prop · G003108 · 1976-12-31 00:00:00 — Det föreligger ett samband mellan å enasidan alkoholpåverkan och alkoholmissbruk, ä andra sidan kriminalitet i olikaformer, särskilt då väldsbrotls-lighet. Andelen alkoholmissbrukare inomkriminalvårdsklienlelel har varit hög. På många håll äralkoholmissbruk det klart dominerande problemet bland frivårdsklienterna. 1976/77:108 21 Debrottsförebyggande synpunkterna bör därför enligl beredningsgruppen beaktas vidutformningen av riktlinjerna för den framtida alkoholpolitiken. Bevakningen avdessa frågor bör ankomma pä brottsförebyggande rådet i dess egenskap avsamordnande organ för de brottsförebyggande insatserna. Enliglberedningsgruppens mening bör ett alkoholpolitiskt program således dominerasav socialpolitiska insatser. Det framhålls dock all sädana inle är tillfyllest.Liksom tidigare bör prissättningen på alkoholdrycker användas som ellinstrument för att hålla tillbaka konsumtionen. Priserna bör också anpassas så,att konsumtionen inriktas på de alkoholsvagare dryckerna. Beredningsgruppendiskuterar möjligheterna att genom direkta åtgärder snabbi få lill stånd envaraktig minskning av totalkonsumiionen. Enligl beredningsgruppens mening ståri så fall i praktiken knappast något annat medel till buds än en kraftighöjning av alkoholpriserna utöver vad som följer av den allmännaprisutvecklingen. Beredningsgruppen påpekar att APU, med beaktande bl. a. avriskerna för hembränning och smuggling vid en höjning av den relativaprisnivån, fann den gällande avvägningen av prisnivån för sprit och vin ihuvudsak riktig. Beredningsgruppen ansluter sig lill denna uppfattning ochframhåller att den av det övervägande antalet remissinstanser lämnades ulanerinran. Beredningsgruppen förklarar vidare all redan de skattehöjningar som nuär påkallade med hänsyn till den allmänna prisutvecklingen kommer att medföraen kraftig höjning av alkoholpriserna. Beredningsgruppenframhåller slutligen alt det även i fortsättningen bör finnas restriktioner,främst som ett led i skyddet av ungdomen. Restriktionerna bör dock begränsastill sådana som av en bred allmänhet kan uppfattas som meningsfulla. 1 gengäldbör man satsa på att bättre än övervaka alt nykierhelspolitiskaolägenheter inte uppkommer i samband med försäljning av alkoholdrycker. I dettasyfte föreslås en betydande ökning av den personal hos länsstyrelserna somsysslar med hithörande frågor. Jagansluter mig till vad beredningsgruppen har anfört i fråga om folkrörelsernasoch organisationernas roll, bevakningen av brottsförebyggande insatser ochbehovet av restriktioner. Jagfinner dei väsentligt all alkoholbeskaltningen och därmed prissättningen påalkoholdrycker används som ett instrument i konsumiionsbe-gränsande syfte.Priserna bör anpassas sä, alt de underiällar strävandena att åstadkomma enbegränsning av den totala alkoholkonsumtionen. Vid höjning av den relativaprisnivån bör dock, som beredningsgruppen påpekar, göras en avvägning molriskerna för bl. a. hembränning. Man vet ännu alltför litet om den närmareinverkan som olika prisförändringar har på konsumtionen på kortare och längresikt. Det är angelägel alt sambandet mellan pris och konsumlionsutvecklingstuderas närmare. Det bör ankomma pä ta initiativ i denna fråga. Prop.1976/77:108 22 Chefenför budgeidepartemeniet kommer all ta upp frågan om de skattehöjningar somberedningsgruppen har aktualiserat. Jagkommer i det följande att föreslå en kraftigt ökad satsning på information.Utöver de medel som fördelas till ungdomsorganisationer bör medel anvisassocialstyrelsen för kampanjer för helnykterhet i vissa situationer, t. ex.inom arbetslivet och i trafiken, och för andra initiativ, t. ex. i samarbetemed de fackliga organisationerna. Jag kommer också att föreslå att särskildaprojektmedel skall ulgå från allmänna arvsfonden för försök medfritidsaktiviteter, främst för ungdomar. Ilinje med vad jag har förordat kommer vidare chefen för utbildningsdepartementetall föreslå en ökning av anslagen till alkoholforskningen och statsrådet för skolans undervisning i alkoholfrågor. Huvuddelenav förslaget bör genomföras . Som jag kommer aunärmare utveckla gör sig emellertid särskilda synpunkter gällande i fråga omgenomförandet av bl.a. förslaget om ökning av personalen hos länsstyrelsernaoch vissa förslag som har samband med nu utgående anslag. 