prop · G003110 · 1976-12-31 00:00:00 — Annars förlorar :ian sm rätttill talan (jfr 52 § köplagen och , Särskildaavtalstyper I s 122). Fel och brist som påkallasav besiktningsutlätande skall entreprenören utan dröjsmål avhjälpa(7:24) vid äventyr att beställaren eljest låteravhjälpa felet pä entreprenörensbekostnad. regel korresponderar med de grundläggande bestämmelsernai AB 72 kap 2 om entreprenadens utförande.I AB 2:1 stadgas bl a att kontraktsarbetena skall utföras i överenstämmelse med kontraktshandlingarna och handlingar somkompletterar dessa och i 2:7 föreskrivs attentreprenören skall avhjälpa fel och brister som entreprenaden är behäftad med. 1976/77:110 124 Rättsverkan av besiktning anges något olika i kontrakten. Beträffande slutbesiktning sägs vanligtvis att besiktningsmannen med bindandeverkan för parterna skall avgöra dels om fel eller brist föreligger dels om säljaren skall ha skyldighet att avhjälpadessa. I andra kontrakt är föreskrivet att besiktningsmannen i sitt slutbesiktningsutlåtande skall anteckna felaktigt utfört arbete (fel) jämteännu icke utförda arbetsmoment (brister) samt att besiktningsutlåtandet inte kan överklagas.Ibland används formuleringen: Köparen godtar egendomen i det skick den föreligger, sedan av besiktningsmannen föreskrivna arbeten utförts, och äger således inte kräva, att andra fel och brister än dem som besiktningsmannen påtalar i besiktningsutlåtandet, skall avhjälpas. Endast i enstaka kontrakt har formuleringen utformats direktefter AB 7:20, dvs att talan inte fårföras rörande andra fel och brister ändem som konstaterats av besiktningsmannen, dock att talan får föras beträffande fel och brist som funnits vid besiktningenmen då inte märkts eller bort märkas. Nästan undantagslöst föreskrivs ikontrakten att säljaren kallar till slutbesiktningoch svarar för kostnaden för den. anges att ersättning till besiktningsman ingår i köpesumman. I en del köpekontraktmed entreprenadinslag finns besiktningsklausuler som innehåller föreskriftatt köpet skall gå åter om köparen inte företillträdesdagen godkänner fastigheten i befintligt skick eller i detskick den kommer att befinna sig sedan de fel och brister som besiktningsmannenpåtalat vid slutbesiktningen blivitavhjälpta. Inte sällan finnsbestämmelse i kontraktet, att säljare och köparegemensamt skall konstatera att fel och brist som besiktningsmannen påtalat vid slutbesiktning eller garantibesiktningblivit avhjälpta. Köparen skall teckna godkännande häravi besiktningsprotokollet eller också antecknaavvikande mening. Är parterna oeniga skall enligtkontraktet besiktningsmannen kallas in och utföra Prop.1976/77:110 125 Parterna har då ofta avtalat att de skall åtnöjas medbesiktningsmannens beslut och att de skall dela på efterbesiktningskostnaderna. stadgar kontraktet, attbesiktningsmannen äger besluta vem som skall bära kostnaden förefterbesiktning. I många av de köpekontrakt med entreprenadinslag som kommittén gått igenomfinns bestämmelse att garantibesiktning skallske före garantitidens utgång och att säljarenkallar till garantibesiktning. Säljarensvarar då i de flesta fall för besiktningskostnaden. Beträffande besiktningsförrättarens befogenheter, säljarens skyldighet att avhjälpa påtalade feloch brister samt beträffande efterbesiktning ochkostnaden för den brukar gälla motsvarande regler som för slutbesiktning. I andra köpekontraktmed entreprenadinslag är föreskrivet, att garantibesiktning skall ske om parterna inte kommer överens om annat (= AB 7:3) eller attgarantibesiktning skall ske om köparen eller säljarenpåkallar det. Kostnaden för besiktningen betalas såvitt framgårav genomgångna kontrakt i förstnämndasituation av säljaren. För den senare situationen finns ofta bestämmelse i kontrakten att kostnaden för eventuell garantibesiktning skall erläggas av den part som påfordrar besiktningen eller att säljaren,om köparen inte önskar garantibesiktning, betalar köparen halva det förändamålet beräknade besiktningsarvodet ibland jämte visst ytterligare belopp. Beträffande omfattningen av säljarens garantiansvar och hans ansvar eftergarantitidens utgång hänvisas till framställningen iavsnitt 7.2.2 om garantiåtaganden. Fel och brister som antecknas vid slutbesiktning ochgarantibesiktning förbinder- sig säljaren enligt besiktningsklausulerna att avhjälpa. De genomgångnakontrakten uppvisar exempel på mycketvarierande bestämmelser om hur snart detta