prop · G003135 · 1976-12-31 00:00:00 — En ideell förening, som kan finansiera en utbyggnad av sin rörelse med obeskattade vinster, skulle t. ex. Prop.1976/77:135 71 kommai en bättre konkurrenssituation än den rörelseidkare som måste betala en stordel av vinsterna i skall. Även kontrollaspekten kan åberopas som ett skäl föroinskränkt skattskyldighet. Möjligheten atl kontrollera atl skattereglernatillämpas riktigt lorde nämligen vara betydligt större om de ideellaföreningarna alltid är oinskränkt skattskyldiga än om del finns hell ellerdelvis skattebefriade föreningar. Det kan exempelvis vara svårt att undvikaslentrianmässiga inslag vid handläggning av en deklaration eller uppgift somavlämnats av en sedan lång lid tillbaka skaltebefriad förening. Vad som ä andra sidan kan motivera alt ideellaföreningar skattemässigt behandlas förmånligare än andra juridiska personer ärför det första del förhållandet alt föreningarnas inkomster regelmässigtanvänds för atl främja allmännyttiga ändamål. Enligt della resonemang träffarett skatteuttag egentligen inle föreningen som sådan utan den av föreningenbedrivna verksamheten. Denna begränsning av föreningens möjligheter attfullfölja sitt ändamål kan framstå som inkonsekvent eller i varje fall somopraktisk om föreningen uppbär statliga eller kommunala bidrag medlångt större belopp. I della sammanhang bör vidare nämnas att förekomsten avinkomst-och förmögenhetsskatt, inte minst av psykologiska skäl, kan få ennegativ inverkan på medlemmarnas villighet att della i föreningens verksamhet.En lindring av inkomst- och förmögenhetsskatten kan också göra del möjligt allförenkla deklarations- eller uppgiftsskyldigheten. Ideella föreningar kännelecknas av alt enskildapersoner samverkar för all främja sådana ändamål som i regel utan vidare bmkaranses allmännyttiga. Just denna pä del enskilda initiativet grundade form avsamverkan har enligt min mening elt myckel belydande värde för vårtsamhällsliv. Jag vill här särskilt betona att värdet inte bara ligger i alt deideella föreningarna förbättrar livsvillkoren för slora persongrupper ochdärigenom ulgör etl värdefullt komplement lill det allmännas insatser. Etlminsl lika stort värde har enligl min mening själva föreningsarbetet, dvs. detförhållandet att enskilda personer frivilligt och oftast utan ersättningsamverkar för atl lösa olika ideella uppgifter. Lagstiftningen måsle därförutformas så all goda förutsättningar skapas för föreningsverksamhet av dettaslag. Av gmndläggande belydelse i delta sammanhang är givetvis den iregeringsformen inskrivna rätlen lill mötesfrihet, föreningsfrihet ochreligionsfrihet. Även skallelagstiftningen bör emellertid utformas så att deninte molverkar förekomsten av ett vitalt föreningsliv. måslenaturiigivis tillses atl reglerna inle får ett sådant innehåll alt de kanutnyttjas för all uppnå inte avsedda skalleförmåner. Mol den nu redovisade bakgrunden anser jag attflera av de skäl som brukar åberopas som stöd för alt alla ideella föreningarskall vara oinskränkt skattskyldiga inle är bärande. Del råder enligt minmening inte något tvivel om att det är mer angelägel all gynna förekomsten avetl mångsidigt 1976/77:135 72 föreningsväsenän all upprätthålla tesen att allmännyttig verksamhet inle skall stödjas genomskatteförmåner. Med tanke på arten av föreningarnas verksamhet och omfattningenav de arbetsinsatser som utförs av deras medlemmar bör det allmänna i storutsträckning kunna avstå frän krav på all föreningarna skall bidra lillfinansieringen av den offentiiga sektorns utgifter. De anförda skälen förbeskattning av ideella föreningar har således enligt min mening inle sådanstyrka all de ulgör något hinder mol en långtgående lindring av beskattningen.Däremol är det - som jag har berört -uppenbart all skallereglerna inle fårutformas så att enskilda medlemmar på etl obehörigt sätt kan dra nytta avskattebefrielsen. Såvitt gäller föreningar som vid sidan av den ideellaverksamheten bedriver någon form av näringsverksamhet måsle hänsyn