prop · G00357 · 1976-12-31 00:00:00 — Regeringen föreslår att antaga de förslagsom har upptagits i bifogade uldrag av regeringsprotokoll. I propositionen föreslås att för atttäcka förlusterna i dels medgeratt lån till bolaget om sammanlagt 488 milj. kr. jämte ränta efterges, dels anvisar710 milj, kr, på tilläggsbudget II för /77.För att möjliggöra för att förbättra soliditeten i föreslås att erhåller ett kapitaltillskott av 600milj. kr, på tilläggsbudget IIför /77. 1 1976/77.1 saml Nr 57 1976/77: 57 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , Asling, Söder, ,Mundebo, Krönmark, , , , , . () redovisade för år1975 en betydande förlust. Även beräknas ge sloraunderskott. Statsföretag har i skrivelse den 22 november 1976hemställt om alt slalen medverkar till en finansiell rekonstruktion av NJA, Statsföretag har lämnat dels en finansieringsanalysför NJA för perioden 19711976, dels en redovisning av nedskrivnings- ochutrange-ringsbehoven för anläggningar och lager. Denna analys och en sammanfattningav redovisningen bör fogas till detta protokoll som bilaga 1 resp. bilaga 2. Ytterligare uppgifter om NJA:s utveckling avseendebl, a,, resultal-och balansräkningar, produktion m, m.. för åren 19711976 börfogas lill detta protokoll som bilagor 35. 1939 (prop. 1939 U: 70,Sä U 76, rskr 98) bildades NJA. Produktionen inriktades i början i huvudsak påframställning av tackjärn för vidareförädling vid andra järnverk. Kapacitetenuppgick tUl ca tackjärn . Ar 1954 hade järnverket efter kompletterandeinvesteringar bl, a, i en masugn, etl gölvalsverk och ett grovvalsverk en årUgproduktion av drygt valsverksprodukter och ca 30 000 lon lackjärnför avsalu. Antalet anställda var ca 2 000. Företagets resultat kunde inle förränta det kapitalsom hade investerats i anläggningarna. För att minska räntebelaslningenanvisade riksdag (prop, 1954: 51, SU 1954: 60, rskr 1954: 163) 200mUj, kr. lill teckning av aktier. anslogs 30 milj. kr. 1976/77:57 3 aktier.NJA:s aktiekapital utgjorde därefter 300 milj. kr. medägartillskottet ställdes en rörlig kredit i på 75 milj, kr.till bolagets förfogande för att täcka behovet av rörelsekapital. redovisade NJA i stortsett tiUfredsställande resultat och en viss konsolidering kunde ske. DetprisfaU på stål som började medförde nya förluster för NJA. Detta leddetiU att liksdagen (prop. 1966: 48, SU 1966: 105, rskr 1966: 236) anvisade100 milj .kr. för att täcka förluster, lösa in kortfristiga krediter ochslutföra vissa investeringar. höjdes kredUen hos riksgäldskontorettill 125 milj, kr. Under 1960-lalets första hälft investerade NJA i genomsnittca 35 milj. kr. Kraftiga prissänkningar på sådana produkter somdominerade NJA:s produktprogram, dvs. halvfabrikat, räls, tråd m, m., medfördetillsammans med ökade kostnader att de ackumulerade förlusterna vid utgångenav /70 uppgick till omkring 100 milj, kr. För att täckaförlusterna erhöll NJA ett kapitaltillskott av 100 milj, kr, (prop, 1970: 78,SU 1970: 104, rskr 1970: 288), Produktionen uppgick till ca 425 000 tonvalsade produkter och antalet anställda var 3 400, För att komma till rätta med lönsamhetsproblemenbeslöt NJA alt förändra sortimentet i riktning mot mera förädlade produktersamtidigt med en ökning av den metallurgiska kapaciteten. Enförsta beskrivning av NJA:s förslag till nytt produktprogram och investeringsprogramgjordes i prop. 1970: 78, En utförUgare redovisning lämnades (prop. 1971: 64). Detla