prop · G003157 · 1976-12-31 00:00:00 — Flertaletfodervärdar känner dock inte till denna möjlighel. Arbeisgruppenhar haft kontakt med vissa experter som har betonat valp-lidens betydelse förhundens fortsalla utveckling. Dessa har vidare satt i fråga hundskolans fodervärdssystemoch har framhållit vikten av atl ha en kunnig kår av fodervärdar, som under enlång tidsperiod förbinder sig atl la emot hundar. F. n. ställer majoriteten avfodervärdarna upp bara en gång. Experterna anser dels atl viss inslmklions- ochulbildningsverksamhel måsle skapas för fodervärdar, dels all fodervärdarnamåste erbjudas visst arvode för sill arbele. ArbeLsgruppen anser all en sådankonstruktion bör övervägas. Gruppen har vidare anfört alt man bör undersöka omdet är lämpligt atl låla dräktiga likar föda valpar hos fodervärdar. 3.6Avelsarbete m. m. Delavelsarbele som hundskolan hillills har bedrivii anses inle ha medfört någon väsenlligförbäuring av aveln. Kassalionen av hundar översiiger alltjämt . Arbeisgruppenär en av den uppfattningen atl avelsarbeiel vid skolan måste fortsätta. Enligt arbeisgruppensmening bör utomstående expertis anlitas för alt följa upp avelsresuliatei ochdärmed medverka till en sänkning av kassationsprocenlen. Hundskolanhar för gruppens arbele tagit kontakt med genetisk expertis föralt undersöka om det är möjligt alt med velenskaplig hjälp förbättra avdsresultalet.Enligl vad arbeisgruppen har erfaril har därvid framkommit all vissaförbättringar kan göras i avelsarbeiel. lill elt projekt för avelsbefrämjande 1976/77:157 12 arbete.Av förslaget framgår bl. a. all del torde varamöjligt all uppnå ell väsentligt bällre avelsresulial om de erfarenheler somfinns inom husdjursaveln i övrigl uinyiijas. Kursverksamhetenvid hundskolan omfatlar ell stort anlal kurser av olika lyper och riktar sig tillfiera olika kategorier av kursdeltagare. Många av dessa kurser genomförs utansamband med att hundar levereras men det förekommer eU anlal introduktionskurseri samband med all hundar överlämnas lill avnämarna. Arbeisgruppen anser senare lypen av kurser har så nära samband med hundproduklionen alt koslnadernaför dessa inte borde redovisas separat utan som en del i hundproduktionen. Kursverksamhetenvid hundskolan visar enligt den ekonomiska redovisningen som regel ell visslöverskoll. 1 denna redovisning används anialel elevdagar som grund vidfördelning av kostnader på de enskilda kurserna oavseil anialel ddlagare ikursen. Arbetsgruppen ifrågasätter del lämpliga i atl genomföra kurser medalltför la deltagare. Gruppen är av den uppfattningen all en mer rättvisandefördelning av koslnaderna skulle visa elt ekonomiskt underskoll för sådanakurser. argumenl för all trots allt genomföra kurser med få deltagare äratt kostnaderna för kurserna till största delen är fasta och varje intäktförbättrar skolans totala ekonomi. I den mån argumentet är riktigt anser arbetsgmppenatt delta tyder på atl skolan även på della område har en viss överkapacilel. Enliglhundskolans årsredovisning för budgelårel 1975/76 var koslnaderna fördjursjukvården . Intäkterna av djursjukvård för samma lid var . Dessa utgjordes näsian uteslutande av intäkter för vård av privaladjur. Taxornaför värd av privata djur skall liksom övriga taxor fastställas av hundskolanefter samråd med riksrevisionsverkei. 1 praktiken lillämpas de taxor somanvänds vid andra djursjukhus i landet. Delta motiveras av skolan med allläxorna är styrda av dels konkurrensförhållanden, dels försäkringsbolagensbestämmelser. Hundskolan framhåller all arbeiel vid djursjukhusels slordjursdelulförs med full kosinadsläckning. Riksrevisionsverkeiframhöll vid verkels förvallningsrevision av hundskolan bl.a, all fördelningenav koslnaderna mellan djursjukhusels olika verksamhetsgrenar inle föreföll varahell rällvisande. På grund av au hy-reskostnaden för djursjukhuset, alla servicekosinaderoch huvuddelen av sjukhusels del av koslnaderna för skolans centralaadministration har fåll belasta den egna djursjukvården, belastar en oproportionertigistor del av koslnaderna skolans egen djursjukvård. 