även taslill att olika näringsidkare bör kunna konkurrera på samma villkor. Viktigt ärockså all reglerna blir lätta all tillämpa för såväl föreningarna somtaxeringsmyndigheterna. Med hänsyn till del anförda anser jag i likhet medföreningsskatteulredningen och remissinstanserna atl en del idella föreningarbör kunna bli förmånsbehandlade vid inkomst- och förmögenhetsbeskattningen.Utredningens förslag innebär all ideella föreningar som uppfyller vissavillkor belräffande ändamål, verksamhetens art m, m. skall helt befrias frånskatt medan övriga ideella föreningar skall vara oinskränkt skattskyldiga. Vidremissbehandlingen har förslaget visserligen mottagits posilivi av mångainstanser, men samlidigt har gjorts vissa vägande invändningar. Man har sålundaunderstrukit all utredningens lösning kan leda till all föreningar, som i dagåtnjuter partiell skattefrihet, i fortsättningen blir oinskränkt skattskyldigaom de inle uppfyller samlliga föreslagna villkor för skallebefrielse. Å andrasidan har understmkits atl utredningsförslaget kan medföra att även inkomst avegentlig näringsverksamhet i vissa fall undanlas från beskattning, vilketansetts strida mol gmndläggande beskallningsprinciper, Enligt min mening är det möjligt alt beakiainvändningar av della slag och samlidigt tillgodose önskemålen omförmänsbehandling av de ideella föreningarna genom atl utforma ett nytt systemför beskattning av dessa föreningar enligt följande principer En ideellförening som har allmännyttigt ändamål och bedriver verksamhet iöverensstämmelse med della ändamål bör, om vissa ytterligare villkor äruppfyllda, befrias från skattskyldighet för andra inkomster än rörelse- ochfasiighelsinkomster. Under samma förutsättningar bör föreningen befrias frånförmögenhetsskatt för andra tillgångar än sådana som är nedlagda iskattepliktig rörelse. Som villkor för skattebefrielse bör i huvudsak gällaatt föreningen är öppen, dvs. atl föreningen inle ulan giltiga skäl vägrarnågon inträde, och all föreningen använder sina inkomsler i den ideellaverksamhelen. Brister någon av dessa förutsältningar för skattefrihet börföreningen bli skattskyldig för all inkomst och all förmögenhet avskattepliktig nalur. Arbetsgivarföreningar, fackföreningar, branschföreningaroch andra föreningar med huvudsakligt ändamål all främja medlemmarnasekonomiska intressen blir - liksom -oinskränkt skattskyldiga. 1976/77:135 73 En förening, som uppfyller kraven pä allmännytta,öppenhet och inkomstanvändning, kommer således all undgå beskattning förinkomsl av kapital och inkomsl av tillfällig förvärvsverksamhet(realisationsvinster). I vissa fall synes det emellerlid motiverat att gå ellsteg längre och utvidga del skattefria området lill rörelse- ochfasiighelsinkomster. Sådana inkomster bör vara skattefria om de antingen harnaturlig anknytning till föreningens allmännyttiga ändamål (t. ex.entréavgifter) eller hänför sig till verksamhet som av hävd brukar utnyttjassom finansieringskälla för ideellt arbele (t. ex. lotterier och basarer).Skattefriheten för dessa inkomsler bör inle äventyras av all föreningendessutom har rörelse- eller fasiighelsinkomster som är skattepliktiga. Den nu skisserade principlösningen överensstämmer iväsentliga hänseenden med den lösning som ulredningen har stannat för.Gemensamt för båda lösningarna är all förmånsbehandling förulsäller atlföreningen har etl allmännyttigt ändamål och bedriver allmännyttig verksamhet,alt föreningen är öppen och att inkomsterna används i den allmännyttigaverksamheten. Skillnaden ligger i behandlingen av rörelse- ochfasiighelsinkomster. Med lillämpning av den av utredningen föreslagna lösningenleder förekomsten av rörelse- eller faslighelsinkomst, som inle uppfyllervillkoren för skaltefrihet, lill all föreningen blir skattskyldig för allinkomsl och förmögenhet. Utredningsförslaget kan således ge upphov lill myckelkraftiga iröskelef fekter och medföra skalteskärpningar för föreningar som är partiellt skattebefriade. Den lösning som jag förordar innebär