prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Detta harskett genom att de flesta kommuners geografiska områden har ökat väsentligt ochgenom all antalet förtroendemän har minskal och de personliga kontakternamellan de förtroendevalda och de enskilda kommunmedlemmarna försvårats. Dessaförhållanden har, i förening med samhällsverksamhetens alltmera kompliceradekaraklär, fört frågor om den kommunala demokratin i förgrunden för den allmännadebatten. En utredning om den kommunala demokratin tillsattesår 1970 efler framställning från . Utredningen lade fram sitthuvudbetänkande (SOU 1975:41) demokrati . ladekommunallagsutredningen fram belänkandet (SOU 1974:99) Enhetlig kommunallag. 1detta betänkande föreslogs en ny, enhetlig kommunallag som skulle ersätta bl.a. kommunallagen, landslingslagen och de båda särskilda lagarna för Stockholmskommun och landstingskommun. De båda betänkandena lades lillgrund för prop. 1975/76:187 demokrati, ny kommunallag m. m. Denna harännu inte slutbehandlats av . Arbetet med dessa angelägna frågor måste gå vidare.Initiativ kommer därför att las till elt fortsatt reformarbete. 1 centrum föruppmärksamheten kommer alt stå möjligheterna all öka del aktivamedborgarengagemanget i kommunernas angelägenheter och att förbättra denkommunala verksamhetens lokala förankring. Närmasl kommer att behandlas bl. a.frågor om distriktsnämnder och direktvalda kommundelsråd samt om rådgivandekommunala folkomröstningar. Den grundläggande principen skall vara altkommunerna och landstingskommunerna skall ha största möjliga handlingsfrihelnär del gäller att utforma och anpassa sin verksamhet efter de lokalaförhållandena. Av de uppdrag som har lämnats till 1970 årsutredning om den kommunala demokratin återstår frågor som berör de anställdasinflytande i kommunerna och landstingskommunerna. Resultatet av uiredningensöverväganden i denna del kommer att redovisas i ett särskilt betänkande år1977. Arbetet med de kommunaldemokraliska frågorna kommeralltså alt fortsättas. Det är angelägel alt man därvid inte bara genomförpartiella reformer ulan också söker skapa en helhetsbild av lägel. Initiativkommer därför alt tas till en allmän utvärdering av kommunindelningsreformen.Denna avses få en såviii möjligt allsidig belysning, med beaklande av såväl demokrati-som effektivitetssynpunkter. Formerna och tidpunkten för en sådan utvärderingkommer all övervägas noga. Några initiativ lill ändringar i den kommunalaindelningen kommer inte all tas av regeringen. Däremol kommer framställningarom indelningsändringar som är motiverade av hänsyn lill den kommunalademokratin att prövas positivt. Indelningslagskommillén (Kn 1974:04) har lill uppgiftatt se över lagen om ändring i och ecklesiastik indelning. Översynenskall avse bl. a. de beslämmelser som reglerar föruisättningarna förförordnande om Prop.1976/77:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 3 indelningsändringsaml regleringen av de berörda kommunemas inbördes ekonomiska förhållanden viddelning av kommun. Kommittén skall vidare undersöka i vad mån beslutanderätteni vissa typer av indelningsärenden bör flyttas från regeringen lillkammarkollegiet eller . Demokralifrågorna har nära anknytning tillfolkrörelsernas roll i samhället. Kommundepartementet har ett särskill ansvarför frågor som gäller folkrörelserna och deras utvecklingsmöjligheter. Ettöversynsarbete har inletts angående relationerna mellan del allmänna ochfolkrörelserna. Därvid kommer att ägnas uppmärksamhet ål möjligheterna attvidga området för folkrörelseverksamhet. Som en självklar förutsättning gälleralt folkrörelserna nu liksom tidigare slår fria och självständiga gentemotstaten. Arbetet kommeratt bedrivas i nära samverkan med folkrörelserna bl. a.genom en särskild referensgrupp för folkrörelsefrågor som är knuten lillkommundepartementet. Elt nära samband föreligger mellan dekommunaldemokraliska frågorna och frågorna om förhållandel mellan stat ochkommun. Utvecklingen gick i rikining mot en allt siarkarestatlig styrning och kontroll i olika