prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Andra betydandeökningar av behållningarna hänför sig till anslaget under socialdepartementetBidrag till anordnande av förskolor och fritidshem, 180 milj. kr., särat tillanslaget under bostadsdeparteraentet Vissa energibesparande åtgärder inombostadsbeståndet m. m., 171 milj. kr. De mera långsiktiga förändringarna avanslagsbehållningarna framgår av tabell 8. 1976/77:100 Bilaga 2 Budgetförslaget Sammanställning över behållningar pä statsbudgetnnslag: Driftbudgeten (Milj.kr.) ning(-l-) 48,7... U tbild n i ngsdepartcmen tet 3(8,1 187,4' och dess verk m.m. -f 1 674,9 Tillkommer: indragna anslags- Avskrivning av nya kapital- Häravutgör 32,7 milj. kr. en överföring från . Det är svårt att ge de kortsiktiga förändringarnaen entydig tolkning-Variationer i konjunkturläget tycks spela en viss rollliksom tillgången på lediga resurser för att tillfredsställa den statligaefterfrågan. 1 åtskilliga fall förefaller dock raera specieUa faktorer hainverkat. För /77 beräknades i statsbudgetenanslagsbehållningarna komma att rainska med 1 000 railj, kr.Riksrevisionsverket har inhämtat uppgifter rörande rayndighelernäsberäkningar av anslagsbehållningarnas utveckling, vilka tyder på atlbehållningarna innevarande budgetår skulle minska med ca 1 500 milj. kr. Jagansluter mig till denna bedömning. De beräknade förändringama i anslagsbehållningarnaunder /77 redovisas i tabell 9. För /78 räknar jag raed enminskning av anslagsbehållningarna med 300 milj- kr. Jag förutser därvid bl.a. en viss förbrukning inom lånefonden för bostadsbyggande samt under anslagettill vissa energibesparande åtgärder inora bostadsbeståndet m. m. Jag vUl dockerinra om den osäkerhet som gäller vid detta slag av beräkningar. Prop.1976/77:100 Bilaga 2 Budgetförslaget Sammanställning över behållningar pästatsbudgetanslag: Investeringsanslag Ökning (+) Minskning ( ) under budgetåret . 1975/76 - - -118,0 Fonden för statens aktier Fonden för förlag till statsverket -153,8 Tillkommer: indragna anslags- -1-135,4 Medelsbehållning vid utgången av budgetåren1966/671975/76 66/67 67/68 68/69 69/70 70/71 71/72 72/73 73/74 74/75 75/76 (Miljarder kr.) (exkl.avskrivningar av nya 2,48 2,96 3,07.3,15 3,00 3,16 3,86 4,56 4,18 5,86 1,33 1,61 1,85 0,99 1,43 1,66 2,26 2,36 2,85 2,70 3,81 4,57 4,92 4,14 4,43 4,82 6,12 6,92 7,03 8,56 -1-0,35 -f0,76 -h0,35 -0,78 +0,29 -1-0,39 +1,30 +0,81 +0,11 +1,52 Ökning (-H) resp. minskning () under budgetåret Behållning i procent av under budgetåret anvisade: reservationsanslag investeringsanslag reservations- och investeringsanslag 40,9 43,4 45,2 43,1 38,7 30,1 47,2 50,8 44,2 46,2 30,1 33,2 36,6 17,2 18,1 21,0 26,9 28,3 29,7 27,8 36,3 39,2 40,5 31,7 28,3 26,2 37,0 39,9 36,9 38,2 1976/77:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 31 Beräknade förändringar i anslagsbehållningarna under budgetåret kr., ökning +, minskning ) Anslags- Beräknad förändring till behåll- 1975/76: heterna ganden 100 Driftbudgeten (exkl, av skrivningar) 5 858 - 300 - 757 - 757 Investeringsanslag 2 697 - 700 743 743 Summa 8 556 -1000 -1500 -1500 2.5 Beräkning av dispositionen av rörliga krediter Budgetutfallet och därmed statensupplåningsbehov påverkas av förändringar i dispositionen av rörliga krediterhos , vilka enUgt beslut har ställts tillförfogande för vissa myndigheter och bolag. De beviljade krediterna samt debelopp som tagits i anspråk fraragår av tabell 10. Under /76 