altförekomslen av skattepliktig inkomsl inte fär så omfattande konsekvenser.Samtidigt undviks i princip skalleskärpningar, eftersom del endasl är den"främmande" rörelse- eller faslighetsinkomslen som träffas av skall. Jag är medveten om all den av mig föreslagnalösningen - som innebär elt tillmötesgående av önskemål som har framförts iåtskiUiga remissyttranden -förulsäller alt del går att fastställa hur slor delav en förenings lolala kost nåder som belöper på eventuell skattepliktigverksamhet. Det kan vidare inlräffa all en förening, som har skattepliktigverksamhet, inle kan kvitta överskottet av denna mol underskott som uppkommit iden skattefria delen. Dessa komplikationer, som bortfaller om utredningensförslag genomförs, synes mig dock mindre allvarliga än de iröskeleffekter ochskärpningar som kan uppkomma enligt utredningens förslag. Om man - i enlighetmed vad jag kommer alt föreslå i elt senare avsnitt - låter föreningarna fägöra etl särskill grundavdrag från inkomsl som är skattepliktig, kommer de iflertalet fall alt få tillräcklig kompensation för eventuell förloradavdragsrätl för underskott. RSV kan med stöd av 53 § 1 mom. andra styckel KLoch 7 § andra slyckel SI förklara att stiftelse eller förening, som har tillhuvudsakligt ändamål atl främja nordiskt samarbete, skall ibeskattningshänseende anses jämställd med en kvalificerat allmännyttigstiftelse eller förening. genomförande av den av mig föreslagnautvidgningen av skattefriheten för ideella föreningar torde medföra atl dettabemyndigande för RSV - såvitt gäller föreningar - Prop.1976/77:135 74 prakliskttaget kommer all sakna belydelse. Med hänsyn bl. a. till att bemyndigandetmåste finnas kvar i fråga om stiftelser föreligger emellertid enligt min meninginte tillräckliga skäl att begränsa lillämpningsområdel för bemyndigandet. RSVbör således även kunna förklara all en förening med syfte all främjanordiskt samarbete skall förmånsbehandlas skattemässigt. Förmånsbehandlingenbör enligt min mening knytas lill det nya beskallningssyslemel för ideellaföreningar. En förening, som blivit förmånsförklarad av RSV, bör alltså alltidbefrias frän skatt på inkomsl av kapital och tillfällig förvärvsverksamhet.Föreningen bör vidare vara fri från skatt på sädana faslighets- ochrörelseinkomsier som härrör från verksamhet som har naiuriig anknytning tilldet ideella arbetet eller som av hävd utnyttjats för ideellt arbele. Innan jag närmare går in på villkoren förskattebefrielse vill jag beröra en annan principfråga som har tagils upp avflera remissinstanser, nämligen frågan om beskattning av stiftelser. Det hargjorts gällande att det är olämpligt all ändra skattereglerna för ideellaföreningar ulan atl samlidigt ta slällning lill hur stiftelserna skall beskattas.Vidare har några remissinstanser ställt frågan hur stiftelser, som förvaltas avoch har samma ändamål som en ideell förening, skall beskattas. (Ju 1975:01) genomför f n. enkartläggning av stiflelsebeståndel och kommer därefter atl pröva gmndläggandefrågor om stiftelsernas ställning i civilrättsligt hänseende. Vidare skallföretagsskatteberedningen (Fi 1970:77) enligt sina direktiv pröva vissaspörsmål rörande beskattningen av stiftelser. Med hänsyn lill det anförda anserjag det uteslutet atl nu göra några mer omfattande ingrepp i reglerna förbeskattning av stiftelser. Beträffande frågan om stiftelser, som förvaltas avideella föreningar, vill jag lill en början anföra alt det kan bero påtillfälligheter om skänkta eller lestamenlerade medel uppgått i en föreningsegen förmögenhet eller om föreningen behandlat de mottagna medlen som en frånföreningens förmögenhet frislående stiftelse. Jag delar också den underremissbehandlingen framförda uppfattningen all det kan framstå som stötande atlavkastningen av den mollagna egendomen skall träffas av beskattning istiftelsefallel men inte om egendomen tillgodoförls föreningens egenförmögenhet. Del har emellertid visat sig svårt all finna en lösning som ledertill skattemässig likabehandling