former. På della sätt urholkades denkommunala självstyrelsen. Kommunerna har numera resurser alt självständigthandha de uppgifler som har lagts på dem. Det är därför en angelägen uppgifialt öka den kommunala handlingsfriheten och därmed ge den kommunalasjälvstyrelsen ett större reellt innehåll. En översyn har därför inletts isyfte atl successivt mönstra ul sådana föreskrifter om stallig lillsyn ochkontroll som kan anses behövliga. Vissa resultat av detla arbetehar lagts fram för i prop. 1976/77:1 om minskad statlig detaljregleringav kommunerna. Den har ännu inle behandlats av . arbeie måsle fortsättas och intensifieras.Kommunernas och landstingskommunernas roll i samhället bör stärkas genom attde kommunala självslyrelseorganen fär ökad handlingsfrihel. En kommitté hardärför fött i uppdrag all pröva vilka ytteriigare förändringar som kan görasför att i detta avseende stärka den kommunala självstyrelsen. Enligt de förutsättningar som gäller för kommitténsverksamhel skall kommuner och landstingskommuner under arbetets gång gestillfälle alt framföra synpunkler och önskemål om förenklingar. De kommunalasjälvstyrelseorganens kunskap och erfarenheter av kontakter med slatliga tillsynsmyndigheterskall las lill vara i utredningsarbetet. Med utgångspunkt häri skall kommitténkartlägga och behandla olika former av stallig tillsyn och kontroll. Särskilduppmärksamhet kommer att ägnas de cenlrala myndigheternas föreskrifler. Det nu nämnda arbelel leder över lill den slörrefrågan om kontakterna mellan de enskilda medborgarna och samhällsorganen. Denofientliga verksamheten i vårt land har utvecklats snabbt under de senasieårtiondena. Samhällsorganens ålgärder och beslut griper in i medborgamasliv Prop.1976/77:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 4 påett hell annat säll än lidigare. Allt fier människor har anledning att sökakontakt med myndigheterna. De omfatlande regleringar och den svåröverskådligamyndighelsorganisation som vuxit fram för atl förverkliga vårt välfärdssamhällemedför åtskilliga problem för de enskilda människorna. En pariamenlariskkommitté har därför fåll i uppdrag att verkställa en allmän översyn av dennaproblematik och lägga fram förslag lill förbättringar. Till denna kommittéknyts bl. a. företrädare för kommunförbunden och vissa andra organisationer. Den regionala samhällsförvaltningen har fått enalll störte betydelse framför allt genom statsmakternas beslul om en aktivregionalpolitik och samhällsplanering. Åtskilliga utredningar har arbetat meddessa frågor och flera reformer har genomförts. En huvudlinje ireformarbetet har varit alt stärka länsstyrelsernas slällning genom all anpassaderas organisation och arbetsformer till nya krav. Genom länsstyrelsereformbeslöts bl. a. alt skall ha det samordnande ansvaret för denregionala samhällsplaneringen och all den skall slå under ledning av enförtroendemannaslyrelse med landshövdingen som ordförande. tillsatteslänsberedningen föratt fortsätta utredningsarbetet med de regionalaorganisationsfrågorna. Dess slutbetänkande (SOU 1974:84) och kommun isamverkan lades lill grund för en proposition lill 1975/riksdag (prop.1975/76:168). Förslagen innebar inte några djupgående förändringar. Blandreformerna märktes främst ändrade föreskrifter om sammansättningen avlänsstyrelsernas förtroendemannastyrelser och om en närmare samverkan medkommunerna och landstingskommunerna. Hela uppbyggnaden av den regionala samhällsförvaltningenhar varil ställd under debatt . Ett viktigtreformkrav har varit atl få lill stånd en omfattande decentralisering avuppgifter från central lill regional nivå. Decentraliseringsulredningen (Kn1975:01) arbetar f n. med dessa frågor. Ett annat viktigt reformkrav har varitalt landstingskommunerna skall utvecklas till verkliga regionalasjälvstyrelseorgan som kan överta viktiga uppgifter på regional nivå, främstinom samhällsplaneringen. Denna fråga behandlades av länsdemokratiutredningensom lade fram sitl slutbetänkande . Förslag i denna riktning avvisadesvid länsförvallningsreform men bifölls