ökadedispositionen av rörliga krediter raed ca 426 railj. Det bör i detta saminanhang betonasatt svängningarna i utnyttjandegraden uppvisar tydliga säsongmönster, inteminst vid budgetårsskiften. Styrkan i dessa svängningar varierar även avsevärtraellan budgetåren. Speciella faktorer, som t. ex. alternativafinansieringsraöjligheter och kostnadema för dessa, påverkar dispositionen avrörliga krediter på varierande sätt bl, a. beroende på vilken tidpunkt detgäller. I statsbudgeten upptas en ökadförbrukning av rörliga krediter under /77 med 300 milj. kr.Enligt uppgifter som insamlats av förutser berörda myndigheteroch bolag nu en uppgång i de disponerade beloppen med 105 railj. En ökningav ian-språklagna belopp förutses bl. a. för , statensvattenfallsverk, luftfartsverket, , samt i den rörligakredit som står fill regeringens disposition. Jag räknar raed én uppgång i dedisponerade beloppen med samma belopp som gjort, dvs. raed105 milj. kr. Beträffande /78räknar jag.raed att det ianspråktagna , beloppet av rörliga krediter ökar med300 milj. kr. a. förutses att behov av rörlig kredit komraeratt öka. Jag vill dock erinra om den osäkerhet sora gäller vid detta slag avberäkningar. 2.6 Beräkning av totalbudgeten för budgetåren 1976/77 och1977/78 Utgifterna på totalbudgeten /77 beräknas nu bli avsevärt större än de i statsbudgetenangivna. Detta sararaanhänger, vilket jag har redovisat, bl. a. raedförutsedda raerbelastningar för vissa 1976/77:100 Bilaga 2 Budgetförslaget Ianspråklagande av rörliga krediter (Milj. AB Vin- och spritcentralen Statliga myndigheter med upp- förslagsanslagtill följd av den allraänna pris- och löneutvecldingen. Vidare ingår en bedömningav medelsbehov för beslutade, föreslagna och beräknade anslag påtilläggsbudget. Mot denna bakgrund kan totalbudgetens utgifter för budgetåret1976/77 beräknas till 116 269 milj. kr. De samlade statsinkomsterna /77 beräknas nu tiU 101 874 milj. kr., vUket är knappt 2,7raUjarder kv. mer än som anges i statsbudgeten. Den frärasta orsaken tiil attstatsinkorasterna nu beräknas bli större är högre antaganden rörandeinkomstutvecklingen för . Med dessa beräkningar av utgifter ochinkoraster skulle totalbudgeten visa ett underskott på 14 395 railj. Med hänvisning till min redovisning i detföregående beräknar jag totalbudgeten för /78 på sätt somframgår av tabeU 11. Kalkylen utvisar ett budgetunderskott om 15,7 miljarderkr., vUket innebär ett större underskott än under innevarande budgetår. Entabell över totalbudgetens utveckUng ingår i bilaga4. 1976/77:100 Bilaga 2 Budgetförslaget in r- o\ -* o r- r>. ly-, - o o o o o o o oo o o o o o o o o o o vor-~ >n f »o o o O o o o M o M o o o -d- o t o o o t o * o r-0\rr-oo-oooo Tffvovow-ivic:,r-o ONr-.-ow-iinoo-' .H= ni 5 »ra ci) .i J3 = 5 U L. ei)> i£,.2 ra '5 t ra 00 o c S S c «J O. C -ä O 3 C ra c c 'ö S o S c « "O :iii>>5:i;sxxr5ss>>r:ai=i 's;''>5 XI< - '. - - I< HH i t o «> o c *-< c v, -S-oS Di! W U V} :S'2 « « *- £i o a> "U c _ > I- " _ 4) ca P -f T3 5 3 -U 00 H '-f CO v: vo I <1 Ov o o o o o o 00 o o o rl o *r\ m T3- n- r- * 1 vo a ov »n vo r- r-i .-i 5. c w 13 :o C ,- " O ID O" M U *- C C t2 c-.«:=.-: tn o ) « a*- S Ul = ra s is " 000 000 000 H \o o o fn vo vo Os <-o o »n r CO rj C\ Cv ov vo -. c w o -i -a -S C " Q. a» S 5o..> 000 000 000 o vo vo o i I O en (j _c "t- 'Z* c/, u .:,: o. u i_ ts -o -S .t; L. V- C g- :0 :0 i> ra v*-i(.