skallske (ex vis "senast eftertillträdesdagen", "omgående", "utan dröjsmål","i allt väsentligt Prop.1976/77:110 126 tillrättas före tillträdesdagen","omgående i den takt som är förenlig medrationell gruppbebyggelse"). - Vilka rättsligasanktioner som eventuellt står köparen till buds, om säljaren inte fullgör sina åtaganden att avhjälpafel och brist i enlighet med besiktningsutlåtandet,finns inte angivna i kontrakten, se häromunder . Prop.1976/77:110 '27 Efter förebild från rena entreprenadförhållanden (jfr AB 72 9:1-3) finns nästan undantagslösti köpekontrakten med entreprenadinslagintagen en bestämmelse att tvist mellan parternaskall avgöras genom skiljedom enligt lagen omskiljemän (1929:145). Skiljeklausulen äroftast utformad så, att tvist skall avgöras av skiljemänenligt skiljemannalagen med det undantaget att säljaren - om han så vill - skall kunna få köparensbetalningsförpliktelser prövade vid domstol. Härigenom kan säljaren anlita de snabba(summariska) processformerna lagsökningoch betalningsförläggande i den utsträckning de är tillämpligapå köparens betalningsförpliktelserenligt avtalet och i övrigt. Vissa frågor hargenom lagbestämmelser undandragits skiljemäns prövning (se bla 8 kap 28 § och 12 kap 66 § jordabalken ang vissa arrende- och hyrestvister, 73 § bostadsrättslagen,1971:479, och 5 § lagen om rättegången i arbetstvister,1974:371). I samband med tillkomsten av lagen (l974:8) om rättegången itvistemål om mindre värden konstaterade departementschefen (prop 1973:87 s143 och 202), att det särskilt vid avtal mellan näringsidkare och konsumenter förelåg risk attdet förenklade rättegångsförfarandet sattes ur spel genom skiljeklausuler.Visserligen kunde sådana klausuler angripas med stöd av avtalsvillkorslagen, men ett direkt förbud mot skiljeklausuler i konsumenttvister inomtillämpningsområdet för det förenklade förfarandetansågs ge större effekt. Ett sådantförbud har med tillämpning fr o m tagits in i skiljemannalagen(3a §). Enligt förbudet fåravtal att framtida tvist skall hänskjutastill skiljemän utan förbehåll om rätt för parternaatt klandra skiljedomen inte göras gällande i tvist mellan näringsidkare och konsument rörande vara eller tjänst, om tvisteföre-målets värde ej är högre än halva basbeloppet enligt lagen Prop.1976/77:110 128 om allmän försäkring för oktober nästföregående år (f n 4 850). I stället skall rättegångsförfarandet i tvistemål om mindre värden tillämpas,om förutsättningarna i övrigt föreligger fördetta rätte-gängsförfarande. Beträffande skiljeklausuler bör vidare nämnas,att bland de nyare småhuskontrakt som kommittén tagit del av har skiljeklausulerna i flera fall -däribland också fall dåköpekontrakt och entreprenadavtalinte skrivits i samma handling utan var försig - ersatts av uttrycklig bestämmelse atttvist angående tolkningen och tillämpningen av kontraktet skall avgöras av allmändomstol. Prop.1976/77:110 129 7.5 Hävnings- och återgängsklausuler I sedvanliga köpekontraktfinns vanligtvis intagen en klausul att säljarenäger häva köpet och behålla handpenningen eller del av handpenningen såsom skadeståndom köparen inte fullgör sina betalningsförpliktelser enligt avtalet. I övrigtbrukar avtalsbestämmelser om hävning intetas in i dessa kontrakt. I stället träder jordabalkens dispositiva regler i 4 kap 11-27 §§ om säljares och köparesrättigheter och skyldighetersupplerande in och avgör om hävningsrätttillkommer någondera parten pä grund av t ex fel, dröjsmål, köparens obestånd m m. I köpekontrakten med entreprenadinslagfinns intagna hävningsklausuler av olika slag. Deflesta av dem syftar till att bereda säljarenökade möjligheter att hävaköpet eller att tillgodose hansintresse av att köparen vidblir köpet. Däremotsaknas så gott som helt hävningsklausuler i köparens intresse eller klausuler av den art som förekommer i Allmännaleveransbestämmelser för monteringsfärdigaträhus, i vilka efter KO:s överläggningar medbranschen tagits in bl a rätt för köparen att avbeställa leveransen, om han drabbas av långvarig, allvarlig sjukdom eller dödsfall inom familjen eller om hans äktenskap upplöseseller något annat inträffar, som i grund förändrar förutsättningarnaför avtalet. Hävningsförbud förköparen förekommer som nämntsi avsnitt 7.2 i de tidsförlängningsklausuler genom vilka säljarenfriskriver sig från ansvar för dröjsmål. I en del kontrakt som här avses förekommervidare förbud för köparen att frånträda