1 dessa frågorföresläs ett genomförande . Informationi alkoholfrågan bedrivs på ett mycket brett fäll. APU lät år 1970genomföra en kartläggning av den information om alkoholfrågor som kom frånmyndigheter, institutioner, organisationer och företag. Det visade sig attomkring I 100 organ då bedrev informationsverksamhet. 1 denna siffra är inleinräknade t. ex. lokala föreningar. Antalet sådanaföreningar uppgick till 6 746. Statligamedel lill information om alkohol fördelas i huvudsak av statens ungdomsråd.Härtill kommer information genom (h-nämnden), skolan. Systembolaget, olika samhällsorgan i samarbete medfolkrörelser, l. ex. i form av kampanjer om nykterhet och trafik, ochFöreningen . Avbetydelse är även de medel som tilldelas organisationer och Centralförbundetför alkohol- och narkotikaupplysning (CAN). 1976/77:100 (bil. 8 s. 184) har regeringen föreslagit att, iavvaktan på särskild proposition i ämnet, till Upplysning i alkoholfrågor m. m.för /78 beräkna ett reservationsanslag av 4 milj. kr. och lillFöreningen beräkna ett anslag av . Jag anhåller all idetta sammanhang få la upp dessa frågor. Chefenför kommer alt anmäla frågor som rör CAN:s informationoch statsrådet den informationsverksamhet som bedrivs i skolan. Budgetåret1972/73 ställdes första gången medel lill statens ungdomsråds förfogande förupplysning bland ungdom om alkohol- och narkotikaproblem Prop.1976/77:108 23 (prop.1972:61, SkU 1972:130, rskr 1972:24). Anslag beviljades med 5 milj. kr. förverksamhet under tvä år. Budgetåren 1974/75 och 1975/76 beviljades ytteriigareanslag med 2,5 milj. kr. för vart och ell av åren. För /77disponerar 4 milj. kr. för denna verksamhet. Medlen fördelasi samråd med h-nämnden. 1972:61 (s. 20) framhölls att upplysningsverksamheten inte fick blicenlralslyrd ulan au den skulle genomföras av olika organisationer. Statensungdomsråd har förmedlat bidrag till 35 organisationer. FöreningenFrukldrycker har för /77 ett anslag på 50 OCX) kr. förupplysningsverksamhet rörande alkoholfria fest- och sällskapsdrycker. Anslagetinnebar en uppräkning med . från föregående budgetår. Beredningsgruppenförklarar att den delar APU:s och remissinstansernas uppfattning att resurserbehövs för en ökad information om alkoholpolitiska frågor och att informationenmåste kombineras med andra åtgärder. Beredningsgruppen framhåller vidare attinformation ofta bedrivs gemensamt i fråga om alkohol och narkotika. Demedel som fördelar är avsedda för information i båda dessafrågor. Enligl beredningsgruppen är det en allmän uppfattning att missbruk avalkohol och narkotika, liksom missbruk av andra medel såsom thinner och läkemedel,beror pä likartade sociala störningar. Detär angelägel alt framlida informationsinsatser får lill syfte all motverkamissbruk av samtliga dessa medel. Samma breda inriktning bör enligt beredningsgruppengälla inom forskningen, på fritidsområdet, i arbetslivet och i skolan.Informationen bör riktas in på bakomliggande omständigheter som skapar missbrukav beroendeframkallande medel och främja en hjälpande inställning tillmissbmkarna. Det är vidare angelägel att informationen far sådan utformning bidrar till en ökad debatt och opinionsbildning kring de framlidaåtgärderna mot missbruk. Beredningsgruppenanser att de mål som har ställts upp av för de medel som statensungdomsråd fördelar lill olika organisationers informationsverksamhet kan tjänasom vägledning för all information om beroendeframkallande medel. Informationen skall sälla in missbruksproblemen i derassociala sammanhang. Den skall vidga medvetenheten om all människors socialasvårigheter måste mötas med öppenhet och vilja till solidariska insatser.Slutligen skall den medverka lill sådan