-< Q,. C C M U C C " > ,3 5 r- fl .C D. '' ra g s5 2 (50 M o .; i, .S =" c c (55 S a 2 -- c T3 ra o >o r 53 -- -o 2 .O ra i- a i2 S g -2?.S 1t HH " ! M l-l P . _( -H Prop.1976/77:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 34 Tillregeringsprotokollet i detta ärende bör fogas såsom Bilaga2: Specifikation' av inkomsterna på driftbudgeten för /78 Bilaga 3: Preliminärt förslag till investeringsplanoch investeringsstater för /78 Bilaga4: Vissa tabeller rörande den statsfinansiella utveckUngen m. ra. Med hänvisning till vad jag nu har anförthemställer jag att regeringen föreslår att 1.godkänna de allmänna riktlinjer för budgetreglerihgen som jag harförordat i det föregående, 2- bemyndiga regeringen att för /78,om arbetsmarknadsläget kräver det, besluta ora utgifter i enlighet raed vadjag har förordat i det föregående intill ett sammanlagt belopp av , 3. medge att återföring avkomraunalskattemedel sker från budgetutjämningsfonden för /78, 4. för /78, iavvaktan på slutliga förslag i kompletteringspropositionen och i enlighet medvad jag har förordat i det föregående, a) beräkna driftbudgetensinkoraster, b) beräkna förändringar ianslagsbehållningar, c) beräkna förändringar idispositionen av rörliga krediter, d) påkapitalbudgeten beräkna den raot den av raig föreslagna investermgsplanen svarande inkomsttitehi Lånemedel tiU 5 ! 1976/77:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 35 Tabellförfeckning Statsutgifterna budgetåret1977/78 9 Statsskuld och utgåenderäntor vissa år 19601977 n Totalbudgeten 1975/761977/78 18 Justering avriksrevisionsverkets beräkning av totalbudgetens inkoraster 25 Kapitalbudgetens utgifter ochfinansiering /78 27 SammanstäUning överbehållningar på statsbudgetanslag: Driftbudgeten 29 Sammanställning överbehållningar på statsbudgetanslag: Investeringsanslag 30 MedelsbehåUning vid utgången av budgetåren 1966/67 1975/76 30 Beräknade förändringar ianslagsbehåUningarna under /77 31 Ianspråklagande av rörligakrediler 32 Förslag till statsbudget /78; Totalbudgeten 33 TRYCKERI l»76 Prop.1976/77:100 Bilaga 2 Budgetförslaget Bilaga 1 Riksrevisionsverketsinkomstberäkning EnUgt riksrevisionsverkefs (RRV) instruktion åUggerdet RRV att tiU regeringen avlämna en beräkning av statens inkomsterför det kommande budgetåret, avsedd som underlag för inkomstberäkning ibudgetpropositionen. 1 1976/77.1 saml Nr 100. Prop.1976/77:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 2 RRV lämnar i denna skrivelse förslag till beräkningav statens inkomster, inkomsttitel för inkomsttitel, för /78.Samtidigt redovisar RRV en bedömning av det beräknade utfaUet för budgetåret1976/77. Som en allraän bakgrund tiU beräkningarna redovisas inledningsvis ensammanfattning av totalbudgetens utfall . Därefterpresenteras en saramanstäUning av skatteunderlagets utveckling följt av en redovisning av de antaganden beträffandeskatteunderlagets framtida utveckling som ligger till grund för beräkningarna. Totalbudgetensutfall budgetåren 1971/721975/76 I tabellen på s. 3 presenteras inkomsier ochutgifter på totalbudgeten . Utgiftsökningarna var varje årt. o. m. /75 större än inkomstökningarna. Totalbudgetensunderskott ökade därför successivt . Underskottet uppgick /72 tiU 3 667 milj. kr.och för /75 var det 10 698 milj. kr. Totalbudgetens inkomster för /76 var93 934 milj. kr. Det var 21 444 railj. eller mer än under detnärraast föregående året. Det är den största ökningen sedan Koreakrisen ibörjan . Tolalbudgetens utgifter ökade med 14 471 mUj. och uppgicktiU 97 658 