prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — med tanke på den utökadekampanjverksamhet som hänger samman med de nya spärreglerna. Det sammanlagdaanslagsbehovet uppgår således till 36,5 milj, kr. JaghemstäUer att regeringen föreslår att till Vinstutlottning i lönsparandet m. m. /78 anvisa ett förslagsanslag av , 1976/77Anslag 80 000 000 1977/78 Förslag 80 000 000 Under /76 beslutades att för Sverigesdel godkänna överenskommelsen mellan , , Is- 1976/77:100 Bilaga 10 Ekonomidepartementet 38 land,och om upprättande av en nordisk investeringsbank (prop, 1975/76:108, NU 1975/76: 40, och rskr 1975/76: 231), godkände därvid ävenatt svenska staten ikläder sig betalningsansvaret för andel,uppgående till 18() milj, DFL (särskilda dragningsrätter), av bankensgrundkapital och att cn fjärdedel av andel, dvs, 45 milj, SDR, ställstUl bankens förfogande i tre lika stora poster inom vissa överenskomnatidsfrister, nämligen 2, efter överenskommelsen ochstadgarnas ikraftträdande. anvisade ett reservationsanslagav 80 milj, kr, för de betalningar som skulle fullgöras under budgetåret1976/77, riksbank har överfört motvärdet av 15milj, SDR till banken med anlitande av förevarande anslag. Nästa inbetalning till banken skaU äga rum iaugusti 1977 och, i likhet med den tidigare, omfatta 15 milj, SDR, För dennabetalning bör anvisa medel under nästa budgetår. Anslaget bör förasupp med 80 milj. kr., vUket inkluderar en viss reserv för eventuella förändringari kronans värde i förhåUande till SDR. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att till Nordiska investeringsbanken för budgetåret1977/78 anvisa ett reservationsanslag av . 1976/77:100 Bilaga 10 Ekonomidepartementet 39 Sid, Anslag kr. A. Ekonoinidepartementet m.m. 4 Ekonomidepartementet 7 200 000 5 Ekonomiskaattachéer 1 368 000 6 Kommittéer m.m. 3 000 000 6 Extrautgifter 150 000 8 Statistik, register ochprognoser 170 238 000 24 Uppdragsverksamhet 1 000 26 Folk- och bostadsräkning 1975 ' 6 655 000 26 5 694 000 28 Förvaltningskostnader 5144 000 30 Utrustning 550 000 31 Avsättning tillbanktillsynens fond 3 500 000 32 Avsättning tillfondtUlsynens fond 700 000 33 Avsättning tilljordbrukskassetUlsynens fond 750 000 33 Avsättning till sparbankstillsynens fond 3 600 000 33 Revision avsparbankernas förvaltning 1 400 000 34 Avsättning tillförsäkringsinspektionens fond 4 663000 35 m.m. 60 000 36 Bidrag till vissa internationella sammanslutningarm.m. 36 Vinstutlottningi lönsparandet m.m. 36 500 000 37 Nordiskainvesteringsbanken 80 000 000 Totalt för ekonomidepartementet 331 649 000 Bilaga 11tiU budgetpropositionen 1977 Prop.1976/77:100 Budgetdepartementet inrättades den 25 november 1976vid uppdelningen av i ett ekonomi- och ettbudgetdepartement. Budgetdepartementets verksamhet avser främst beredning avfrågor om skatteväsendet och samordning av alla frågor som rör statens budget.Vidare omfattar verksamheten frågor om arbets- och anställningsvillkor i allmäntjänst samt personaladministrativa och personalpolitiska frågor för statligtanställda, TUl budgetdepartementet hör ett antal förvaltningsmyndigheter meduppgifter som omfattar bl. a. rationalisering och revision,skatteadministration samt lokalförsörjning. Till departementetsverksamhetsområde hör även frågor om skatteutjämningsbidrag till kommunerna ochandra kommunalekonomiska frågor samt frågor om presstöd ochsamhällsinformation. De förslag till utgifter inom budgetdepartementets verksamhetsområdesom läggs fram för /78 omfattar ca 8 915 milj, kr. Detta innebären ökning med 1 580 milj. kr. i förhåUande tUl motsvarande utgifter underinnevarande budgetår. Ökningen sammanhänger till stor del med ettschablonmässigt beräknat medelsbehov för att täcka merkostnader för löner ochpensioner m. ra. som följd av löneavtal. Förnästa budgetår utgör bidragen till kommunerna liksom denstörsta utgiftsposten. Utgifterna för bidragen ökar med 525 milj. kr. tUlsammanlagt 5 818 milj. kr. Ökningen sammanhänger bl. a, med att kommunemakompenseras för minskat skatteunderlag som följd