1976/77:157 13 rättvisandefördelning av samkostnaderna mellan den interna och den externa vården skulleinnebära alt de kostnader som påförs den externa vården skulle bli högre än vadsom framgår av årsredovisningarna. Den taxesällning som lillämpas skulle därföri verkligheten innebära ell underskott för den externa djursjukvården. Arbetsgruppenframhåller alt det är otillfredsställande om förhållandena är sådana atl vissa koslnaderför den externa djursjukvården belaslar produktionen av hundar. Arbeisgruppenanser all riksrevisionsverkels förmodanden om en oproportioneriigt stor kostnadsbelaslningpå vården av egna hundar är välgrundade. inle minsl mol bakgrunden av allomkring 75 'V) av antalet behandlingsdagar vid stationär klinik tas i anspråkför privala djur, medan kostnaden för exlernvården av hundskolan har beräknals lillbara av djursjukhusets totala koslnader. bör dock uppmärksammasalt poliklinikbesöken hell domineras av hundskolans hundar och all veterinärenhelensarbete lill stor del inriktas på förebyggande vård. har enligl arbeisgruppensannolikl legal lill grund för kostnadsfördelningen. Arbetsgruppenpekar på atl velerinärinsalserna för skolans egna hundar är intensiva ochifrågasätter om del är nödvändigt med de dagliga ronderna i valpsiall m. m. ochden årliga medicinska genomgången vid skolan. Chefen för hundskolan har beiräffandeveterinärbehovel framfört att elt absolut minimum för alt klara skolans behovav hundsjukvård är en veterinär och två velerinärbilräden. Arbeisgruppenframhåller au om gruppens förslag genomförs så kan hundproduktionen komma allminska lill av dagens produktion. Skolans efterfrågan på veierinärinsalserför de egna djuren kommer då all minska. Djursjukhuset skulle därmed bli ytteriigareöverdimensionerat för hundskolans behov. Arbetsgruppen ifrågasätter därför omdet inte vore lämpligt att skilja verksamhelen vid djursjukhusei från skolansövriga verksamhel. Arbeisgruppen föreslår all förhandlingar tas upp medexempelvis kommun eller Stiftelsen om allöverta huvudmannaskapet för djursjukhuset. Hundskolan skulle i sådant fallanlita djursjukhusets Ijänsler vid behov och betala för tjänsterna enligtgällande taxor eller enligl särskill avial. Arbeisgruppen anser all uppkomnaunderskoll i denna verksamhel under alla förhållanden bör läckas av stiftelseneller annan huvudman. Arbeisgruppenräknar med en produktion vid hundskolan av 155 hundar, varav 135 är ijänsiehundar.Della innebär en minskad försäljning av ijänsiehundar fr. o. m. budgelårel1977/78. Arbeisgruppen har beräknai inläk-terna av hundförsäljningen för denna hundproduklionför budgelårel 1977/78 lill ca . För de ca 20 hundar som hundskolanlar fram 1976/77:157 14 förden egna avelsverksamhelen får skolan inga direkla försäljningsinläkier. Övrigaintäkter av Oänsler som hänger samman med hundproduklionen beräknas lill ca . De lolala inläkierna för verksamhelsgrenen hundproduklion blir enligl arbeisgruppensberäkningar ca 2,9 milj. kr. 1 anslagsframslällningför /78 har hundskolan beräknat intäkterna för övrigaverksamhetsgrenar. Intäkterna för kursverksamheten bedöms uppgå lill ,för djursjukhus till . och för allmän adminisiralion lill 160 000 kr.De lolala inläkierna för /78 för hundskolan blir enligl dessaberäkningar ca 4,3 milj. kr. Enliglarbeisgruppens uppfallning har skolan fåll en alllför slor organisation iförhållande lill sina avsättningsmöjligheter. Gruppen är medveten om att detkan vara svårt för hundskolan att snabbi anpassa sin organisation lill denminskade efterfrågan. Denna anpassningsprocess är dock nödvändig och lorde enliglgruppens mening behöva ske under ell anlal år. Arbeisgruppen ulgår dock frånall lolalt ansiällningsslopp införs. Därigenom kan personalkosinadernaminskas med . redan under /78. Bland kostnaderna förmateriel och tjänster måsle det enligl arbelsgmppens mening finnas posler som ihög grad varierar med hundproduktionens omfattning. Arbetsgmppen uppskattarall