milj, kr. Totalbudgetens underskott blevföljaktligen 3 724 milj. kr. Inkomstema på titeln skatt på inkomst ochförmögenhet samt socialförsäkringsavgifter m. ra. svarade /76för 40 631 railj. Titelns inkoraster har mer än fördubblats /72 då de uppgick till 19 772 milj. kr. Ökningen var särskiltkraftig det se naste året. Nettobehållningen på inkomsttiteln består ihuvudsak av inkomst- och förmögenhetsskatter, folkpensionsavgifter som fr. o.ra. 1974 ersatts av socialförsäkringsavgift till folkpensioneringen säratnettot av vissa transaktioner avseende den allraänna sjukförsäkringen. Enutförlig redovisning av transaktionerna på denna inkorasttitel redovisas nedani anslutning till beräkTiingarna av titelns inkoraster. Inkomstskatterna ökade under den redovisadeperioden främst till följd av löneutvecklingen. Justeringar i den statligainkomstskatteskalan gjordes , vilket verkade dämpande påtillväxten av skatterna. Vissa ersättningar som utbetalas vid sjukdom ocharbetslöshet m. m. blev skattepliktiga fr. o. m. . Detta harbidragit till att netfobehållningen på titeln stigit. Den preUrainära skattsom erlades på dessa ersättningar /76 var av storleksordningen3 miljarder kr. Socialförsäkringsavgiften tiU folkpensioneringen har snabbtvuxit till en betydande inkomstpost. Den svarade för 7 646 milj. kr. avinkomsterna /76. /72 svarade den Bilaga 1 Riksrevisionsvetkets inkomstberäkning 3 TotJdbndgetensutfall bndgetårcn 1971/721975/76, MUj. 1971/72 1972/73 1973/74 1974/75 1975/76 Driftbudgeten:Skatt pä inkomst och förmögenhet samt sociaUorsäk- 19 772 18 266 20 957 28 091 40 631 övrig skatt på inkomst, för mögenhet och rörelse 748 787 843 963 1185 Automobilskattemedel .... 3 329 3 450 3 616 3 685 3 891 Allmänarbetsgivaravgift 1944 3 086 4 555 5 360 6 647 Mervärdeskatt........ 11626 13 096 13 930 14 681 18 200 Tullaroch acciser i övrigt .. 8 387 8 679 9 381 10 851 12 626 Uppbörd i statens verksam het och diverse inkomster 1 794 2 Statens affärsverksfonder .. 680 814 950 834 109 övriga kapitalfonder. 2 023 2 435 2 827 3 317 399 Sägerfor driftbudgeten 50 303 52 647 59133 70 022 91368 1527 1867 2 356 2 467 2 566 Summainkomster 51830 54 513 61489 72 490 93 934 Utgifter Driftbudgeten (exkl avskriv- ningsanslag)........ 47992 53475 62746 73 853 87 521 Investeringsanslag 7 578 7 719 8182 9061 9 710 ökningav rörliga krediter.. 73 - 476 47 273 426 Summa utgifter 55497 60718 70 881 83187 97 658 Totalbudgetsaldo -3 667 -6205 -9 393 -10 698 -3 724 dåvarandefolkpensionsavgiften för uppskattningsvis . Övrig skatt på inkomst, förmögenhet och rörelseuppgick /76 tUl 1 185 milj. kr. Stämpelskatt och stämpelavgiftsvarade tillsammans raed arvs- och gåvoskatt för närmare tre fjärdedelar avdessa övriga skatter. Jämfört med /72 uppgick totala ökningentill 437 railj. eller varav hälften tiUkom det senaste året.BU-skatterna har varit förhållandevis stabUa /72. Deuppgick /76 till 3 891 raUj. Den årliga ökningen var i genomsnitt4 %. Den aUmänna arbetsgivaravgiften har tredubblats istorlek /72. Den ökade från 1 944 raUj. tiU 6 647milj. Den kraftiga ökningen sammanhänger med höjningenav avgiftsatsen från en tUl samt raed ökningen av dentotala lönesuraman. Mervärdeskatten ökade i raåtthg takt budgetåren1973/74 och 1974/75, vilket beror på den tiUfäUiga sänkningen av skattesatsenfrån 15 tiU 1974 samt på återbetalningar av s. k.bygg-moras. Tullar och acciser i övrigt ökade från 8 387 milj.kr. /72 till 12 626 nulj. Det är enökning med 