av ändrade avdragsregler fr.o. Vidare ges under /78 bidrag tUlkommunerna i enlighet med överenskommelsen om begränsning avkommunalskattehöjningar . Dessa båda utgiftsändamåluppgår under nästa budgetår till ca 1 600 mUj. kr, Skatteutjämningsbidragenökar med 500 milj, kr. till sammanlagt 3 370 milj. kr. SkattebortfaUs-bidragenuppgår för innevarande budgetår till 950 milj. kr. Bidragen, som avtrappassuccessivt, minskar med 225 milj, kr. till nästa budgetår. fårökade resurser för att förbereda dels den vid beslutade omläggningenav skatteadministrationen och taxeringen i första instans, dels ett nyttADB-system för folkbokföring och beskattning. Verket får dessutom ökadeutbildnings- och in- 1 1976/77.1 saml. 1976/77:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet i Vidare får väsentligaförstärkningar för meddelande av förhandsbesked, dispensgivning ochanvisningsverksamhet. Förslag redovisas omuppgiftsfördelning och samverkan mellan statskontoret och riksrevisionsverket.Ökade resurser för arbetet med frågor om medinflytande för de statiigt anstäUdaföreslås för budgetdepartementet, och statensförhandlingsråd. Förslag om statligt stöd tillorganisationstidskrifter och till tidningar på främmande språk kommer attföreläggas särskilt. Vidare kommer förslag om åtgärder för attunderlätta företagens uppgiftslämnande till statliga myndigheter attföreläggas , Skatteutjämningsbidrag till kommunema m. m. trädde en ny lagom skatteutjämningsbidrag i kraft. Den nya lagstiftningen medförde en betydandeökning av bidragen från staten till kommunerna, Skatteutjämningsbidrag utgår tillkommuner, landstingskommuner och kyrkliga kommunenheter. Syftet med bidragen äratt neutralisera skattekrafts- och kostnadsskillnader för olika kommuner ochdärmed utjämna skiUnaderna i den kommunala skatteutdebiteringen i olika delarav landet. SkatteutjämnLngssystemet är ett av de främsta medlen för att skapaen i möjligaste mån likvärdig service i olika delar av landet. Denstörsta betydelsen har skatteutjämningsbidragen för , förnorrlandskommunerna och för glesbygdskommuner i andra delar av landet. Det skatteutjämningssystem som nuhar tillämpats var avsett att vara ett provisorium i avvaktan påresultaten av den kommunalekonomiska utredningens arbete. Det ansågsemellertid angeläget att se över systemet . Mot denbakgrunden tillkallades särskilda sakkunniga för att göra enöversyn av reglerna för skatteutjämningsbidragen. Dessa utredningar har inovember 1976 ersatts av en ny utredning om kommunernas ekonomi. I fråga omskatteutjämningssystemet är avsikten att utredningen skall avlämna förslag isådan tid att en reformerad skatteutjämning fr, o. m, blir möjlig. Det sammanlagda beloppet förskatteutjämningsbidrag under vart och ett av åren 19701977 framgår av följandesammanstäUning, Skatteutjämningsbidrag till kommunema åren 19701977(milj. Av bidragsbeloppet för år 1977faUer 1 949 milj, kr. på kommuner, 113 milj. kr. på församUngar och 1 092 milj.kr, på landstingskommuner. Prop.1976/77:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet 3 Skatteutjämningsbidragen för åren 1976 och 1977fördelar sig på län enligt följande tabell. Bidragen redovisas där förutom imilj, kr, även fördelade på invånare samt omräknade till samma mått som den kommunalautdebiteringen, dvs, kronor per skattekrona (kr,/skr,), Milj, kr. Kr./inv. Kr,/skr. Kr./inv. Kr./skr. De relativt sett största beloppen förskatteutjämningsbidrag, räknat både per invånare och i kronor per skattekrona,utgår som framgår av tabellen till de fyra nordligaste länen och ,Skatteutjämningsbidragen räknat i kronor per invånare uppgår för hela landettUl , för , För och uppgår bidragen till 1970 resp, , per invånare. Närmast följer och Västerbottenslän, där bidragen uppgår till 1 783 resp. . För länen iövrigt varierar beloppen . När man mäter bidragen i samma mått somkommunalskatten, dvs, i kronor per skattekrona, redovisas för denhögsta siffran, 13: /skr., för och därefter följer Jämtiandslän med 12: ,/skr. Motsvarande tal för och länär 9: 91 