på del sättet vid 1976 årsreform atl begärde elt fortsalt utredningsarbete med sikte på envidgad länsdemokrati (prop. 1975/76:168, KU 1975/76:55, rskr 1975/76:370). För att förtroendemannastyrelsessammansättning skall återspegla de politiska partiernas slyrka i länet harregeringen lagt fram förslag lill 1976/att landslingen skallutse samlliga ledamöter - utom landshövdingen - i länsstyrelsernas styrelser.Riksdagen har bifallit förslagel (prop. 1976/77:19, KU 1976/77:12, rskr1976/77:27). Vidare har tillsatts uiredningen om vidgad länsdemokrali (Kn1976:04). Medan man främst har satsat på de statliga länsorganen, börenligt direktiven till utredningen huvudlinjen vara atl stärkalandstingskommu- Prop.1976/77:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 5 nernaoch därmed vidga utrymmet för den kommunala självstyrelsen. Utredningen skallpå elt tidigl sladium behandla den översiktliga regionala samhällsplaneringen,medan rena myndighetsfunktioner skall övervägas endast i den mån de äroundgängligen förenade med planeringsuppgiflerna. Utredningen skall sålundaägna särskild uppmärksamhet åt sådana uppgifler som länsplaneringen, denregionala trafikplaneringen, nalurvårdsplaneringen och den fysiskariksplaneringen. Utredningen skall överväga sådana förändringar som förläggerden politiska tyngdpunkten till landstingskommunerna. En allmän strävan skallvara att såvitt möjligl begränsa de personalorganisatoriska konsekvenserna avuiredningens förslag. En viktig uppgift blir alt ange hur man skall tillgodosekravei på samordning av planeringsinsatserna vid ett ändrat planeringsansvarpå den regionala nivån. Över huvud taget måsle samspelet mellanlandstingskommunerna samt regeringen och de cenlrala myndigheterna övervägasnoga. En annan viktig uppgift blir att klargöra förhållandet mellanlandstingskommunerna och kommunerna. Kommunernas ställning får inle försvagasgenom en vidgad länsdemokrali. Syftet måsle i stället vara alt stärka denkommunala självstyrelsen i slort. En särskild utredare har tillkallats med uppdragatt göra en översyn av organisationen av länsstyrelsernas planeringsavdelningaroch administrativa enheter (Kn 1976:03). En väsentlig ulgångspunkl för reformarbetet inomsamhällsförvaltningen måste vara att så långt som möjligt decentralisera ansvaroch beslutsfallande. Ett viktigt uppdrag i della sammanhang hardecentraliseringsulredningen som skall pröva decenlraliseringsmöjligheternaöver hela det statliga förvaltningsområdet med undantag för domstolarna,utrikesförvaltningen, det militära försvarel och de affärsdrivande verken.Vidare skall prövas om vissa uppgifter som länsorganen har bör decentraliserastill kommunerna. Uiredningen har vidare till uppgifi atl överväga frågan omvidgad förtro-endemannamedverkan i de regionala myndigheternas verksamhel.Efter förslag från utredningen i betänkandet (Ds Kn 1975:4) Decentralisenng avbeslut om regionalpolitiskt stöd har statsmakterna beslutat all föra över vissabeslutsbefogenheter från central till regional nivå (prop. 1975/76:185, InU1975/76:43, rskr 1975/76:369). Vidare har decentraliseringsutredningen lagtfram ett belänkande (Ds Kn 1976:5) Decentralisering av beslul omarbetsmarknadspoliliska ålgärder inom byggnadsverksamheten, en rapport (Ds Kn1976:6) Ökat regionall och lokall infiytande i vägplaneringen, elldelbetänkande (Ds Kn 1976:9) Decentralisering av beslut om utbildningsbidragoch flytlningsbidrag m.m. samt en promemoria (Ds Kn 1976:10) Decentraliseringav AMU-verksamhelens administration. Dessa förslag bereds f n. inomregeringskansliet. redovisade inovember 1976 resultatet av den rationaliseringsundersökning som institutet påregeringens uppdrag har genomfört vid länsstyrelsernas försvarsenheler. Prop.1976/77:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 6 institutetsrapport kommer att föreläggas . En utredning kommer att göras om de lilllänsstyrelserna knutna förvaltningsdomstolarnas ställning. En huvuduppgiftblir att pröva om den organisatoriska anknytningen till länsstyrelserna börbehållas eller om