1976/77:100 Bilaga2 Budgetförslaget 4 Av dessa skatter svarade exempelvis energiskattenför en mycket stor del av ökningen, övriga skatter som ingår i denna grupp ärt. ex. skatt på sprit, vin och tobak samt tuUar och bilacciser. Uppbörd i statens verksamhet och diverse inkomstersvarar för en mindre del av totala inkomstema. De uppgick /76till 3 091 milj. kr. eUer av totala inkomsterna. Andelen har varit idet närmaste /72. Av inkomsterna från statens kapitalfonder visaravkastningen från affärsverken en långsammare ökningstakt än den från övrigakapitalfonder . Inkomsterna från övriga kapitalfonderhar i det närmaste fördubblats /72 då de uppgick till 2023 mUj. I den realekonoraiska grupperingen av statsinkomsternasora framgår av nedanstående tabell uppdelas skatterna i direkta och indirektaskatter. Övriga inkomster fördelas efter inkomster av kapital och rörelse,avgifter och bidrag samt övriga inkomster. Direkt skatt är skatt som eriäggsdirekt vid inkomstkällan av den som skall beskattas. Exempel på direkta skatterär skatt på inkomst och förmögenhet, arvs- och gåvoskatt samtlotterivinstskatt. Med indirekt skatt avses skatt på viss slags förbrukning.Som exempel kan nämnas mervärdeskatt, sprit- och tobaksskatter. Hit hör ocksåarbetsgivaravgifter. Dessa skatter och avgifter inbetalas vanligen inte av denslutUge konsumenten. Den indirekta skatten eriäggs i tidigare produktionsled. Iinkoraster av kapital och rörelse ingår de inlevererade överskotten frånaffärsverken och vissa ränteinkomster av statlig kreditgivning. Under rubrikenavgifter och bidrag redovisas främst avgifter för oUka tjänster som statUgainstitutioner tUlhandahåUer. Avgifterna ska normalt täcka statens kostnaderför att producera tjänsterna. I övriga inkomster ingår huvudsakligen övrigfinansiering. Av den realekonoraiska grupperingen framgår att deindirekta skatterna ökade i betydelse fram t. o. m. /74. Desvarade då för av de totala inkomsterna. Sänkningar i den direktaskatten finansierades med bl. a, höjda arbetsgivaravgifter och konsumtionsskat- Utfalletav statens totala inkomster budgetåren 1971/72-1975/76. ter.MeUan budgetåren 1973/74 och 1974/75 var andelen indirekt skatt i stort settoförändrad, vUket sammanhänger bl. a. med den ovannämnda sänkningen avmervärdeskatten och slopande av byggmomsen /76. Den kraftigaökningen av inkomstskatterna /76 bidrog till att direktaskatternas andel av totala inkomsterna återigen ökade. En närmare redogörelse för utvecklingen av statensinkomster och utgifter lämnas i RRVs publikation "Statens finanser1976". En detaljerad redovisning av budgetutfallet framgår av RRVs"Budgetredovisning för /76". Utfallet av totalbudgeten för /76järafört raed de i statsbudget och tiUäggsbudgeter upptagna beloppen framgår avsamman-stäUningen på s. 67. Totalbudgetens inkomster för /76uppgick till 93 934 milj. kr. Det är 9 060 milj. kr. mer än vad som beräknadesi statsbudgeten. Skatter, avgifter ra. uppgick till 86 272 railj. kr.vilket är 8 678 milj. kr. mer än beloppet i statsbudgeten. Utfallet på titeln skattpå inkomst och förmögenhet samt socialförsäkringsavgifter ra. m. blev 6 831mUj. större än vad som beräknades i statsbudgeten. Uppbörden av allmänarbetsgivaravgift uppgick till 747 milj. kr. mer än beloppet i statsbudgeten. Vid RRVs reviderade inkomstberäkning våren 1975hade några centrala löneavtal ännu inte slutits . Idetta läge utgick RRV aUtjämt från sitt antagande ora eninkomstökning på mellan åren 