resp. 8: /skr. Det kan vara av intresse att notera att med hjälpav skatteutjämningsbidragen uppnår vissa norrlandskommuner en 1976/77:100 Bilagall Budgetdepartementet 4 skattekraftsom ligger i nivå med några av de kommuner som har den högsta skattekraften ilandet. Således får för en skattekraft av 278 skr, perinvånare. Endast fyra kommuner i landet, nämligen , , ochStockholm, har en högre skattekraft per invånare. Tolv kommuner i Norrbottenslän och fem kommuner i uppnår en skattekraft, som överstiger250 skr. Motsvarande tal är för och 226 resp. 221skr. För landet som helhet har bidragen räknat i kr. per skattekronagenom-snittUgt minskat något från 2: 04 tiU 2: 00 mellan åren 1976 och 1977.Detta förklaras av att skatteunderlagstillväxten varit snabbare i de bidragsmottagandekommunerna än i landet som helhet. Medelutdebiteringen i riket uppgick år 1976tiU 26: , per skattekrona och beräknas för till 26: , perskattekrona. som ett genomsnitt för landet svarar skatteutjämningsbidragenalltså för av kommunernas inkomster angivna sommedelutdebitering. Skatte-och kontrollväsen m. m. Ett väl fungerande skattesystem är av storbetydelse för samhäUets verksamhet. Organisationen för beskattning och uppbördförbättras successivt. Åtgärder för att hindra skatteundandragande i olikaformer är därvid ett väsentligt inslag. Taxerings- och kontrollorganisationenges successivt ökade resurser. i första instans byggsut kraftigt genom att länsstyrelserna och de lokala skattemyndigheterna fårväsentliga personalförstärkningar, svarar för den centrala ledningenav beskattnings-, uppbörds- och folkbokföringsväsendet. Huvuduppgiften förverket inom skatteområdet är att verka för en effektiv, rättvis och likformigbeskattning. Denna uppgift fullgör verket genom kontroller, genom råd,anvisningar och information till myndigheter och allmänhet samt genom enkontinuerlig anpassning av organisation och arbetsformer inom skatteväsendettill utvecklingens krav, I årets budgetförslag får en ökningmed 20 tjänster. Den största satsningen görs härvid på verkets rättsavdelning,som ges möjligheter att nedbringa väntetiderna för förhandsbesked ochdispensgivning i beskattningsfrågor. Förstärkningar ges även tillanvisningsverksamheten, i första hand inom den indirekta beskattningen. Ökaderesurser anslås tiU utbildningsverksamhet inom skatteområdetoch tiU information om skatte-och folkbokföringsfrågor. Vid beslutades om dels riktUnjerför en ändrad skatteadministration och taxering i första instans, m. m. (prop.1975: 87, SkU 1975: 31, rskr 1975: 229), dels ett nytt system för automatiskdatabehandling inom folkbokförings- och uppbördsväsendet (prop. 1975: 57, SkU1975: 32, rskr 1975: 230). Besluten innebär bl. a. att aUa deklarationer skallgranskas och föredras inför taxeringsnämnderna av tjänste- 1976/77:100 Bilagall Budgetdepartementet 5 mänvid länsstyrelse eller lokal skattemyndighet. a. genom ett väl utbyggt ADB-stöd som underlag förgranskningen och taxeringen. Den nya taxeringsorgänisationen skall i huvudsakgenomföras till taxering. fram till övergången bedrivsett fortsatt utrednings- och utvecklingsarbete. Ansvaret för detta ligger påriksskatteverket och statskontoret. För nästa budgetår föreslåsriksskatteverket få förstärkningar för detta arbete. arbete har under de senaste årenändrats dels som följd av den nya tullprocedur och nya distriktsorganisation,som infördes , dels genom frihandelsavtalen med bl, a. EG ochden därav följande successiva avtrappningen av industrituUama med berördaländer. sker den sista avtrappningen av EG-tul-larna. Importenfrån är därefter till övervägande delen tullfri. Den nyatullproceduren iimebär bl, a, att de flesta företag med mera regelbunden importkan genom s, k. hemtagning förfoga över sina införda varor redan innan dessahar förtullats. En annan väsentlig nyhet är att tulltaxeringen av införda varorsker med ledning av deklarationer som importörerna upprättar. med den nya tullproceduren infördes en nydistriktsorganisation för tuUverket. Den nya organisationen innebär