domstolarna bör bli fristående även i organisatoriskthänseende. En utökning av domstolarnas målområde skall också övervägas. Statsmakterna har beslulal all lill 1978års taxering i huvudsak införa ett nytl system för laxering i första instans.Del nya syslemet innebär bl. a. att laxeringsperioden föriängs och alt alladeklarationer skall granskas och föredras inför taxeringsnämnd av tjänstemänvid länsstyrelse eller lokal skattemyndighet. Skattekontrollen kommer atlskärpas särskilt vid rörelsetaxering. Uibyggnaden av skalleförvaltningen, somgenomförs successivt, påbörjades under /76 då 163 ijänstertillfördes länsstyrelserna och de lokala skattemyndigheterna. Den andrautbyggnadselappen som omfattar 275 tjänster har genomförts under innevarandebudgelår. har i samarbete med statskontoret lagl fram förslagtill en Iredje utbyggnadselapp som omfattar ca 440 tjänster samt vissaorganisationsförändringar belräffande skatteförvaltningen hos länsstyrelsemaoch de lokala skattemyndigheterna. Frågan om lokal skattemyndighets organisaloriskaställning inom skatteförvaltningen prövas av fögderiulredningen (Kn 1975:02). Kronofogdemyndigheternas geografiska arbetsområdensaml deras arbets-och personalorganisation ses över avkronofogdemyndighelsulredningen(Kn 1974:03). Resultatel av uiredningens arbeteväntas föreligga . har i samarbete med statskontoretbedrivit utvecklings-och försöksverksamhet med ell ADB-system inomexekutionsväsendet. Förslag om slutlig utformning av detta system harredovisats till regeringen. Förslaget har remissbehandlats och bereds f n. iregeringskansliet. Proposition om ADB-system inom exekutionsväsendet beräknaskunna föreläggas . ADB-beredningsgruppen (C 1973:06) prövar frågor omautomatisk databehandling inom länsstyrelserna med anknytning lillsamhällsplaneringen m. m. belänkande om hur den regionalasamhällsplaneringens ADB-behov skall lillgodoses kommer atl lämnas avberedningsgruppen . Utredningen(C 1973:04) för översyn av frågan om skorstensfejarmäslarnas slällning har lagtfram sitl betänkande (Ds Kn 1976:4) Solningsväsendels organisation ochdriftsform. Betänkandet remissbehandlas f n. Desakkunniga (C 1973:05) för översyn av brandförsvarsutbildningen m. m. ser överden nuvarande brandförsvarsutbildningen med hänsyn lill det utbildningsbehovsom den allmänna räddningstjänsten framkallar. Landstingens arkivutredning har lagt fram sittslutbetänkande (SOU 1975:71) Landstingens arkiv. Betänkandet harremissbehandlats och bereds f. n. inom departementet. 1976/77:100 Bilaga18 Kommundepartementet 7 En översyn av den kommunala besvärsprocessen och avallmänna ordningssladgan planeras. Utredningsarbetet beräknas slarta inomkort. För näsla budgelår begärs anslag på 1 671,3 milj.kr. för verksamheten inom kommundepartementets ansvarsområde. Deresursförstärkningar som begärs hänför sig lill övervägande delen tillskatteförvaltningen hos länsstyrelserna och de lokala skatlemyndighetema. Förslag läggs fram om vissaorganisationsförändringar som berör länsstyrelsernas skalleavdelningar ochtaxeringsavdelningen hos i . Dessa avdelningarföreslås lå 248 nya Ijänster. För-vallningsavdelningarna får ytteriigarepersonalresurser för atl bl. a. minska handläggningstiderna för skaltemål.Planeringsavdelningarna tillförs ytterligare personal för uppgifler inommiljöskyddet. Förstärkning sker också av de administrativa enheterna främst förpersonaladminislrativa uppgifter. De lokala skatlemyndighetema föreslås få 223nya tjänster för uppgifter inom skallekontrollen. Principförslag läggs framlill organisation av landels lokala skattemyndigheter med undanlag avmyndighelerna i , och fögderier, vilka harorganiserats om. föreslås få personella ochmateriella resurser för all ge dellidsanslällt brandbefäl, som utbildasregionalt, praktisk och teoretisk utbildning i allmän räddningstjänst. Materielanskaffningen för bekämpning avmiljöfariiga ämnen till havs m. m. föreslås fortsätta. Anslagsförändringarna inom kommundepartementelsverksamhetsområde i förhållande lill statsbudgeten för /77framgår av följande sammanställning (milj. 1976/77:100 Bilaga 18 Kommundepartementet Anvisat 1976/77 Förslag 1977/78 A. Kommundepartementet m. m. Länsstyrelserna m. m. C. m. m. + 3,5 + 180,3 Byggnadsarbeten för länsstyrelserna Summa för kapitalbudgeten ' Anslaget har förts över till budgetdepartementet. 