av de båda fallen. Problemet är bl. a. atlange en klar gräns mellan stiftelser, som skall beskattas som ideellaföreningar, och andra stiftelser. Denna gränsdragningsfräga kan knappast lösasså länge det råder osäkerhet om innebörden av vissa fundamentala begrepp inomstiflelserät-ten. Jag har därför kommit lill den slutsatsen att del f n. inleär möjligt att utvidga tillämpningsområdet för skallereglerna för ideellaföreningar till en viss krets av stiftelser Milt i del följande presenteradeförslag avser med hänsyn till detta enbart ideella föreningars beskattning. Jagavser emellertid att återkomma till stiftelsebeskattningen när pågåendeulredningsarbele avslutals. Prop.1976/77:135 75 8.3Förutsättningar för inskränkt skattskyldighet m. m. Ett av villkoren för att en förening enligtnuvarande regler skall bli inskränkt skattskyldig är all föreningen skall verkaför något av de kvalificerade allmännyttiga ändamål som anges i 53 S I mom. e)KL. Utredningens förslag innebär all kravel på kvalificerad allmännytta slopas.Förmånsbehandling skall således kunna komma i fråga redan om föreningensändamål uppfyller det mer vidsträckta allmännyliighelsbegrepp som finns 138 Slagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, AGL. Enligl denna paragraf är enideell förening befriad från gåvoskatt om den har till syfte all främja"religiösa, välgörande, sociala, politiska, konstnäriiga, idrottsligaeller andra därmed jämföriiga kulturella eller eljesl allmännyttigaändamål". Denav ulredningen föreslagna utvidgningen av de ändamål som kan föranledaförmånligare skattebehandling har mottagits posiiivt av remissinstanserna.Även jag är av den uppfattningen alt förmånsbehandlingen vid beskattningen inlelängre bör begränsas till s. k. kvalificerat allmännyttiga ändamål ulan omfattaäven andra ändamål som enligt utbredd uppfattning anses som allmännyttiga. Somjag lidigare har betonat ligger kanske det främsta värdet hos föreningarna idet förhållandet all enskilda personer ges tillfälle atl samverka för alt lösaideella uppgifter. Denna samverkan kan vara lika värdefull hos en allmännyttigförening som hos en förening som har elt kvalificerat allmännyttigt ändamål. Vidremissbehandlingen har påpekats att det i 38 S AGL angivnaallmännyllighetsbegreppel kan ge upphov lill lolkningssvårigheter. Detta är ioch för sig riktigt eftersom del inle gärna är möjligt alt exakt definiera vadsom utgör allmännytta. Till delta kommer att innebörden av begreppetallmännytta förändras i takt med samhällsutvecklingen. De svårigheter som kanuppkomma vid bedömningen av om kravel på allmännytta är uppfyllt bör dock inleöverdrivas. I de allra flesta fall lorde del inte behöva råda något tvivel omhuruvida detta krav är uppfyllt eller inte. Ledning lorde vidare i belydandeutsträckning kunna hämtas från den praxis som har utbildats avde allmänna domstolarna vid lillämpning av AGL:s beslämmelser. Innebörden av begreppei idrott synes emellertidvara i behov av ell klariäggande. Detta begrepp har undergått en förändringunder senare år. Till idrott torde numera allmänt räknas även gymnastik, sport,och friluftsliv. Denna utvidgning av idrotlsbegreppet ger enligt minmening inle upphov till några betänkligheter. En skylteklubb, bålklubb eller enridklubb bör således skattemässigt kunna behandlas på samma sätt som t. ex. enfriidrollsklubb. En grundläggande förusättning för skattefrihet börliksom vara att föreningen inte har lill ändamål att främjamedlemmarnas eller andra bestämda personers ekonomiska intressen. Prop.1976/77:135 76 frihetkan vålla tillämpningsproblem om en förening enligl sina stadgar har lilluppgift alt bedriva t. ex. professionell idrott. Utgivande av ekonomiskaförmåner till yrkesmässiga idrottsutövare är inle en verksamhet som motiverarförmånlig skattebehandling. Å andra sidan får det anses uteslutet att enidrottsförening skall förlora sin skattefrihet enbart av den anledningen attetl litet elitskikt bland medlemmarna får avsevärda belopp i ersättning försina