bl. a. attledningsorgan på regional nivå har tillkommit under generaltuUstyrelsen.Verksamheten för bekämpande av smuggling har gjorts mera slagkraftig genom attbevakningsarbetet samordnas inom betydligt större områden än tidigaretulldistrikt. Den nya organisationen medför efterhand personalbesparingar. För nästa budgetår möjliggör den nya organisationenoch den förändrade tullproceduren en minskning av personalen med 80 tjänster.Samtidigt förstärks bevakningspersonalen för nytillkomna arbetsuppgifter samtför intensivare spanings- och kontrollverksamhet i . Avväsentlig betydelse för verksamhet är att modern och effektivfordons-, fartygs- och sambandsmateriel kan disponeras. Till nästa budgetårföreslås över 5 mUj. för anskaffning av materiel. a. föreslås att tvåäldre tulljakter ersätts med moderna fartyg med höga prestanda. Till nästa budgetår föreslås även ökade medel förutbildningsverksamhet inom , bl. a. en kammarskrivarkurs. Rationaliseringoch revision inom statsförvaltningen Ansvaret för rationalisering inom den civUastatsförvaltnmgen och för förvaltningsrevision ligger på central myndighetsnivåfrämst på statskontoret och . Frågan om uppgiftsfördelningoch samverkan mellan dessa båda myndigheter har utretts. Utredningen har lagtstill grund för stäUningstaganden till frågan om gränsdragningen och samarbetetmellan dessa båda myndigheter. Prop.1976/77:100 Bilagall Budgetdepartementet 6 Genom statskontorets nya organisation från den 1juH 1975 och ett ökat samarbete mellan statskontoret och riksrevisionsverketmöjliggörs en ökad satsning på myndighetsinriktade rationaliseringsinsatser. bedriver revision huvudsakUgeni form av förvaltningsrevision. Tyngdpunkten häri skaU ligga påmyndighetsinriktad, löpande revision med granskande och främjande syfte.Verket kommer att i ökad utsträckning biträda myndigheterna iredovisningstekniska frågor, Fr. o, m, har stödet tUl dagspressen byggtsut och förstärkts. Stöd kan utgå i form av produktionsbidrag,utvecklingsbidrag, etable-ringsstöd, samdistributionsrabatt, samverkansbidragoch som lån ur pressens lånefond. fick presstödsnämnden etteget kansli som bl. a. har till uppgift att följa den ekonomiska utvecklingenför olika tidningsgrupper och rapportera till regeringen om utfallet av de oUkapresstödjande åtgärderna. Dagspressens betydelse för en levande demokrati ärostridig. En varierad och kritisk press är en förutsättning för att denpolitiska demokratin skall fungera. I , liksom i hela denindustrialiserade delen av världen, har dock utvecklingen lett till en ökandekoncentration och till monopol. I har dock tidningsnedläggelser kurmathejdas på ett relativt sett tidigt stadium och redaktionell konkurrens harkunnat upprätthållas på flera orter. Presstödet har i den form det antogs av riksdagenutformats efter grundliga analyser av tidningarnas marknadsförhållanden. Genomdessa analyser har automatiskt verkande regler för huvuddelen av stödet kunnatkonstrueras. Även om tidningsnedläggningar i stort sett inte har inträffat iSverige har å andra sidan någon nyetablering knappastägt rum. Fr. o. m. kan dock stöd för nyetablering utgå. T, o, m,har fyra sådana bidrag beviljats. Tidningsbranschen är en löneintensiv bransch somdärtill har ett mycket lågt utnyttjande av sina produktionsresurser. Enfömtsättning för en utveckling inom branschen och även för många tidningarsmöjligheter att fortleva är att tUlgängliga produktionsresurser kanutnyttjas mer rationellt. Det finns därför anledning att fästa förhoppningarvid det stöd till produktionssamverkan och de ändrade regler för lån urpressens lånefond som har införts. har produktionsbidragen höjts medomkring . har utvecklingsbidrag införts för tidningar som inteär berättigade till produktionsbidrag men som råkar i tillfälliga ekonomiskasvårigheter. Höjningen av produktionsbidragen skedde mot bakgrund av de exceptionellakostnadsökningar som har inträffat . I årets budgetförslagföreslås en höjning av ramen för utvecklingsbidrag 1976/77:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet 7 föratt därigenom skapa möjligheter att kunna bevilja nya tvååriga bidrag ävenunder . överlämnade i oktober 1976betänkandet (Ds Fi 1976: 7) Stöd till organisationstidskrifter, I betänkandetföreslås ett stöd till medlemstidningar samt tidningar som företräder en radolika ideella organisationer. Förslag i detta ämne kommer att föreläggas riksdagenunder . Frågan om stöd till tidningar och tidskrifter påfrämmande språk bereds f, n, inom regeringens kansli. Förslag kommer även idenna fråga att föreläggas . Den tidigare aviserade arbetsrättsreformen träder ikraft . har sålunda bl. a. antagit en ny lag (1976:600) om offentlig anställning. En rad följdförfattningar till lagen harutfärdats. Av speciellt intresse från praktisk synpunkt är vissa ändringar istatstjänstemannastadgan (1965:601), fr, o. m, benämnd anställningsförordningen(1976: 863), Denna författning innehåUer dels verkställighetsföreskrifter tillden nya lagen om offentlig anställning, dels i avvaktan på kollektivavtal provisoriska föreskrifter om anställnings- och arbetsvillkor för arbetstagare iallmän tjänst. Förordningens tillämpningsområde har utsträckts tiU att omfattaockså kommunala lärartjänster m, fl. Den nya lagstiftningen utgör den mestgenomgripande reformen inom personalrätten sedan 1965 årsförhandlingsrättsreform, I anslutning till arbetsrättsreformen har statensförhandlingsråd inrättats och vidare har inrättats en särskild rådgivandenämnd i medbestämmandefrågor (jfr prop, 1976/77: 25 bU, 6, AU 1976/77: 11,rskr 1976/77: 75), Genom ett s, k, särskiU huvudavtal den 29 november 1976mellan arbetsgivar- och arbetstagarparterna på den offentliga sektorn hartillkommit en nämnd, dit förhandlingspart under närmare angivna förutsättningarkan hänskjuta fråga huruvida kollektivavtal i ett visst ämne skulle kränka denpolitiska demokratin. har betydande informations- ochutbildningsinsatser genomförts på den nya arbets- och personalrättens område. De fackliga organisationema har fr. o. m. den 1juli 1976 fått rätt att utse och entlediga företrädare för de anställda istyrelse eller annat organ vid statiig myndighet (jfr prop. 1975/76: 100 bU. 5, InU 1975/76: 34 p. 2, rskr 1975/76: 128). F. n. finns personalföreträdarevid ca 260 statiiga myndigheter. Delegationen för förvaltningsdemokrati (Fi 1970:67) har lämnat en slutrapport (Ds Fi 1976: 9) om sitt arbete. Delegationensuppdrag är därmed avslutat. bedrevs försöksverksamhet vid 31 myndigheter,därav sju departement, med ca 1 000 partssammansatta beslutsorgan, Islutrapporten förordar delegationen att personalens inflytande 1976/77:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet g ytterligarevidgas och fördjupas bl. a, genom att beslutsorgan på vissa områden gespersonalmajoritet. Genom en särskild förordning (1976: 35) harmöjlighet öppnats för myndigheterna att tillämpa flexibel arbetstid i den måndet är förenligt med arbetets behöriga gång. Arbetet med att åstadkomma ökad jämställdhet mellankvinnliga och manUga anställda inom statsförvaltningen pågår enligt riktlinjersom beslutats av (prop. 1975/76: 173, InU 1975/76: 42, rskr 1975/76;342). En särskild jämstäUdhetsförordning (1976: 686) har utfärdats. Förordningenålägger statsmyndighetema bl, a, att upprätta en plan över sittjämställdhetsarbete och att till regeringen lämna uppgifter dels omvilka åtgärder som vidtagits i syfte att åstadkomma ökad jämstäUdhet, dels omresultatet av åtgärderna. De allmänna utgångspunkterna för myndigheternasjämstäUdhetsarbete har angetts närmare i ett särskilt cirkulär tUlmyndigheterna (1976: 687), Ett led i jämstäUdhets-arbetet är denförsöksverksamhet med ersättning för vissa merkostnader för barntillsyn isamband med statlig internatutbUdning som äger rum under innevarande budgetåroch även skall bedrivas under /78. Avtal om företagshälsovårdens huvudsakligainriktning och innehåll har träffats mellan och destatsanställdas huvudorganisationer. En utbyggnad av företagshälsovården förde statsanställda har påbörjats. Åtta partssammansatta regionala hälsoråd