1976/77:100 Bilaga 18 Kommundepartementet AnmälantUl statsbudgeten för /78 såvitt avser kommundepartementetsverksamhetsområde. DRIFTBUDGETEN Femtonde huvudtiteln M. 1975/76 Utgifl 1976/77Anslag 1977/78 Förslag Handläggande personal Övrig personal + 2 + 1 Reseersättningar(även utrikes resor) 4 550 000 130 000 290 000 + 680 000 + 70 000 + 41000 Under årel har kommundepartementet förstärkts medtvå sakkunniga. Medel härför bör beräknas för nästa budgetår, 1 övrigi beräknarjag medel för ytterligare en biträdesljänst. Med hänvisning i övrigt till sammanställningenhemsläller jag att regeringen föreslår alt till Kommundepanementet för /78anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1976/77:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 10 Kommittéer m. m. 1975/76Utgift 2 008 623 Reservation 195 035 1976/77Anslag' 2 500 000 1977/78Förslag 5 500 000 Med hänsyn tiil denberäknade omfattningen av utredningsverksamheten bör anslaget föras upp med . för nästa budgetår. Jag hemställer atl regeringen föreslårriksdagen atl lill Kommittéer m. m. för /78anvisa ett reservationsanslag av 5 500 0(X) kr. 1975/76Utgifl 60 735 Reservation 73 482 1976/77Anslag 100 000 1977/78Förslag 150 000 Anslaget bör för näslabudgetår föras upp med . med hänsyn till ökad verksamhet. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Extra ingifter för /78anvisa ett reservationsanslag av . har anvisats på tilläggsbudget I. 1976/77:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 11 Länsstyrelserna, B 2. Lokala skattemyndigheterna och B 3. Landets 24 länsstyrelser svarar för den statligaförvaltningen i länen med uppgifi att främja resp. läns ulveckling ochbefolkningens bästa samt verka för alt statlig, och landstingskommunalverksamhet samordnas och anpassas till de regionalpoliliska målen. Länsstyrelsernas arbetsuppgifter är mångskiftandeoch omfattar bl. a. följande områden, nämligen den regionalpolitiskaplaneringen, plan- och byggnadsväsendet, fastighetsregislreringen,naturvården, miljöskyddet, livsmedelskontrollen, kulturminnesvården, denallmänna hälsovården, den sociala omvårdnaden, väg- och Irafikväsendet, dencivila försvarsberedskapen, räddningstjänsten, beskattningsväsendet, uppbördsväsendet,exekutionsväsen-del saml folkbokföringen. har dessulom vissalillsynsuppgifter gentemot andra statliga länsmyndigheter, kommuner,landstingskommuner samt enskilda och är inom resp. län högsta polismyndighetoch överexekulor saml huvudman för priskontorsverksamhelen ochhemkonsulenlverksam-heten. leds av en styrelse medlandshövdingen som ordförande samt 14 andra ledamöier. Landshövdingen är chefför . Som ställföreträdare för landshövdingen fungerar iStockholms län en länsöverdireklör och i övriga län en av avdelningscheferna.Med undantag för i är länsstyrelsema organiserademed tre avdelningar nämligen planeringsavdelningen, skatteavdelningen ochförvall-ningsavdelningen. Dessulom finns en administrativ enhet. Avdelningschefär ell länsråd. i har följande avdelningar: planeringsavdelningen,laxeringsavdelningen, kameral- och uppbördsavdelningen,länsskatlerätlsavdelningen och förvaltningsavdelningen. Vid alla länsstyrelserutom i finns en länspolischefsexpedition. En länsskatterätl, en fastighelstaxeringsrätt ochen länsrätt är knutna till . Inom förvaltningsavdelningen finnskansli för rätterna. Frop.1976/77:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 12 Stockholmslän utgör länsskatterätlsavdelningen dock kansli för länsskalterälien ochfastighelstaxeringsrätlen. Under lyder i olika avseenden delokala skallemyndigheterna, kronofogdemyndigheterna, polisväsendet ochcivilförsvaret. Antalettjänster hos länsstyrelserna uppgår till ca 9 500. Om man bortser från särskilt beräknadeuppbördsmedel, uppgår