insatser. Enligl min mening bör frågan lösas på del sättet alt professionellainslag i t. ex. fotbolls-, ishockey- eller baskeibollsklubbar inle äventyrar enförmånligare skattebehandling så länge antalet professionella utövare ärobetydligt jämfört med det totala antalet aktiva föreningsmedlemmar. Till dettavill jag lägga alt jag kan anslula mig till utredningens uppfattning att del fn. inte torde finnas någon till ansluten föreningsom pä grund av inslaget av professionalism bör undanlas frän möjligheten tillskattebefrielse. Etl annal spörsmål som bör tas upp i dellasammanhang kan beröra såväl idrottsföreningar som andra ideella föreningar. Vadjag syftar på är alt en förening kan ha till ändamål bl. a. att tillhandahållamedlemmarna tjänster eller varor till reducerade priser. Vid bedömning av omskallefrihet kan komma i fråga i sådana fall är det enligl min mening lämpligtatt först ta ställning lill om förmånerna till medlemmarna kan anses utgöra etldirekt led i del ideella arbetet och således innebär etl direkt fullföljande avföreningens allmännyttiga ändamål. Är så fallet synes den omständigheten atlstadgarna medger sådana förmåner inle hindra skattebefrielse. som enligt sina stadgar skall subventionera hjälpmedel tillsina handikappade medlemmar synes alltså kunna bli fri frän skatt även om dennaverksamhet får en betydande omfallning. Om däremol en bålklubb har lill uppgiftalt svara för skötseln av medlemmarnas båtar eller en idrottsklubb enligl sinasladgar skall begränsa medlemmarnas utgifter för idrollsuiruslning, synesförulsätlningar för förmånligare skattebehandling föreligga endast om uppgifterav della slag framstår som obetydliga jämfört med föreningens ideellaverksamhet. Några remissinslanser har framställt önskemål omalt del av utredningen föreslagna begreppei allmännytta skall utvidgas så alldel framgår att de i 53 S I mom, e) KL angivna kvalificerade allmännyttigaändamålen ryms inom den av utredningen gjorda uppräkningen. Jag är beredd alltillmötesgå remissinstanserna på denna punkt. I lagtexten bör således iförtydligande syfte anges atl skattebefrielse kan medges bl, a, i de fall dä enideell förenings ändamål är av del slag som sägs i 53 S 1 mom, e) KL. 8.3.2Den jäktiskt bedrivna verksamhelen I punkt 8 av anvisningarna lill 53 S KL föreskrivsatl frågan om skattskyldighet för en förening skall bedömas med hänsyn lill deländamål som tillgodoses i den bedrivna verksamhelen. För atl en kvalificerat Prop.1976/77:135 77 allmännyttigförening skall bli inskränkt skattskyldig kfävs alltså f n. i princip all ocksåden faktiskt bedrivna verksamhelen är av kvalificerat allmännyttig nalurTillgodoser en förening fiera ändamål, varav något eller några faller utanfördet kvalificerade området, kan enligl samma anvisningspunkt skatlelindringkomma i fråga endast om den främmande verksamheten är av ringa omfallning. Som en fömtsättning för en förmånligareskallebehandling bör även enligt ulredningen gälla all den faktiskt bedrivnaverksamhelen stär i överensstämmelse med innehållet i stadgarna. I förslagettill lagiexl uttrycks villkoret på del sättet atl föreningen i sin verksamhetuteslutande eller så gott som uteslutande skall tillgodose ändamål somuppfyller kravet på allmännytta. I della sammanhang diskuterar utredningen detfallet atl en ideell förening har elt allmännyttigt ändamål men faktisktlillgodser elt annal allmännyttigt ändamål. Utredningens grundsinställning äratl del skall råda full överensstämmelse mellan stadgar och verksamhet. Enliglulredningen kan del dock framstå som stötande om en förening, som gradvis gåttöver från ell allmännyttigt ändamål lill etl annal, skall förioraskattefriheten enbart av del skälet att stadgarna inle hunnit ändras.Utredningen kommer därför till slutsatsen atl det avgörande bör vara atl kravelpä allmännytta är uppfyllt i båda leden. Vad utredningen anfört om överensstämmelse mellanändamålet enligt stadgarna och den faktiskt bedrivna verksamheten har inteföranlett några invändningar vid