förändring i synen på de som harskadats genom missbruket att deras delaktighet i den samhälleliga gemenskapentryggas. Jagansluter mig lill uppfattningen all resurser behövs för en ökad information omalkoholpoliliska frågor. Som beredningsgruppen framhåller bör informationenomfatta även andra missbruksmedel som narkotika och sniffningsmedel. Då detgäller målet för informationen vill jag för min del, uiöver vadberedningsgruppen har pekat pä, betona vissa angelägna upp- 1976/77:108 24 gifter.Som jag har framhållit måste en begränsning av den totalaalkoholkonsumtionen ses som ett medel för att tränga tillbaka alkoholmissbruketoch motverka alkoholskadorna. I linje härmed bör informationen understryka denfara för skador som ligger i bruket av alkohol. Även information som gerkunskap om alkoholens verkningar från fysiologiska och psykologiska synpunkterär värdefull. Detta gäller i särskilt hög grad för upplysningen lill ungdom.Vidare bör informationen betona vikten av helnykterhet under uppväxtåren och isärskilda situationer, t. ex. i trafiken och i arbetslivet. Slutligen är detenligl min uppfattning en angelägen uppgift all ge sådan information omalkohollagstiftningen som bidrar lill att skapa förståelse för de regler ochrestriktioner som finns. del av informationen bör avse ungdomen. Att påverka ungdomens socialasituation och inställning till alkohol är viktigt. näs ungdomen, främstgenom folkrörelserna och skolan, av en omfattande information i alkoholfrågan.Genom det stöd lill aktiviteter som jag kommer att föreslå kaninformationen till ungdomen väntas få än större omfattning. är detsom APU och beredningsgruppen understryker viktigt att informationen inteensidigt riktas in på ungdomsgrupperna. Även de vuxnas situation och attityderbehöver påverkas. Utan stöd från den vuxna generationen förfelas lätt informationentill ungdomen. Därför bör i större utsträckning än tidigare informationen ocksåavse vuxna. Detta gäller särskilt föräldrar men även lärare och ungdomsledareav olika slag. Enligt vad beredningsgruppen har funnit är organisationernaintresserade av alt la ansvar för en vidgad information. Ävensocialstyrelsen och kommunerna bör enligt min mening i ökad utsträckning riktainformationen mot vuxengrupperna. Informationsverksamhetenbör endast i begränsad omfattning ske genom stora, riksomfattande kampanjer.Kostnaderna för sådana kampanjer är stora liksom riskerna för alt de förfelarsitt mål. Inom vissa bestämda områden bör dock större kampanjer kunna sättasin. I arbetslivet, i trafiken och i samband med bad och bålfärder bör ställassärskilda krav pä nykterhet. Dessa områden lämpar sig också för riksomfattandekampanjer. all ge informationen särskild genomslagskraft är att kombinera den medaktiviteter av olika slag. Erfarenheter från bl. a. statensungdomsråds verksamhet visar att information som sätts in i ett naiuriigtsammanhang ger särskilt gott resultat. Det är enligt min mening lämpligt attinformation i alkoholfrågan ingår som ell led i de fritidsaktiviteter som jagi fortsättningen kommer att förorda. Ilikhet med beredningsgruppen vill jag kraftigt understryka all del är en fördelom informationen går ut från ett stort antal instanser. Genom att informationensprids på de vägar som är naturiiga för annan kontaktverksamhet ökarmöjligheterna att nå ut med informationen. Jag vill i detta sammanhang ocksåbetona massmedias stora genomslagskraft. 1976/77:108 25 Folkrörelserna bör ges resurser att även i fortsättningensvara för övervägande delen av alkohol- och narkoiikaupplysningen. Del harvisat sig att de i många fall dä det har gällt att få ut information om alkoholhar prövat nya vägar och nått människor utanför sina vanliga medlemsgrupper.Folkrörelsernas möjlighet au väva samman information och aktivitet ger demvidare särskilda förutsättningar all lyckas med sin informationsuppgift. Avbetydelse är också vissa organisationers sirävan alt bedriva alkohol-ochnarkotikainformalion i små grupper på arbetsplatsen, i skolan och ibostadsområdet. Det är härvid en självklarhet att folkrörelserna självständigtbedriver verksamheten med utgångspunkt i sina egna värderingar och attinnehållet får präglas av varje folkrörelses särart. Jag övergår nu till att beröra socialstyrelsensinformationsansvar. Som jag har sagt bör tilldelasansvaret på central myndighetsnivå för samhällets alkoholpolitik. 