investeringsprogram (IP 70) innebar en betydandesatsning på den metallurgiska delen av verksamheten. Vidareförädlingeninriktades till stor del på fartygsprofiler men också på stålbyggnadsmaterialoch verkstadsmaterial av olika slag. En betydande del av produktionen varavsedd att säljas i form av tackjärn och ämnen. Inkl. ökat behov avrörelsekapital uppgick kostnaden för IP 70 tiU ca 550 milj. kr. TUlfinansieringen av investeringsprogrammet lämnade staten stöd med sammanlagt 260mUj. kr,, varav 22 milj, kr. som bidrag och 238 milj, kr, såsom lån (prop.1971: 64, NU 1971: 22, rskr 1971: 193, prop. 1971: 139, NU 1971: 45, rskr 1971:326 och prop. 1972: 1 bU. 15, NU 1972: 15, rskr 1972: 90), 70 fick NJAen produktionskapacitet av 1,6 milj, ton råjärn och 1,2 milj. ton råstål.Vidare uppnåddes en optimal kapacitet av färdigvalsade produkteroch svetsade pro-fUer. Den ökade kapaciteten uppnåddes genom att enny masugn samt en s, k, LD-ugn för stålframstälhiing installerades. Dessutomuppfördes ett nytt syrgasverk, en stränggjutningsanläggning och enytbehandlings-anläggning. Genom investeringarna i IP 70 ökade NJA:s koksbehovfrån 250 000 till , I motsats tUl koks var råvaran kolförhållande- tl 1976/77.1 saml. Prop.1976/77: 57 4 vislättillgänglig på marknaden, NJA beslöt bl, a, av det skälet att satsa på egenkoksframställning. Investeringarna i ett koksverk och därav föranlett behov avökat rörelsekapital beräknades till 337 mUj. kr, I statiigt finansiellt stödtill koksverksinvesteringen beviljade 1972 och riksdagar 200 milj,kr., varav 75 milj. kr. i tiUskott tUl Statsföretag för aktieteckning i NJA,100 mUj. i lån enligt vUlkor molsvarande reglerna för lokaliseringsstödoch 25 milj. kr. i form av bidrag (prop. 1972: 117, NU 1972: 55, rskr 1972:304 och prop. 1973: 85 bil. 9, NU 1973: 36, rskr 1973: 148). harkoksverket tUl en kostnad av 63 milj. kr, kompletterats med enförvärmningsanläggning. Denna har dock aldrig fungerat. investerade NJA i en ökadförädling av råjärn till stålämnen. För detta ändamål anskaffades ytterUgare enLD-konverler och två stränggjutningsanläggningar. Ämneskapaciteten ökadesgenom dessa investeringar till . Dessa investeringarkostnadsberäknades till ca 230 milj. kr. vartUl kom ökat rörelsekapitalbehovmed sammanlagt ca 40 milj, kr. Staten medverkade till finansieringen av dessainvestermgar genom lån enligt viUkor molsvarande reglerna för lokaliseringslånmed sammanlagt 154 milj, kr. (prop, 1974: 170 bil, 11, NU 1974: 56, rskr 1974: 396och prop, 1975:1 bU, 15, NU 1975: 15, rskr 1975: 99). Är påbörjades inom NJA utredningar om ettexportinriktat stål-ämnesverk under benämningen 80. Under våren 1976modifierades planema så att projekteringen inriktas på en utbyggnad av ett metallurgisktcentrum i , i första hand anpassat till svenska ståUndu-slrins behov.Samtidigt och integrerat med elt nytt stålverk skulle enligt dessa planerresurserna för valsning och vidareförädling inom NJA förstärkas. En målinriktningför projektarbetet var en sysselsättningseffekt motsvarande minst 2 300anställda. har beslutat om finansiell medverkan tillStålverk 80 i form av 525 milj. kr. för aktieteckning i Statsförelag och 275milj. i lån till NJA (prop, 1974: 64, NU 1974: 40, rskr 1974: 263, prop.1975: 1 bU, 15 s. 188, NU 1975: 31, rskr 1975: 192 och prop. 1975/76:207, NU1975/76:72, rskr 1975/76: 398). Av de anvisade medlen har endast 350milj, kr. för aktieteckning utbetalats. Enligt ett enhälligt