1974 och 1975.1 korapletteringspropositionen(prop. 1975:100) justerades inkorastökningen upp tUl . gjordes en schablonmässigframskrivning av inkomsterna . Inkomstökningen mellan åren 1975 och197'6 beräknas nu uppgå tiU . Avvikelserna meUan utfaUet och beräknmgeni statsbudgeten beror till största delen på att löneinkomsterna under åren1975 och 1976 blev väsentligt större än vad som kunde förutses . På utgiftssidan upptas aUa utgiftsanslagen för de olikahuvudtitlarna (departementsonarådena) oberoende av om de består av utgifter fördriftbudgeten eller investeringar. Riksgäldfondens underskott redovisas härvidsom en särskild huvudtitel. Utgifterna på driftbudgetens anslag för avskrivningav nya kapitalinvesteringar och oreglerade kapitalmedelsförluster upptas intepå totalbudgeten. Dessa anslag innebär endast en överföring av utgifter mellandriftbudgeten och kapitalbudgeten. De påverkar således inte totalbudgetensomslutning. Påutgiftssidan anges vidare den medelsförbrukning som beräknats i 1976/77:100 Bilaga 2 Budgetförslaget Totalbudgeten 1975/76 Milj- kr. komst (4-) A Skatter, avgifier, m. m. Skatt på inkomst och förmögenhet samt -1 6 831 övriga skatter på ink., form, och rörelse Tullar och acciser: Skatt pä malt- och läskedrycker övriga tuHar och acciser Uppbörd i statens verksamhet B Inkomster av statens kapitalfonder Fonden för statens aktier C. Kapiialbudgetens inkomster Avskrivningsmedel och övriga kapital- medel inom fonderna: (-t-) resp och dess verk m. m. B. övrig niedelsförbriikning: [-1 657) Ökad disposition av rörliga övrigt,nämligen i förekomraande fall i form av minskade anslagsbehållningar och ökaddisponsition av rörUga krediter. Utgifterna på reservationsanslag ochinvesteringsanslag ingår i redovisade belopp. Förändringarna ianslagsbehållningarna upptas därför inte som en särskild post i redovisningen.Inom parentes anges emellertid det belopp som svarar mot den i statsbudgetenberäknade förändringen av anslagsbehållningarna. Utgifterna på totalbudgeten uppgick till 97 658milj. under /76. Det är 1 682 milj. kr. mmdre än de istatsbudget och tilläggsbudgeter upptagna beloppen. I statsbudgeten /76 anvisades 1 000 milj- kr. för oförutsedda utgifter och 2 300railj. för täckning av merkostnader för löner och pensioner ra, m. Störrebesparingar förekora bl. a. under huvudthlarna, ,och riksgäldsfonden. Underskottet på totalbudgeten för budgetåret1975/76 blev 3 724 railj. kr, I statsbudgeten beräknades det till 14 466 milj.kr. I de s. k. budgetprognoserna redovisar ochkommenterar utvecklingen av statens inkoraster och utgifterunder det löpande budgetåret. 1976/77:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 8 I bilaga B redovisas en sammanställning över detberäknade utfaUet av driftbudgetens inkomster för /77.Beräkningen bygger till viss del på uppgifter sora RRV infordrat från berördamyndig-heter. Enligt denna beräkning skulle inkomsttitlarna på drtftbudgeten geen inkorast av 100 062 milj. kr., mot i statsbudgeten upptaget 96 619 milj. kr. Inkomsterna på titeln skatt på inkomst ochförmögenhet samt socialförsäkringsavgifter m. m. beräknas nu överstiga det istatsbudgeten upptagna beloppet med 1 750 milj. kr. Bakom denna avvikelseligger dels en uppräkning med hänsyn till löneutvecklingen, dels ennedjustering till följd av den i prop. 1976/77: 42 föreslagnaskatteomläggningen. Sänkningen av den direkta statsskatten beräknas motsvaraett inkorastbortfall /77 på ca 1 800 