1 dettaansvar ligger dä också det samhälleliga ansvaret för informationsfrågorna. När det gäller den närmare utformningen av denna uppgiftvill jag i likhet med beredningsgruppen och flertalet remissinstanser som haryttrat sig över APU:s förslag peka på riskerna för att samordning avinformationsinsatserna kan leda lill central styrning av verksamheten. Det kanmedföra all informationen begränsas till att gå genom ett fåtal kanaler. Somtidigare har påpekats härden information som kommer från skilda håll i olikautformning och som anknyts lill aktiviteter på arbetsplatsen eller på fritidenstörre möjlighet all bli framgångsrik. I vissa fall kan del finnas skäl somtalar för samordning av de informationsinsatser som förekommer på det alkoholpolitiskaområdet. Detta får emellertid inle leda till en centraliserad informationsverksamhet,som begränsar mångfalden och försvårar organisationernas arbete. 1 ansvar bör ingå att, i den mån dettabefinns lämpligt av berörda parter, verka för en samordning av riksomfattandeinformationskampanjer i de sammanhang som har nämnts. Sådana kampanjerbör planeras och genomföras i samarbete med organisationerna, varvid dessasjälvständigt avgör i vad mån de vill medverka. Initiativ till kampanjernabör, förutom av och andra myndigheter kunna tas avorganisationerna, t. ex. av arbetsmarknadens parter i fråga om kampanjer påarbetslivets område, av molororganisalionerna i fråga om trafiknykter-hetskampanjeroch av livräddningssällskapet i fråga om kampanjer mot alkohol i samband medbad och bålfärder. Som beredningsgruppen har föreslagit bör socialstyrelsentilldelas 3 milj. kr, beräknat för helt verksamhetsår, att användas för attstödja riksomfattande informationskampanjer. Denna summa bör täcka kostnadenför minst en sådan kampanj. kommer som framgår att få nära kontakt medinformationsfrågorna. Hos finns vidare en betydande erfarenhetfrän Prop.1976/77:108 26 bör därför kunna bedöma om behov uppslår avkompletterande insatser på informationens område. En sådan insats kan varainformation lill grupper som lever isolerade från samhällsgemenskap ochorganisationsliv. Dessa grupper nås sällan av information på vanliga vägar. Detkan i stället bli fråga om en uppsökande verksamhet och en särskild utformningav informationsåtgärderna kopplad till aktiviteter av olika slag. De människordet är fråga om är ofta kända av social- och fritidsförvaltningarnas personal.Del böi- därför vara en uppgift för kommunerna, gärna i samverkan medfrivilliga organisationer, alt söka ge dessa grupper del av information. Vissaklienlorganisalioner som t. ex. länkrörelsen fyller här en viktiguppgift. I samarbete med den kommunala socialvärden bör dessa och andraorganisationers insatser kunna utvecklas ytteriigare. En sådan verksamhet somjag nu har berört kan emellertid bli kostnadskrävande genom att de personer somskall föra ut informationen kan behöva särskild utbildning. Det är ocksåtänkbart att särskilt material behöver framställas eller alt verksamheten päannat sätt måste få en annoriunda inriktning. Socialstyrelsenbör därför ges resurser att stödja sådan verksamhet. En annan angelägen uppgiftför kan vara au lämna ekonomiskt bidrag lill särskilda projektpä arbetslivets område. bör i enlighet med beredningsgruppensförslag disponera 2 milj. kr., beräknat för helt verksamhetsår, för att stödjainsatser av det slag som har nämnts och för att täcka andra behov avkompletterande informationsåtgärder. Omorganisationerna önskar bistånd och råd i tekniska frågor när del gällerinformation bör kunna ge önskad hjälp, t. ex. i form avförstärkta ekonomiska resurser som ger organisationerna i fråga möjlighet attanlita den