beslut i NJA:sstyrelse , vilket således biträddes även av arbetstagarnas representanterhar 80 skjutits . Efter den omfattande investeringsverksamhet, sombörjade i NJA , kan man ge följande sammanfattande bUd av NJA:sanläggningar. Den metallurgiska delen av NJA är i huvudsak uppförd eUer förnyadunder bl. a. genom uppbyggandet av en ny masugn och ombyggnaden avden befintiiga masugnen. Vidare har LD-konvertrar ochstränggjutningsanläggningar instaUerats. Försörjningen av koks sker via detnya koksverket. Prop.1976/77: 57 5 genomleveranser från i huvudsak i form av kulsinter. Vid NJA finns en gammalsinteranläggning som är i behov av omfattande upprustning. En sådan harpåbörjats för alt höja kapaciteten och för att förbättra arbetsmiljön. Förutomstålkonvertrarna har NJA tre s, k, Ijus-bågsugnar av äldre modell för smältningav skrot samt en äldre kaldo-ugn. Tillsammans ger detta en totalråstålskapacitet av ca 1,7 milj. ton. Deflesta av är uppförda , Färdigvalsverkenhar en optimal kapacitet av i storleksordningen medankapaciteten för svetsade profiler ligger på ca . Situationeninom varvsindustrin är dock sådan att kapaciteten för svetsning avfartygsprofiler endast i mycket begränsad omfattning väntas kunna utnyttjasunder . Kapaciteten i de nya normaliseringsavdelningaraa uppgårtiU . De beräknas av marknadsskäl inte kunna utnyttjas tillmer än hälften . Byggdivisionens utrustning är modem ochanpassad till produktprogrammet. Marknaden för dess produkter bedöms varaexpanderande. Enbetydande del av råjärnsproduktionen förädlas till stålämnen för försäljning.Det råder sålunda en viss obalans mellan NJA:s metallurgiska verksamhet ochdess vidareförädling. Dessutom är anläggningarna för valsning ochvidareförädling tiU stor del gamla och nedslitna och kan därför inteupprätthålla en effektiv produktion. NJA har med nyemissionerna för 80inräknade ett aktiekapital om 500 milj. kr. Reservfonden uppgår tiU ca 160mUj. Till NJA har under fonden för låneunderstöd lämnats tio lån på sammavillkor som lokaliseringslån med sammanlagt 492 milj. kr. Underhela t. o. m. låg NJA:s investeringar betydligt undergenomsnittet för branschen. 19651970 motsvarade NJA:s investeringar ca3,av de totala investeringama inom stålindustrin. Under samma periodutgjorde NJA:s råstålskapacitet av den totala kapaciteten inom landet.Några expansionsinvesteringar av betydelse gjordes inte inomsvensk stålindustri. I huvudsak rörde det sig om ersättning och underhåU avexisterande anläggningar. Investeringarna vid NJA under perioden 19711976mnebär atl NJA:s metallurgiska kapacitet byggdes upp från grunden. Dennauppbyggnad är i huvudsak genomförd, medan däremot behovet av en förnyelse avförädlingsledet kvarstår. Stålindustrin karaktäriseras av kraftigakonjunktureUa variationer i efterfrågan och produktion. Detta har varit falletinte minst första hälft, I samband med konjunkturavmattaingenår 1971 1976/77: 57 6 föllsålunda den samlade stålproduktionen i världen med närmare 20 milj, ton,motsvarande , , Redan under det sista kvartalet1971 började dock en återhämtning som fortsatte till mitten av , Även omproduktionen stagnerade och i vissa länder t, o, m, föll något under senaredelen av , låg den samlade världsproduktionen detta år högreän produktion. Ar 1975 kännetecknades av en mycket kraftig nedgångi stålproduktionen i världen. Den samlade världsproduktionen sjönk mellan år1974 och med inte mindre än 60 milj, ton, vilket