remissbehandlingen. Några remissinslansersynes emellertid befara atl det i praktiken kan bli svårt att avgöra omföreningens verksamhet skall anses tillgodose del allmännyttiga ändamålet. Föregen del kan jag i huvudsak ansluta mig till utredningens förslag. Medanledning av vad De blindas förening anfört om nödvändigheten för föreningenatl anskaffa produktionsresurser i form av etl blindskriftslryckeri och enlalboksproduktion vill jag uttala alt en sådan verksamhet givetvis mäste ansestillgodose det allmännyttiga ändamålet. Motsvarande gäller enligl min meningden del av nyklerhelsorganisalioners arbete som beslår i all tillhandahållaallmänna samlingslokaler med alkoholfri miljö. Jag har tidigare framhållit atl skallebefrielse iprincip förutsätter all stadgarna inte lämnar utrymme för en verksamhet som ärinriktad på all ge medlemmarna ekonomiska förmåner. Sannolikt är det emellertidganska sällsynt att det i stadgarna direkt uttalas all föreningen har lilluppgift atl ge medlemmarna sädana förmåner. Elt mer praktiskl fall lorde varaatt stadgarna tiger pä denna punkt men all föreningen i en eller annan formfaktiskt tillgodoser medlemmarnas ekonomiska intressen. Situationer av dellaslag bör enligt min mening behandlas efter samma principer som de fall dästadgarna tillåter ekonomiska fördelar ät medlemmarna. Skaltefriheten börsåledes inle komma i fara om utgivandet av förmånerna ulgör etl direktfullföljande av del ändamål som motiverar skattefrihet. I andra fall börföreningen bli oinskränkt skallskyldig såvida inte förmånerna lill medlemmarnaulgör endasl ett obetydligt inslag i föreningens verksamhet. 1976/77:135 78 Utredningen har föreslagit atl skattefriheten skallgå förlorad om föreningen utan särskilda skäl vägrar någon inträde iföreningen. Vid utformningen av detta öppenhetskrav, som inte har någonmotsvarighet i nuvarande beskattningsregler, har utredningen använt lydelsen iIH lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar. Enligt denna paragraf fär medleminte vägras inträde i en ekonomisk förening "såframt ej med hänsyn lillarten eller omfattningen av föreningens verksamhet eller föreningens syftesärskilda skäl äro därtill". Utredningensförslag, som allmänt tillstyrkts vid remissbehandlingen, bör enligl min meninggenomföras. Till ledning för rättstillämpningen vill jag dock till en börjanuttala alt jag delar utredningens uppfattning att en ideell förening äroförhindrad att begränsa medlemskapet till sådana som delar föreningensmålsättning och är beredda att följa föreningens stadgar. Vidare bör slås fastatt sådana inträdesregler som etl fysiskt handikapp i en handikappförening,musikalitei i en musikförening eller allmän omdömesgillhet - t. ex. vissminimiålder - i en skytteförening inle heller bör hindra skattefrihet. Likasåbör öppenhetskravet normalt anses uppfyllt även om medlemskap förutsätter attden sökande bor inom visst område eller tillhör viss skola eller vissl förelag.Villkoren för medlemskap fär naturiigivis inte vara sä utformade alt kravel pä öppenheti realiteten kringgås. Om t. ex. endasl en mycket begränsad krets av personerkan bli medlemmar bör föreningen under alla omständigheterbli oinskränktskattskyldig. Detsamma bör gälla om föreningens medlemsanlagning baseras pågodtyckliga eller diskriminerande grunder. Öppenhetskravelkan enligt min mening vara uppfyllt även om föreningens medlemskrets består avandra föreningar. Fråga kan t. ex. vara om en regional förening vars medlemmarutgörs av lokala föreningar eller om en samarbetsorganisation med etl antalföreningar med olika ideella ändamål som medlemmar. För atl en förening avdenna karaktär skall kunna bli skattefri bör krävas bl. a. all den inlebedriver en diskriminerande eller godtycklig medlemspolilik samt attmedlemsföreningarna är öppna. Jag vill slutligen framhålla alt kravel päöppenhei har motsvarande tillämpning i fråga om en förenings räll all uteslutamedlemmar. En förening är således inte all anse som öppen om den uteslutermedlemmar ulan giltiga skäl.