sakkunskap som de anser sig behöva. Samma är förhållandel medmaterial för informationsverksamhet. Anslagettill Upplysning i alkoholfrågor m. m. räknades för innevarande budgetår uppfrån 2,5 milj. kr. lill 4 milj. kr. Som jag har framhållit är detviktigt att ungdomen ges upplysning om alkohol, sniffningsmedel och narkotika.I likhet med beredningsgruppen anser jag därför att det för /78bör utgå anslag för denna verksamhet med oförminskat belopp, 4 milj. kr.Statens ungdomsråd svarar för fördelningen av dessa medel. Jag förutsätter attungdomsorganisationerna inte söker anslag tillinformationsverksamheten hos både och . Ilikhet med beredningsgruppen anser jag att Föreningen fullgör enviktig uppgift med små resurser. För budgelårel 1977/78 bör anslaget tillföreningen räknas upp med . Därefter bör särskiltanslag lill föreningen inle föras upp på statsbudgeten. 1 stället bör detankomma på all inom ramen för medgivna anslag lämna bidrag tillföreningen. Prop.1976/77:108 27 BeträffandeSveriges Radios roll som opinionsbildare på alkoholomrädet vill jag eftersamråd med chefen för framhålla alt denna berörs avinnehållet i gällande avtal mellan staten och och därför börbedömas av nu sittande radioutredning (U 1974:08). 3.3Aktivitetsstöd m. m. Iberedningsgruppens rapport redovisas ell förslag rörande försöksverksamhetinom fritidsområdet med inriktning på de människor som är särskilt utsatta förrisken att hamna i alkoholmissbruk eller missbruk av andra beroendeframkallandemedel. Beredningsgruppen framhåller att det inte är fråga om några klartavskiljbara grupper. Gemensamt för de människor som åsyftas är dock att de harsociala problem. Det kan vara fråga om störningar i familjen, skolan ellerarbetslivet. Ofta har dessa människor svårt att nå kontakt med andra, de har ennegativ inställning till samhället och saknar insikt om vad de kan göra för attge mening åt tillvaron. De återfinns bland både ungdom och vuxna. Frivilligaorganisationer och kommunala förvaltningar gör stora insatser föratt nä alla grupper av människor med fritidsverksamhet. Detta är dockbeträffande vissa grupper inte möjligt utan intensiv uppsökande verksamhet. Defrivilliga organisationerna har små resurser för sådant arbete. Kommunerna hari sin utbyggnad av service inom fritidssektorn inte alltid kunnat ta hänsyntill de skilda behov av slöd och stimulans som finns i olika områden. Dessabegränsningar medför all de grupper som behöver särskild hjälp med sin fritidsverksamhetinte alltid nås av det utbud som finns på fritidssektorn. Del kan dock antasatt en målinriktad fritidsverksamhet, anpassad lill dessa gruppers särskildabehov och levnadsförhållanden, skulle leda till goda resultat. Erfarenheter avden försöksverksamhet med fritidsaktiviteter för barn i åldern 7-12 är som harbedrivits med stöd ur allmänna arvsfonden tyder på detta. Tillräckligt underiagsaknas dock för all bestämma formerna för en sådan målinriktad fritidsverksamhet.Jag förordar en försöksverksamhet för all vinna erfarenhet om möjligheterna attnå ut med olika fritidssysselsättningar till de grupper av människor som är isärskilt behov av aktiviteter. Socialstyrelsenbör tilldelas anslag för verksamhet i enlighet med det anförda. Med hänsynlill verksamhetens syfte bör medel kunna ställas till förfogande ur allmännaarvsfonden. Bidrag till försöksverksamhet bör beviljas frivilligaoganisalioner. Även kommuner bör kunna erhålla bidrag till försöksprojekt somsyftar till att öka erfarenheterna av denna typ av fritidsverksamhet. Försöksverksamhetenbör ges en variationsrik utformning och olika mo- Prop.1976/77:108 28 Det är särskilt angelägel alt pröva olika former för samarbetemellan kommuner och folkrörelser på delta område som ofta kräver siora insatserav erfarna socialarbetare och fritidsledare. Förau nå siu syfte bör verksamheten riktas in på gemenskap och aktivitet i smågrupper i människornas egen miljö. Del är naiuriigt all slödel i första handanvänds för aktiviteter bland ungdom. Pä läng sikt bedrivs dock del