motsvarar en nedgångpå , Konjunkturnedgången kom snabbare och blev djupare än väntat, Konjunklurkänsligheten, som den kan registreras ivolymförändringar, skiljer sig väsentligt åt mellan å ena sidanstatshandelsländerna och å andra sidan övriga industriländer. Detta visas inleminst i den senasle konjunkturnedgången. Medan produktionminskade med drygt 73 milj. ton en nedgång jämfört med år1974 ökade stalshandelsländemas produktion (exkl. och ) med 7,5milj, ton eller . Särskilt kraftig har konjunkturnedgången varit iVästeuropa och . börjadestålkonsumtionen falla tillbaka inom , som tillsammans svarar förnärmare av den västeuropeiska förbrukningen. Denna nedgång fortsatte underår 1975. Den snabbhet med vilken konjunkturomsyängningen skedde och nedgångensomfattning visas av att orderingången till stålverken i sistakvartalet låg lägre än . DenbefintUga orderstocken minskade . varorderstocken endast hälften av vad den var ett, år tidigare.Kapacitetsutnyltjandet var för år 1975 isin helhet . I minskade stålproduktionen mel lan och kapacitetsutnyttjandet har uppskattals till . Återhämtningen i den västeuropeiskastålproduktionen har varit svag . Stålproduktionen under de förstanio månaderna år 1976 lågsålunda endast 5, procentenheter högre än 1975, Den uppgång som skedde,synes dessutom ha brutits i flera länder . I har återhämtningen gått betydligt snabbare,.Produktionep 1976 låg högre än motsvarandeproduktion . Liksom vid tidigare konjunkturnedgångar harvärldshandeln med. stålprodukter fått vidkännas ett kraftigt bakslag. Medan,som har nämnts, världsproduktionen sjönk meUan åren 1974 och1975 minskade världshandeln'eller 17 milj. ton. Denna ned-: gång harmedfört en förstärkning av problemen i de tradUionelltexporlr Prop.1976/77: 57 7 Som exempel kan nämnas att exporten från , som år1974 tog av de båda ländernas produktion, mellan åren 1974 och 1975mmskade , I och var nedgången av sammastorleksordning. Även den japanska exporten föU tUlbaka. Här var docknedgången mera begränsad och den japanska stålindustrin kunde öka sinandel av världsexporten . har den japanska exportenökal kraftigt trots en totalt sett stagnerande världshandel, Detla harinneburit att de stora exportiänderna i fått vidkännas enytterligare kraftig nedgång i sin export. Den starka efterfrågeminskningen har också medförtett kraftigt prisfall för stålprodukter. De kontinentala exportpriserna för demera betydande handelsstålprodukterna sjönk med mellan sommaren1974 och . På EG-marknaden sjönk priserna . Under år1976 har dock en viss återhämtning skett. Denna uppgång synes dock ha avstannatunder , Minskningen i produktionen har medfört en kraftigreduktion av antalet anslällda. Denna nedgång har i allt väsentligt drabbatarbetar-sidan. Sysselsättningen har reducerats ytterligare genom att man iflera länder arbetat med s, k, kortlidsvecka eller temporära produktionsstopp.Antalet arbetade timmar (för arbetare) inom stålindustrin sjönk sålunda mellanåren 1974 och 1975 i , i och iFrankrike, I och Nederiändema har såväl antalet anställda som antaletarbetade timmar håUits , har dock skett till priset av en betydandelageruppbyggnad vid stålverken. Den redovisade volym- och prisutvecklingen samt detförhållandet att priserna på så gott som alla råvaror liksom lönekostnadernastigit , har kraftigt påverkat branschens lönsamhet. Flertaletstora västeuropeiska stålförelag har redovisat högst betydande förluster år1975, i vissa fall överstigande . Även för förutsesmycket stora förluster. Den internationella konjunkturnedgången har haftbetydande effekter för även den svenska stålindustrin. Liksom vid tidigarenedgångar kom dock något efter utiandet i konjunkturcykeln och densvenska förbrukningen låg kvar på samma nivå somunder , Därefter skedde emellertid en snabb nedgång.Förbrukningen understeg nivå . Totalt blevnedgången för . En viss återhämtning har skett , menförbrukningen under de första tre t2 1976/77. 