medels-anvisningen för innevarande budgetår till över 960milj. De lokala skallemyndigheterna verkställermantalsskrivning, upprättar allmän röstlängd, lar befallning medtaxeringsarbeie saml debitering och uppbörd av skatt m. m., bestämmerpensionsgmndande inkomst samt utövar kontroll över all viss uppgiftsskyldighelinom den allmänna försäkringen fullgörs. är chefsmyndighet för de lokalaskaltemyndigheterna i länet. Den lokala skattemyndighetens verksamhetsområdeär fögderiel. Chef för lokal skattemyndighet är en fögderidireklör eller enhäradsskrivare. Antalet ijänster hos landets 120 lokalaskaltemyndigheter uppgår till ca 3 600. Om man bortser från särskilt beräknadeuppbördsmedel, uppgår medelsanvisningen för innevarande budgetår till över 325milj. Den exekutiva verksamheten avser dels del allmännasfordringar för skaller, böter, allmänna avgifter m. m., dels ärenden somanhängiggörs av enskilda rättsägare. Den förta ärendegmppen dominerar. Dessutomär kronofogde skyldig att handlägga ärenden enligt lagen (1970:741) om statliglönegaranti vid konkurs saml att efter förordnande vara överexekulorför särskild förrättning. För den exekutiva verksamheten är landei indelat ikronofogdedislrikt. 1 varje distrikt finns en kronofogdemyndighet med enkronodirektör eller kronofogde som chef är centralmyndighetför administration av exekutionsväsendet. Antalettjänster inom de 81 kronofogdedistrikten uppgår till ca 2 700. Om man bortser från särskill beräknadeuppbördsmedel, uppgår medelsanvisningen för innevarande budgelår till över 236milj. Landets sex civilbefälhavare verkar i fred för atltotalförsvaret inom resp. civilområde planläggs så atl det i krig och vidkrigsfara kan föras med en enhellig inriktning samt så atl största möjligaförsvarseffekt uppnås. Prop.1976/77:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 13 uppgiftenatl samordna viss planläggning har civilbefälhavaren att ledastabs-tjänslövningar, utbilda eller verka för utbildning av viss personal föruppgifter i krig samt planera för den egna verksamhelen i krig och vidkrigsfara. För dessa uppgifter biträds civilbefälhavarna avvar sitt kansli, vilket är föriagi i anslutning lill en länsstyrelse. Civilbefälhavarorganisalionenomfattar inemot 40 anslällda. är centraltrationaliserings-, samordnings- och utbildningsorgan för länsstyrelserna,Nämnden bislår länsstyrelserna i frågor som rör arbetsformer, personal- ochekonomiadministration och intern planering. Nämnden verkar för samordningmellan länsstyrelserna och mellan länsstyrelserna och andra statligamyndigheier. 1 samråd med länsstyrelsema planlägger och anordnar nämndenutbildning och konferenser för länsstyrelsepersonal. Nämnden fastställerformulär lill vissa blanketter för länsstyrelserna, länsskallerätterna,fastighetstaxeringsrätterna och länsrättema. består avordförande och högst nio andra ledamöier. Antalet Ijänster hos nämnden är 14. Länsstyrelsemas anslagsframställningar för budgetåret1977/78 innehåller yrkanden om totalt ca I 600 ytterligare tjänster, varav ca 1100 på länsstyrelserna, ca 400 på de lokala skatlemyndighetema och ca l(X) påkronofogdemyndigheterna. Omkring hälften av de begärda tjänsterna avsertjänster för biträdespersonal. Önskemålen om personalökningar hos länsstyrelsemaavser i fråga om planeringsavdelningarna främst naturvårdsenhelema,regionalekonomiska enheterna, planeringskanslierna och planenhetema. Förskatteavdelningarna - i taxeringsavdelningen - liggertyngdpunkten i yrkandena på revisionsenheterna och taxeringsenheterna. Påförvallningsavdelningarna saml länsskatlerätlsavdelningen i länavser yrkandena främsl försiärkning av personalen för handläggning avskaltemål. Länsstyrelserna begär dessutom förstärkning av sina administrativaenheter för bl. a. personaladminislrativa uppgifter. De yrkade personalförstärkningama för de lokalaskallemyndigheterna avser till övervägande del Ijänster för utbyggnaden av dennya granskningsorganisationen enligt beslut vid omriktlinjer för ändrad skatteadministration och laxering i försia instans, m. m.(prop.