bästaförebyggande arbetet för barn och ungdom med deras föräldrar. allmänt målför fritidsverksamhet är vidare all överbrygga moisäiiningar mellangenerationer. Bidrag bör därför kunna ges till aktiviteter bland allaåldersgrupper. Del är en fördel om projekten utformas på sådant sätt all deblir tillgängliga för både ungdomar och äldre. Då de grupper som avses medstödet kan ha mycket olika sammansättning är det viktigt att verksamheten intei förväg låses i bestämda former. Det bör i stället ligga på organisationernaoch kommunerna au från fall till fall bestämma den närmare inriktningen avverksamheten. En förutsättning för bidrag till verksamheten bör dock vara altdenna avser bestämda projekt, som redovisas i bidragsansökningen. Inomramen för försöksverksamheten bör det vidare kunna anordnas nöjesverksamhet ilokaler där alkoholservering inte förekommer. Stödet lill sådan verksamhet börsjälvfallet inte begränsas till all avse endast vissa grupper av människor.Någon begränsning i fråga om arrangörer för verksamheten bör inte hellergöras. Försöksverksamhetenbör pågå i högst . Det bör ankomma på alt med jämnamellanrum utvärdera verksamheten på gmndval av redovisningar från kommuner ochorganisationer som erhållit bidrag. Jag beräknar i likhet med beredningsgruppenatt åriiga anslag kan beviljas ur allmänna arvsfonden med 5 milj, kr. Anslagensstorlek bör dock inom den angivna ramen få bero pä tillgängen till lämpligaprojekt. 1976/77:100 (bil. 8 s. 223) har regeringen föreslagit all, iavvaktan på särskild proposition i ämnet, till län för inrättande avalkoholfria restauranger för /78 beräkna ell invesleringsanslagav . Jag anhåller att nu fä ta upp denna fråga. Sedanår 1955 finns möjlighet att erhålla statliga län lill inrättande av alkoholfrirestaurang. I mån av tillgång på anvisade medel kan lån beviljas för bl.a.mindre utvidgning och modernisering av reslauranglokal och för alt täcka behovav rörelsemedel. Däremot utgår ej driftbidrag. Särskilda villkor gäller förlånen. /56 anvisades 5(X). Mindre årligaanslag har därefter anvisats. var behållningen på anslaget . För /77 har anvisats . Prop.1976/77:108 29 perioden1955-1976 har 28 ansökningar getts in. Endast 13 av dessa har bedömts uppfyllade lånevillkor som gäller. Lån har beviljats för sammanlagt . Fyra avde lån som har beviljats har ej utnyttjats eller ganska omgående återbetalats. Beredningsgruppenredovisar all det i finns möjlighet att erhålla lån till alkoholfriarestauranger i betydligt större utsträckning än vad som gäller i Sverige.Långivningen har där fått ganska stor omfattning. fannsomkring 16 milj. norska kronor placerade i olika lån. Enöversyn av lånemöjlighelerna för alkoholfria restauranger har nyligenföretagits i och har redovisats i ett betänkande (NOU1976:37) Alkoholfrie hoteller og restauranler. I betänkandet anges att del år1975 gavs in låneansökningar pä sammanlagt 15 milj. norska kronor medan endasten femtedel av detta belopp fanns tillgängligt för utlåning. Del framhålls ibetänkandet att de alkoholfria restaurangerna genomgående har en ansträngdekonomi och att ell siort antal restauranger har fått lägga ned röreisen desenaste åren. Enhgt betänkandet bör en ökad satsning ske på olikaformer av aktiviteter vid sidan av den rena restaurangverksamheten och detföreslås ett engängsanslag av 10 milj. norska kronor för att göra det möjligtatt bevilja de mer angelägna av de låneansökningar som för närvarandeföreligger. Beredningsgruppenkonstaterar att möjligheten att söka län till alkoholfria restauranger harutnyttjats i mycket ringa utsträckning. Anledningen till delta är enliglberedningsgruppen säkeriigen all lånesiödet som det nu är utformat saknaravgörande betydelse då det gäller möjligheten au konkurrera med restauranger avannat slag. Beredningsgruppen anser att lånemöjlig-heien, om den skallbehållas, btjr utökas väsentligt och formerna för långivningen omprövas. a. till erfarenheterna frän finner beredningsgruppen dock, ilikhet med APU, alt länemöjligheten bör avvecklas,