milj. kr. Finansieringen,genom höjningen av folkpensioneringsavgiften , förutses geÖkade inkomster av storleksordningen 1 000 mUj. Skatteomläggningeninnebär således för /77 ett nettoinkomstbortfaU på ca 800 milj.kr. Inflödet av mervärdeskatt /77beräknas bU 800 milj. kr. större än som beräknades i statsbudgeten. Dennauppjustering bör ses mot bakgrund av utfaUet för /76 jämfört medmotsvarande beräkning i den reviderade finansplanen. Utfallet blev 1 200 milj.kr. större än beräknat vilket sammanhänger med den höga konsumtionen och dehöga importvärdena . Det var framför allt konsumtionen avbilar och övriga varaktiga varor sora blev oväntat kraftig . Dessa uppjusteringai: har också återverkat på riiervärdeskattenför /77. Bland övriga inkomsttitlar räknas med högre inkomsterän i statsbudgeten för allmän arbetsgivaravgift med 270 milj. kr., spritskattmed 180 milj. kr., energiskatt med 87 milj, kr. och affärsverksfonderna med 87milj. Lägre inkomster än i statsbudgeten räknas för bl. a. pensionsmedelmed 264 milj. kr. Utvecklingenav skatteunderlaget verksamhetsåren 19701975 För att kunna bedöma den framtida utvecklingen avstatens inkomster är det av stor betydelse att analysera förändringarna avfysiska och juridiska personers inkomster. Här görs därför först en återblickpå utvecklingen av dessa inkomster, sådana de kommer tiU uttryck i taxeringsstatistiken. Utvecklingen av inkoraster och avdrag från olikaförvärvskällor vid taxeringen tiU statlig inkomstskatt redovisas i tabellen pås. Av tabellen framgår utfallet vid de senaste sex taxeringarna. Nämndatabell visar att den sammanräknade inkomsten för fysiska fl tiU största delen, , består av inkomst av tjänst eUer tillfäUigförvärvsverksamhet. Därnäst i betydelse komraer inkomst av rörelse med och inkomst av kapital med . Inkomst av tjänst har ökat kraftigt under den itabeUen redovisade sexårsperioden. Betydande avtalsmässiga lönelyftningar iförening med löneglidning och ökat antal arbetstimmar har medfört en kraftigstegring av lönesumman . För inkorast av tjänst redovisas engenomsnittlig årUg inkomstökning på raeUan 1970 och 1975. Vid jämförelsemeUan åren måste observeras att deklarationspliktgrän-sen höjdes mellan åren1970 och 1971 från . slopadesdeklarationspUkten för folkpensionäremas komraunala bostadstiUägg. Det kanantas ha reducerat inkomst av tjänst år 197l med mellan en halv och en procent. Fr. o. m. taxering reduceradesdeklarationsplikten ytterligare. Pensionärer som hade enbart folkpension(inkl. pensionstillskott) och små sidoinkomster behövde inte längre deklarera.Sidoinkomsterna fick uppgå tUl högst . för ensamstående och 2 000 kr.för övriga. Eftersom dessa pensionärer tidigare generellt bevUjats extra avdragmotsvarande extrainkomsterna var deras beskattningsbara inkomst lika med noUbåde . Den totala statliga eller kommunala skatten harsåledes inte påverkats av förskjutningen i deklarationspUkten. Ser man däremotpå inkomst av tjänst ökade den med mellan åren 1971 och 1972.Inkluderas även de ovannämnda pensionärernas inkomster skuUe inkomst av tjänstha varit ca 1 200 milj. kr. eller högre erdigt en uppskattning avstatistiska centralbyrån. ökade mkomst av tjänst med8,. Den kraftiga ökningen av inkomst av tjänst mellan inkomståren 1973 och1974 på beror tiU stor del, motsvarande , på attvissa ersättningar vid sjukdom och arbetslöshet blev skattepliktiga fr. o. m.år 1974. Ersättningarna redovisas som inkomster under respektiveförvärvskälla.