1 saml Nr 57 Prop.1976/77: 57 8 kvartaleninnevarande år låg fortfarande under motsvarande nivå . Den svenska stålindustrin är starkt beroende avutvecklingen utomlands. Av den svenska stålproduktionen exporteras drygt 40 %och av tUlförseln till den svenska marknaden svarar importen för , alltmätt i volym. Under tidigare lågkonjunkturer har den svenskastålindustrin kunnat hålla exporten och därigenom produktionen väl uppe.Som exempel kan nämnas nedgångarna då den svenskastålexporten inte gick ner trots en fallande stålförbrukning på de merabetydande svenska exportmarknaderna. Vid konjunkturnedgången brötsdetla mönster och den svenska exporten minskade meUan , mätt i volym. Som har nämnts kom nedgången iförbrukningen tidigare utomlands än i , Detta medförde att den svenskaexporten började falla kraftigt tillbaka i vissafall , Exportvolymen under första halvåret1975 låg under motsvarande volym . Mellan resp. årvar nedgången av samma storlek. Exporten har åter stigit något under år 1976.Volymmässigt låg exporten innevarande år dockfortfarande resp. under motsvarande nivåer , Ett annat utmärkande drag i den tidigarekonjunktureUa utvecklingen har varit att importen mmskat kraftigare än densvenska förbrukningen och att därför andelen importerat material i vår totalastålkonsumtion gått ner. Även detta mönster bröts vid konjunkturnedgången år1975, Importen, som hade stigit markant fortsatte att öka underförsta trots att den svenska stålförbrukningen stagnerade.Jämfört med flertalet andra marknader i där efterfrågan föllkraftigt var den svenska marknaden attraktiv för i första hand kontinentala ochjapanska exportörer. Därefter skedde en nedgång av importen men den totalaimportminskningen för stannade vid , vilket skall jämföras mednedgången i den svenska förbrukningen på , Det importerade materialet ökadesålunda sin andel av den svenska marknaden. Denna andelsökning har fortsattunder . Importen under de första tre kvartalen låg sålunda på samma nivåsom importen trots att den svenska stålförbrukningenhade minskat . Sammanfattningsvis kan således konstateras att desvenska stålverken i samband med konjunktumedgången fått vidkännas dels enminskning av sin andel av de totalt sett fallande leveranserna till den svenskamarknaden, dels en betydande minskning av sin export. Detta har inneburit enstark nedgång i verkens leveranser. Nedgången började under första halvåret1975 och har fortsatt också , Le- 1976/77: 57 9 veransemaunder låg under leveranserna , Minskningen mellan förstahalvåren och 1976 var . Jämfört med hadeleveranserna fallit , Genom en omfattande lagerproduktion har den svenskastålproduktionen sjunkit mindre än leveranserna från stålverken.Lageruppbyggnaden, som inleddes pågår fortfarande. fram hade lagren vid stålverkenökat . Till skillnad från många andra länder har den svenskastålindustrin inle minskat sin sysselsättning under lågkonjunkturen.Denna stabilitet förklaras självfaUet till stor