dessa kostnader för /78 uppgår till . Hundskolanhar i sin anslagsframställning för budgelårel 1977/78 räknat med koslnader påca 9,6 milj, kr. Av dessa koslnader svarar hundproduktionen för ,kursverksamheten för , djursjukvården för . och allmänadministration för . för avelsfrämjande arbele . Arbeisgruppenär av den meningen alt viss del av denna verksamhel bör ses som ell naturiiglled i en uppföljning och utvärdering av den egna produktionen. Enligtarbetsgruppens uppfattning bör för detta ändamål ca . t)elastaskolans budget. Molbakgrund av förutvarande resonemang uppskattar arbeisgruppen hundskolans totalakoslnader för /78 till ca 9,1 milj. kr. Enliglgruppens beräkningar skulle hundskolans totala underskoll för budgelårel1977/78 bli 4,8 milj, kr. Av della kan en inte ringa del hänföras till djursjukhusetsverksamhel. Djursjukhusets totala kostnader har inle belastats med någon delav kostnaderna för skolans allmänna administration. Vid en fördelning av dessapå de övriga verksamhetsgrenarna i samma proportioner som övriga koslnaderberäknar arbeisgruppen all ca . faller på djursjukhusei. De lolala koslnadernaför djursjukvården inkl. administration skulle då bli ca 2,5 milj. kr. Hundskolanhar som inläkt av den externa djursjukvården för /78 budgeterat850 . Med hänsyn lill den beräknade totalkostnaden för djursjukvården h»elyderdella enligt arbeisgruppen att djursjukvården belaslar skolans övrigaverksamhet med ca . Underskottet vid djursjukhuset utgörs avskillnaden mellan della belopp och värdet Prop.1976/77:157 15 avveierinärtjänsler och djursjukvård åt skolans hundar. Del senare värdet är enliglarbeisgruppen troligen väsenlligi lägre än . Volymen av dessa Ijänslerför skolans egna hundar bedöms av arbeisgruppen som onödigt hög. Omdjursjukhuset fördes över till annan huvudman skulle det enligl arbetsgruppensmening förmodligen vara lillräckligl all hundskolan köpte veierinärtjänsler m.m. för sammanlagt ca . Gruppen finner del rimligt med hänsyn till vadsom har framförts lidigare om djursjukvård all ca . inle skullebehöva belasta hundskolans ekonomi. Arbetsgruppenanser alt hundskolans underskoll för /78 därvid skulle kunnareduceras till ca 4 milj. kr. Enligl arbeisgruppens uppfallning bör del underde tre följande budgelåren vidare vara möjligt atl minska underskottet med 1milj. För all ge hundskolan klara, långsikliga planeringsförulsäilningarföreslår arbeisgruppen all statsmakterna binder sig för en fyraårig ram beiräffandedriftbidrag till skolan. Enligl arbetsgruppen bör vidare driftbidraget räknasupp med neitoprisindex på samma säll som gäller för försvarsramen. Vidareföreslår man all hundskolans röriiga kredil höjs lill 2 milj. kr. för altutjämna betalningsför-skjulningar mellan olika budgelår. Omden föreslagna avlyftningen av . från djursjukhuset inte kanrealiseras anser arbelsgmppen all hundskolan bör öka inläkierna genom prishöjningarinom alla verksamhelsgrenar med genomsnillligl . Inom de angivna planeringsföruisällningarnabör hundskolan enligl gruppens mening själv la ansvarel för sin ekonomi. Dealternativ som därvid slår lill hundskolans förfogande är enligl gruppen bl. a.prishöjningar och den lakl med vilken den organisatoriska anpassningengenomförs. Deredovisade beräkningarna är gjorda i pris- och löneläge . Riksrevisionsverkethar riklal viss kritik mol hundskolans redovisnings-syslem bl. a. för all delger ett dåligt undertag för mer differentierad pris-sälining och för besluirörande produktionens framtida inrikining. Hundskolan har för sin del anseltatt systemet ger skolan lillräckligl underlag för beslut. Arbetsgruppen harkunnat konstalera all stora svårigheter finns atl ur redovisningssystemet tafram undertag för analyser m. m. Arbetsgruppen har därför varit hänvisad tillall i flera fall basera sina överväganden på bedömningar och inte på uppgifterhämtade ur redovisningen. Arbeisgruppenförutsätter alt hundskolans ledning - med de diskuterade nyaplaneringsförutsättningarna bl. a. vad gäller minskad produktion - kommer alt vidlanödvändiga åtgärder för all ytterligare effektivisera och rationalisera verksamhelen. Möjligheternaall förlägga uppfödning av försöksdjur lill hundskolan har undersökts av arbetsgmppen.Det undertag som har kommii fram pekar på alt della är genomförbartoch skulle kunna innebära sysselsättning 1976/77:157 16 fören mindre del av dem som blir övertaliga vid en minskad produktion. Med hänsyn lillrådande konkurrensläge anser emellertid arbetsgruppen alt del inle är sannoliktatl denna verksamhel kan ge ell överskoll ulan iroligen isiällei skulleförsvaga skolans ekonomi. Arbeisgruppenhar erfaril all del råder stort underskott på karanlänplalser för importeradehundar. Atl starta en karaniänverksamhel anses således kunna innebära en poleniiellmöjlighel all kunna utnyuja en del av den överkapacitet som den minskadehundproduktionen medför. Frågan om karanlänplalser utreds f. n. av ulredningenrörande karaniänverksamheien för djur. Arbeisgruppenifrågasätter nu gällande ordning atl chefen för försvarels hundskola biträderchefen för armén vid inspektion av hundväsendet inom försvaret. Enligt gruppensmening finns en laleni intressekonfiikt eftersom det vid inspektionen avgörs omen hund skall godkännas som tiänslehund. Arbeisgruppen anser all en avvecklingav minhundorganisalionen inte påkallar någon förändring av försvarelsmaterielverks uppgifter. Enligtarbeisgruppens uppfallning kommer försvarei sannolikl all vara skolans slörslakund även i fonsältningen. Gruppen föreslår därför inte någon ändrad departemenlslillhörighel. Flertaletremissinstanser biiräder eller lämnar huvudpunkterna i arbeisgruppens förslagutan erinran. Vissa avvikande meningar och förslag förs dock fram under deolika delavsnitten. Försvaretsrationaliseringsinslilui anser all arbetsgruppens förslag inle är så utformat atlskolan får klara och rimliga förutsällningar för driften medan st y re I sen förförsvarets hundskola anser atl arbetsgmppens förslag inie ärsakligl motiverade.Förslagen innebär enligl styrelsen att hundskolan inom en inte avlägsen framlidmåste läggas ner. Styrelsen hävdar atl del föreligger ell samhällsintresse avalt en slallig institution av del slag hundskolan represenierar finns kvar i landei.Liknande synpunkter förs fram av länsslyrelsen i , Väslernorrlandsläns landsling, Sollefleå kommun, TCO-S och /SR. serdet som angelägel all man ser över verksamheten vid hundskolan så all ell siörreanlal ledarhundar kan dresseras. Överbefälhavaren anser all försvaretshundskola bör ges en rationell organisation anpassad lillproduktionens omfallning. Försvarels materielverk anför att hundskolansexistens är motiverad även av del skälet all lotalförsvarels ersällningsbehovav hundar i krig då kan iryggas genom en hunddepå. 1976/77:157 17 Vissaremissinslanser framför alt skolan måsle höja sina priser avsevärt om principenom full kostnadstäckning skall följas. Detta skulle enligt fö r -svarels maierielverk, siyrelsen för försvarels hundskola och vara olyckligteftersom del bl. a. skulle verka kraftigt prishöjande på den allmännamarknaden. M a l e -r i e 1 v e r k e t anser att en ytteriigare effekt häravkan bli all den nödvändiga kontrollen av avelsverksamhelen och del enskilda hundmaierialelslämplighet för dressyr går förtorad. Vissa remissinslanser pekar på att enökning av priset på hundar kommer all verka hämmande på efterfrågan. anser i likhei med arbeisgruppen all hundskolan börla ul full kosinadsläckning vid försäljning av hundar. Liknande synpunkler försfram av länsslyrelsen i . Ifråga om produktionsprocessen delar riksrevisionsverkei arbetsgruppensuppfattning alt bristen på ämnen för dressyr begränsar hundskolans möjlighelerall dressera skyddshundar. Verket anför bl, a, all produktionen av skydds- ochbevakningshundar principiellt kan läggas upp enligt två alternativ. Del ena alternalivelulgår från antalet skyddshundar och det andra från antalet bevakningshundar sommål för produktionen. Om målel för produktionen anges i enlighel med del