklaringen framhålls att ingen totalspärr får finnas föi tiUträdetill högskoleutbildning. Detta innebär ingen motsättning till beslutom planeringsramar för högskolan så länge dessa grundas på en generösberäkning av resurser. I ett sådant läge kommer den som så önskar att beredasutbildning inom högskolan, i varje fall såvitt rör UtbUdningar som inte ärbegränsade på grund av otillräcklig tillgång till lokaler, laborativa resursereller praktikplatser. 1976/77: 59 22 jagemellertid konstatera att det underlag som finns för att beräknatillströmningen lill skilda högskoleutbildningar inte räcker för atl göra en ialla lägen hållbar bedömning av vilka resurser som behövs för att tillgodoseefterfrågan på utbildning inom olika delar av högskolan och dess skildaregioner. Jag kommer därför att i det följande förorda en komplettering avriksdagens beslut om planeringsramar med en garanti för alt bedömningen avresursbehovet för utbildning, som i likhet med nuvarande ordning bör ha fritillströmning, skall kunna korrigeras under löpande budgetår om behov däravföreUgger, Jagvill stryka under att vad jag i delta avseende förordar ligger i linje medsträvandena att vidga möjligheterna för nya grupper av studerande att fåtillträde lUl högskoleutbildning. Jag utgår från att sådana studerande kankomma att vilja pröva sig fram med inledande studier i sådana enstaka kurservilkas motsvarighet utgör ospärrad utbildning. Därmed bör också den förordadegarantin kunna möjliggöra en växling mellan arbetsliv och studier. Samtidigtvill jag betona att de kommande regionstyrelserna i detta sammanhang kan få enbetydelsefull roll för planering av utbildningsutbudet inom regionerna och fördelningav resurser för detta på orter, Iregeringsförklaringen anges också att befogenhetsfördelningen mellan centrala,regionala och lokala organ bör ses över i syfte att åstadkomma en ökaddecentralisering. Det har inte varit möjligt att som har ståtttill buds för beredning av föreliggande förslag också genomföra en analys avdetta slag. Dessutom är det en fördel om en sådan analys kan grundas på någontids tillämpning av den nu föreslagna arbetsfördelningen mellanhögskolemyndigheterna. Enligt min mening är denna fråga av sådant slag att denbör beredas i direkt anslutning till regeringskansliet.Universitetskanslersämbetet har i sitt förslag till anslagsframställning /78 redovisat sin planering för utvärdering av högskolereformen.Det är uppenbart att en utvärdering av det breda slag som UHÄ avser attgenomföra också kommer atl beröra befogenhelsfördelningen mellan högskolansolika myndigheler. Det är därför angeläget att den nämnda beredningen avdenna fråga sker i nära samverkan med UHÄ:s utvärderingsarbete. Iregeringsförklaringen framhålls att det fortsatta arbetet med att reformerahögskolan nu bör få sin tyngdpunkt förlagd till utvecklingen av utbildningensinnehåll. Jag är övertygad om att när de yttre ramarna för verksamheten väl harlagts fast kommer utvecklingen av utbildningens innehåll att stå i centrum fördet fortsatta arbetet. Jag har tidigare nämnt att en sådan utveckling redanhar börjat under arbetet med att förbereda reformen, I del följande kommer jagatt redovisa exempel på detta och förorda att vissa förslag i frågan redan nuföreläggs för beslut. En viktig förutsättning för det arbete jag härberör är att de lokala myndigheterna har stor frihet att disponera 1976/77: 59 23 sinaresurser för atl pröva nya utbildningsalternativ. Jag kommer på några punkteralt förorda en vidgning av denna frihet i förhållande till H 75:s förslag.Denna frihet bör naturligtvis förenas med tillgång till erforderliga resurser.Även här har jag sökt tillgodose framförda önskemål om en uppbyggnad avbasresurserna för utbildning och forskning. Riksdagenulalade i samband med beslutet om högskolereformen att indelning ihögskoleenheter på nuvarande högskoleorter efter en ytterligare beredningborde föreläggas . Förslag härom har utarbetats av de regionalaorganisationskommittéerna. H 75 har i den tidigare nämnda skrivelsen tUlstyrktförslagen. Jag vUl redan nu anmäla att jag kommer atl förorda avvikelserfrån förslagen såvitt avser organisationen för utbildningar inom kulturområdeti Slockholm och för den högre utbildningen vid sjöbefälsskolorna. Jag ansernämligen att ytterligare tid måste ges för att man skall finna former för hurdessa utbildningar med sina speciella förhållanden bäst skall organiseras inomhögskolan. Detta arbete som självfallet bör bedrivas i nära kontakt med berördaskolor och regionstyrelser bör vara avslutat i sådan tid att vid1977/kan föreläggas förslag om skolornas organisatoriska ställninginom högskolan. Jag vill betona att dessa utbildningar självfallet dock redanfrån skall anses utgöra högskoleutbildning och alltså ingå iden nya högskolan. Genomriksdagens tidigare beslut och de åtgärder som jag förordar i delta sammanhangfår högskolan således nya och kraftigt vidgade uppgifter som den gesen förstärkt och klarare stäUning i en för utbildningsväsendet övergripandepolitik. Högskolan bör härigenom bli bättre ägnad att möta behov och önskemålfrån de vitt skilda grupper som bereds möjlighet att få del av dessutbildning. Den forskningens frihet som har varit ett avuniversitetens kännetecken kommer alt prägla också den nya högskolan samtidigtsom forskningens kontakter breddas med utbildningar av skilda slag och med samhällsintressenutanför högskolan. Det är min övertygelse att detta kommer att leda till enutbildning som är fastare förankrad på vetenskaplig grund och till ettfruktbärande utbyte av information och impulser mellan samhälle och forskning. 2 Reformering av högskoleutbildningen