del av lagerproduktionen vidstålverken. Två för den svenska stålindustrins avsättningbetydelsefulla branscher har visat en särskilt ogynnsamutveckUng, till stor del beroende på andra faktorer än den allmännakonjunktumedgången. Detta gäller dels byggnadsindustrin, dels varvsindustrin.För varvsindustrins del bedöms utvecklingen bli mycketnegativ. Byggnadsindustrin har minskat iomfattning. Anledningen härtill är nedgången i bostadsbyggandet från ca 100000 lägenheter till ca 60 000 lägenheier , Inombostadsbyggandet har dessutom förskjutningen från flerfamiljshus till småhusmedfört en minskning av stålbehovel, främst vad avser armeringsstål. Densvenska förbrukningen av armeringsstål sjönk sålunda med mellande båda högkonjunkmråren 1970 och 1974, På marknaden har dessutom rått enstark prispress, bl, a, beroende på ett betydandeinternationellt utbud till låga priser. Den svenska varvsindustrin svarade för ca15 % av den svenska stålförbrukningen. För enskilda produktgrupper är andelenavsevärt högre. Genom att varvens slålförbrukning tidigare ökat mycket snabbtjämfört med den övriga svenska stålförbrukningen har varvsle-veransema fållallt större betydelse för vissa stålverk, i första hand NJA och GrängesOxelösunds . Till skillnad från praktiskt taget alla andraslålkonsumenter ökade de svenska varven sin stålförbrukning . Grovplåtleveransernatill varven ökade detta år med () tUl 566 000 lon. Samtidigtskedde dock en kraftig ökning av andelen importerat material varför de svenskaverkens leveranser minskade med (), Ökningen i leveransema till varven motsvarades inteav någon ökning av varvens faktiska grovplåtförbrukning. Förbrukningen var år1975 av samma storlek som som lagren ökade avsevärt. har varvens inköp av grovplåt minskatdrastiskt. Inköpen låg sålunda under inköpenunder . Genom att importandelen åter Prop.1976/77: 57 10 sjunkithar nedgången i de svenska verkens leveranser stannat vid något , Dennanedgång kan dock endast lill mycket begränsad del tiUskrivas den neddragningsom skett i varvens egna lager. Huvudorsaken är nedgången i varvens egenproduktion. Varven är också stora förbrukare av universalstångoch profiler. Leveranserna av dessa produkter uppgick tiU 225 000 ton.Är 1975 var leveransema i stort sett oförändrade. Även här skedde dock en ökadlagerhållning vid varven. har stång- och profilinköpen minskalstarkt. Minskningen är av samma storlek som för grovplåten, dvs. ca 40 %jämfört med . Importandelen har varit i stort settoförändrad varför också de svenska verkens varvsleveranser sjunkit med omkring40 %. Härtill kommer att även den övriga västeuropeiskavarvsindustrin kraftigt skurit ned sin produktion, vUket drabbatsvenska stålverk. Exporten av universalstång och profilstång har sålunda halveratsmellan 1975 och 1976. 1 sin skrivelse harStatsföretag anförl i huvudsak följande. Statsföretag har det övergripande ansvaret förStatsföretaggruppens finansiella planering. Statsföretag medverkar viddotterbolagens kapitalanskaffning genom lån, aktieteckning, koncembidrag ochborgensåtaganden vid dotterbolagens externa upplåning. har Statsföretag lämnat lång- och kortfristiga lån till NJA om drygt 1 100mUj. kr,, därav ca 750 milj, kr, , harkoncernbidrag om 228 milj, kr, givits till NJA. Ett system för långsiktig budgetering harutarbetats. Denna görs i form av rullande planer som förnyas . En sådanplan för perioden 19761979 redovisades i prop. 1975/76: 99 om teckning