förstaallernalivel kan del finnas behov av all köpa dressyrämnen, I det andra alternalivelkan produktionsmålet nås med egen avel, Riksrevisionsverkei förordar det andraalternativet. En viss överproduktion av bevakningshundar anses i vissa lägenbli nödvändig eftersom efterfrågan på bevakningshundar är litet. Bara hundarsom med mycket stor sannolikhet kan gå vidare som skyddshund bör därför köpasin och dressyren i övrigt ulföras med unghundar ur egen avel. Verkelanser vidare att det antalsmässiga målel för dressyr av skyddshundar inte börpreciseras. I stället bör inom ramen för avsedd produktion av bevakningshundarstörsta möjliga anlal unghundar efter test dresseras för alt bli skyddshundar. Enligtförsvarets ralionaliseringsinsiiluls mening innebär den stora andelen högkvalificeradehundar som förulsälls i skolans framlida avsätiningsvolym all man endasi ibegränsad omfallning kan minska skolans dressyrverksamhel. Enligl insliiuietsbedömning är del endasi möjligt atl minska produklionskapacilelen i övrigl omden egna aveln upphör. En sänkl produktionskapacitet innebär att hundskolanvarken kan uppnå arbeisgruppens avsättningsmål eller lillgodose efterfrågan på högkvalificeradehundar. Enligl inslitulel bör produklionskapacilelen dimensioneras 1976/77:157 18 efterden väntade efterfrågan så atl skolan ges förulsällningar att producera skydds-och ledarhundar. Inslitulelpekar vidare på att avsättningsmöjligheterna för likar som lagils fram genomegen avel blir mycket små då minhundproduktionen upphör. Till övrig dressyranvänds i huvudsak hanhundar. För all kunna producera avsäiiningsbara hundar uregen avel får hundskolan således ell siort överskott av tikar och hundarlämpade för lågkvalificerad dressyr. Arbetsgruppenhar beräknai försvarsmaktens behov av ijänsiehundar den närmasle liden lill 64per år. Överbefälhavaren framhåller atl försvarets behov är högst 55 ijänsiehundarper år. Han anför vidare atl pågående uiredning om behovel av hundar inom vakt-och bevakningstjänsten inom försvarei kan ge lill resultat alt behovet avhundar ylleriigare minskar. Liknande synpunkter förs fram av försvarets raiionaliseringsinslilut.Enligt styrelsens för förs vare Is hundskola uppfattning föreligger ett störrebehov av olika slag av ijänsiehundar än vad som har dokumenterats.Styrelsen framhåller vidare att genom all minhundarna avvecklas kan avelninriktas mol all producera ämnen lill skydds- och ledarhundar. Rikspolisstyrelsenhar eu åriigl behov av 80 hundar och harframfört önskemål om fler än 30 ledarhundar perår. Civilförsvarsslyrelsen anserliksom arbeisgruppen all produktionen av hundar för civilförsvaret inle skall ulgöragrund för planering av hundskolans fortsalla verksamhel. framhålleratl eftersom hundskolan inte haft möjligheler all tillgodose polisväsendets behovav hundar måsle styrelsen köpa siörre delen av sina hundar i öppna marknaden. Länsstyrelseni anser all statliga ijänsiehundar i första hand börlevereras från hundskolan. Genom bortfallet av minhundar bör hundskolan enligtlänsstyrelsens mening få goda möjligheler atl leverera del anlal hundar som rikspolisstyrelsenbehöver. Länsslyrelsen anser därför all den framtida hundproduklionen vidskolan bör vara ca 200 , varav fier än 20 bör ulgöra avelslikar. Västernorrlandsläns landsting, Sollefleå kommun och TCO-S anför liknande synpunkler. TCO-Sanser härutöver alt staismakterna måsle undersöka om del finns ylleriigarebehov av Ijänsiehundar hos avnämarna. anser au om minhundsproduktionenbortfaller bör de frigjorda resurserna användas till en utökad produktion avbl. a. ledarhundar. En utökad produktion av ledarhundar skulle enliglförbundets mening med största säkerhel även öka efterfrågan på dessa. Försvaretsraiionaliseringsinslilut biträder arbetsgruppens förslag beiräffande test- ochdressyrverksamheten, underslryker behovel av en bättreutbildning, fortbildning 1976/77:157 19 ochinternationellt utbyte för dressörerna. Lanibruksstyrelsen finner delangelägel alt genomföra projektet för avelsbefrämjande