harinrättats med uppgift bl. a, att planera och samordna uppbyggnaden av denstatliga företagshälsovården inom resp, region. De anställdas företrädare är imajoritet i hälsoråden. Utredningen angående den statligapersonalutbildningens fortsatta inriktning och organisation har lämnatdelbetänkandet (SOU 1976: 61) Statlig personalutbildning, ett principförslag.Betänkandet remissbehandlas f. n. En särskild proposition i ämnet kommer attföreläggas under pågående . Uppföljningen beträffande den av riksdagenbeslutade omlokaliseringen av statiig verksamhet fullföljs. Den berör de myndighetersom har flyttat. Bl, a. har följande områden undersökts: flyttningensgenomförande, informationsverksamhet, organisations- och rationaliseringsfrågor,personaladministration, m. m. Förändringama inom budgetdepartementets verksamhetsområdei förhåUande till motsvarande utgiftsändamål på statsbudgeten för budgetåret1976/77 framgår av följande sammanställning. Beloppen anges i milj. kr. Prop.1976/77:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet -}- 524,8 -1-1580,2 A. Budgetdepartementetm. Allmänna centralaämbetsverk m. m. Bidrag och ersättningartill kommunerna V. Fonden för låneunderstöd Fonden för statens aktier Fonden för förlag tillstatsverket IX. De totala utgifterna beräknas öka med ca 1 580milj. Anslagen på driftbudgeten ökar därvid med ca 1 428 milj, kr, underdet att anslagen på kapitalbudgeten ökar med ca 152 milj, kr. På driftbudgetenökar bidrag och ersättningar tiU kommunerna med ca 525 milj, kr. Det underbudgetdepartementets huvudtitel redovisade anslaget till täckande avmerkostnader för löner och pensioner är i avvaktan på avtal om löner för destatsanställda m, fl, för tiden efter schablonmässigtberäknat till 1 200 milj. kr., vilket innebär en ökning i förhållande tillmotsvarande anslag under /77 med 800 milj, kr. Påkapitalbudgeten ökar anslaget tiU byggnadsarbeten för statlig förvaltning med170 mUj. Större delen av kostnaderna under anslaget avser uppförande avlokaler för omlokaliserade statliga myndigheter och regeringskansli i de södraKlara-kvarteren i . Vidare redovisas byggnadsarbeten förlänsstyrelserna under budgetdepartementet fr. o. m. nästa budgetår. 1976/77:100 Bilagall Budgetdepartementet lo Anmälantill statsbudgeten för /78 såvitt avser budgetdepartementetsverksamhetsområde 1975/76Utgift 121 404 973 1976/77 Anslag i23 533 000 1977/78 Förslag 21 746 000 1Avser sjunde huvudtitelns förslagsanslag . Lönekostnader 19 916 000 Reseersättningar(även utrikes resor) 200 000 Expenser 1 630 000 Budgetdepartementet inrättades den 25 november1976. Huvuddelen av det tidigare uppgifter främstärenden rörande statens budget, skatteväsendet samt löne- och andra anställningsfrågorrörande statens anstäUda handläggs numera av det nybildadebudgetdepartementet under det att de allmänna riktlinjerna för den ekonomiskapolitiken samt frågor om statistikproduktion, bank- och försäkringsväsen m. m.har övertagits av det nybildade ekonomidepartementet. Ärenden rörande tullaroch tiUlväsendet avses skola överföras tUl handelsdepartementetsverksamhetsområde. Prop.1976/77:100 Bilagall Budgetdepartementet n I samband med att deladesöverfördes en av båda statssekreterartjänster tillekonomidepartementet. Då i likhet med vad som har gällt beträffandefinansdepartementet en särskild statssekreterare bör finnas för de löne- ochpersonalfrågor samt medbestämmandefrågor som rör de statiigt anställda, börytterligare en ordinarie tjänst för statssekreterare inrättas i budgetdepartementet.Jag förordar också att ytterligare en ordinarie tjänst för rättschef inrättas ibudgetdepartementet varvid ett meddelat göromålsförordnande kanupphöra. Den nya rättschefstjänsten avses för lagstiftningsfrågor inompersonalenheternas verksamhetsområde. Regeringen har med stöd av bemyndigande(prop, 1965: 65 s. 19, SU 1965: 105, rskr 1965: 295) beslutat aU vid ingångenav innevarande budgetår inrätta en tjänst för departementsråd i dåvarandefinansdepartementet i utbyte mot en befintlig tjänst för kansliråd.