avaktier i , Av planen framgår Statsföretags bedömning av erforderligainvesteringar och av dotterbolagens självfinansieringsförmåga, 1 Statsföretagsberäknade finansieringsåtaganden ingick bl. a. en aktieteckningav 350 milj. kr. i NJA avsedd att delfinansiera 80-projektet,Investeringsramen för nuvarande NJA angavs tUl 350 milj, kr. Statsföretags bedömningar av gmppens utveckling haremellertid kommit att ändras. För flera av företagen väntas enbetydande resultatförsämring. För NJA har bl. a, konjunktur- och marknadsutvecklingeninneburU att förlusterna blir avsevärt större än vad Statsföretag förutsågenligt prop. 1975/76: 99. Dessa förluster tUlsammans med framlidainvesteringsbehov bedöms nu bli av en sådan omfattning Frop.1976/77:57 11 attStatsföretaggruppens resurser om verksamheten inom NJA skall drivas vidare inuvarande omfattning är otillräckliga för alt möta den uppkomna situationen.Då detta stod klart togs överläggningar upp med industridepartementet undersommaren 1976 rörande en finansiell rekonstruktion av NJA, I fråga om NJA anför Statsföretag att deinvesteringsprogram, som beslutade , avsågen utbyggnad av masugnskapaciteten, uppförande av ett nytt stålverk, uppförandeav slränggjutningsmaskiner och koksverk samt diverse kompletteringar påvalsverkssidan, Etl ursprungligen planerat uppförande av ett hell valsverklades däremot åt sidan på grund av 80-projeklel, Investeringarna haruppgått tUl ca 1 750 milj, kr. De ursprungliga koslnadsramama har överskriditsmed 10 , vilket får betraktas som måttligt med hänsyn tUl den allmännakostnadsutvecklingen , OmsättningstUlgångama har undermotsvarande period ökat med ca 1 150 milj. kr. Den sammanlagdakapitalbindningen ökade därmed med ca 2 900 milj, kr. I redovisningen av deursprungliga investeringsplanerna synes behovet av rörelsemedel för altfinansiera omsättningstillgångarna ha beräknats alltför lågt. Investeringarnaär nu i stort sett slutförda, NJA förutsatte vid investeringsbesluten attinvesteringarna till en början i huvudsak skulle finansieras medlokaliseringslån, obligationslån, utiändsk upplåning och leverantörskrediter.Fr. o, m, beräknades att NJA skulle komma att lämna avsevärdaöverskott varigenom lånebördan successivt skulle kunna nedbringas. Det egnakapitalet beräknades öka tUl ca 800900 milj, kr. , beräknadesdel negativa räntesaldot ha nedbringats till ca 25 milj, kr. Den generering av egna vinstmedel som förutsattesfr. o, m, har inte kommit till stånd. T, o. m, var förlusternaav måttlig omfattning delvis förutsedda och Statsföretag läckte i huvudsakdessa med koncembidrag. 1975 på 60 milj, kr, uppgick denbalanserade förlusten vid utgången av året till 128 milj, kr. För år 1976beräknas rörelseförlusterna, före lagerstöd om ca 70 milj, kr., komma att uppgåtUl ca 520 milj. kr. Beräkningen är gjord . NJA:s lager har vid boksluten värderats enligtgängse normer, dvs. till del lägsta av tillverkningsvärde resp. marknadsvärde.NJA:s ekonomiska situation har inte tillåtit uppbyggande av någon lagerreserv ellerinkuransreserv. Karaktären av den lageruppbyggnad som har ägt rum göralt NJA inte kan räkna med alt lagren vid försäljning skall kunna ge den intäktsom motsvarar hitlillsvarande värderingsprinciper. En detaljerad genomgång avlagersituationen visar nämligen all man såväl på råvaru- som färdigvarusidanfår räkna med betydande inkuranser. Sammanlagt synes lagervärdena böra skrivasned med ca 150 milj. kr. 1976/77:57 i 12