arbele, eftersomhundskolans lesi- och dressyrmeloder länge varil normgivande för svensk brukshundsverksamheti allmänhet. Styrelsen för jordbrukels högskolor och stålens veterinärmedicinskaans I al t anser alt en förbättrad produktionsekonomi av hundar endasikan uppnäs genom elt testsystem som medger ett tidigt urval av hundar. Lanibruksstyrelsenbiiräder arbeisgruppens förslag om alt ett fo-dervärdssyslem med permanentafodervärdar bör prövas. Liknande synpunkter framförs av Synskadades riksförbundsom även framhåller all fodervärdarna i första hand bör rekryleras blandhundkunniga personer. Fodervärdarna bör dessutom erhålla viss ersällning. S A CO / S R biträder arbetsgruppens förslag all en ökad salsning på inslmklions-och uibildningsverksamheien och en arvodering av fodervärdarna bör prövas. Generaliullslyrelsendelar arbetsgruppens uppfallning om valptidens betydelse för hundens fortsattautveckling. Enligt styrelsens uppfattning bör man därför om möjligt frångånuvarande fodervärdssystem vad gäller anskaffning av dressyrämnen till narkolikahundar.Styrelsen för försvarets hundskola anser för sin del all föreslaget fodervärdssysteminte är praktiskt genomförbart. Styrelsen för försvarels hundskola och /SR delar inle arbeisgruppens bedömningvad gäller förbättring av aveslresultaiel. ,generaliullslyrelsen, lanibruksstyrelsen, styrelsen för jordbrukels högskolor och statens veterinärmedicinska an-sialt, TCO-S och /SR har inget att erinra mot förslagel till ell förbättrat avelsarbele. Generaliullslyrelsenframhåller all elt vetenskapligt avelsarbete inte enbart är en angelägenhetför hundskolan och dess statliga avnämare utan också bör ses i störresammanhang. Lanibruksstyrelsen pekar på den exiremt höga kassationsprocenlenav hundar vid skolan och anser del hell nödvändigt alt dessa förhållandenändras. Detta torde endast kunna ske genom all forsknings- ochförsöksverksamhet leder till ändrade urvals- och avelsmeloder. Styrelsentillstyrker därför gruppens förslag. Styrelsen för försvarels hundskola pekarpä att svårigheter att nå goda resultat på mentalsidan beror på att ingamätmetoder för menialiesl av hundar i genetiska sammanhang hillills harförelegal. Skolan har därför inlett etl samarbele med andra institutioner föralt ytter- 1976/77:157 20 Styrelsen anser vidare atl . för avelsbefrämjandeverksamhet bör tilldelas särskill. framhåller all siats-makterna bör vara beredda på atl finansieraijänstehundsavel och därmed sammanhängande forskning med särskill anslagnamedel om starka skäl föreligger för sådant arbele. Överbefälhavarenfinner det angeläget ur totalförsvarssynpunkt alt nuvarande utbildning avmedlemmar i fnvilliga försvarsorganisationer bibehålls. Enligt st y relse n förförsvarets hundskola bidrar kursverksamheten lill att profilera skolansställning som läroanstalt och det finns därför såväl skäl som möjligheter aufördjupa och utveckla denna verksamhetsgren. förutsätter allvissa tiänsler från hundskolan kan få påräknas även i fonsältningen tillutbildningsverksamheten vid polishundsektionen i . Länsslyrelsen i Väslernorrlandslän framhåller all hundskolan i sin kurs- och kontaktverksamhet verkar som etlserviceorgan för hundhållningen i landei och finner det därför troligt alt behovelav kurser vid hundskolan kommer att öka. Sy n sk ad ad es riksförbundanser beiräffande introduktionskurserna för blivande ledarhundsinnehavare alldel måsle vara ell krav atl kurserna inle omfattar för många deltagare. Generaliullslyrelsenanför liknande synpunkler beträffande grundkurser för nar-kolikahundförare itullverket och förutsätter atl denna utbildning bedrivs som . Arbeisgruppenhar ifrågasall om inle velerinärinsalserna på skolans egna hundar äröverdrivna. Denna upplänning delas inte av styrelsen för försvarets hundskola, styrelsenför jordbrukets högskolor och statens veterinärmedicinska anstalt, Stiftelsen och /SR. Man framhåller bl. a. atl velerinärinsalserna lill slordel är av förebyggande karaktär och att goda resultat har uppnålls.