avtaletom fastigheten före tillträdesdagen skulle skadas genom "eldsolycka".Säljaren har i dessa fall förbehållit sig attmed användande av brandersättningen bygga I saml Nr 110 Prop.1976/77:110 130 upp och återställa fastigheten i fullgott skick och fri skrivit sig från ansvarför den skada som köparen kan lida genom att tillträdet till egendomenförsenas genom branden. Hävningsbefogenhetför säljaren finns vanligen föreskriven dels för det fall köparenbrister i sin betalningsskyldighet enligt kontraktet, dels om köparen inte fullgör andra avtalade skyldigheter som att skriva under ' ochtillhandahålla handlingar och dels om köparen inte får de lån somförutsatts. I några kontrakt finns vidare exempel pä klausuler i vilka stadgas, att köpet skall gå åter om köparen inte före tillträdesdagen godkänner fastigheten i befintligt skick eller i det skick den kommer att befinna sig sedan de fel och brister som besiktningsmannenpåtalat vid slutbesiktningen blivit avhjälpta. Parternas prestationerskall därvid gä åter med skyldighet för köparen att dessutom ersättasäljaren dennes "direkta kostnader med anledning av köpet" eller "skäligt skadestånd". '' Jfr , Plikt att skriva på obesett?, SvJT I97I s 3OO 1976/77:110 131 8 K0I1MITTENS ÖVERVÄGANDEN OCHFÖRSLAG I det följande gör kommittén vissa värderingar av devillkor och klausuler som kommittén gett exempel på i kapitel 7« Kommitténhar i stort sett begränsat sig till att värdera de olika klausulerna varför sig. Det får förutsättas att KO och , omavtalsvillkorslagen får den utvidgning som kommittén här föreslår, dessutomkommer att ta upp till bedömning dels de här berörda klausulernas inbördessammanhang och betydelse för balansen i kontraktet som helhet, dels ivilken utsträckning klausulernas betydelse ändras eller påverkas av andrakontraktsvillkor som kommittén inte funnit anledning att behandla i pro-ipemorian. Härutöver gör kommittén i detta kapitel vissa bedömningar av avtalsvillkorslagens tillämpning på förmedlingsfall och på överlåtelse av tomträtt. 8.2.1 Friskrivning från ansvar enligt 4kap 19 § jordabalken för s k dolda fel Effekten av den art av fri skrivningar frän ansvarför dolda fel som beskrivits i avsnitt 7.2.1 har diskuterats med hänsyn till säljarens utvidgade ansvar för fastighetens skick (kravet pånormal standard i förhållande till fastighetens ålder m m) som fastslagitsgenom bestämmelsen i JB 4:19' har ansetts , att kravet pänormal standard pä fastigheten kanske bör mildras, om en klausul omfastighetens försäljning i befintligt skick har tagits in i kontraktet, menatt i detta avseende rättspraxis sä småningom fär ge vägledning. har i målet T 168/1974 (dom DT 38/1975) haft att bedöma giltigheten av en fri-ckrivningsklauEul som löd: "Fastighetens skick: Köparen V/ester]ind, Kommentar till jordabalken (1971) s 393 ff, särskilt s f. 1976/77:110 132 förklarar sig härmed godtaga fastighetens skick och avstår med bindande verkan frånalla anspråk mot säljaren på grund av fel eller brister i fastigheten." Envillafastighet byggd omkring är I96O såldes är 1972 för . Kort tid efter inflyttning i villan uppmärksammade köparen vissa brister i byggnadens tak, fasad och isolering. Köparen stämde säljaren och yrkade i första hand hävning och skadestånd av säljaren och i andra hand nedsättning av köpeskillingen med 40 000 kr.Säljaren bestred yrkandena och hävdade, att köparen ej undersökt fastigheten så som han bort. Tingsrättenansåg, att vissa av bristerna var sädana att köparen med hänsyn tillfastighetens ålder och sina egna iEikttagelser haft att räkna med dem och attövriga brister borde ha upptäckts av köparen vid en med rimlig noggrannhetgenomförd undersökning av fastighetens skick. Tingsrätten ogillade köparens talan. Hovrätten, dit köparen överklagade, konstaterade att friskrivningsklausulen, somfunnits intagen i det av mäklaren använda kontraktsformuläret och somsäljaren åberopade till stöd för en längre gående undersökningsplikt för köparen än som eljest bort gälla, var allmänt formulerad och inte inriktad på att frita säljaren från ansvar i något bestämt hänseende. Säljaren hade inte ens påstått att friskrivningsklausulen i kontraktsformuläret svarade mot någon överenskommelse mellan parterna av betydelse för avtalet i övrigt. Vid sådant förhållande kunde enligt hovrättens meningförekomsten av friskrivningsklausulen inte medföra en längre gåendeundersökningsplikt för köparen än som eljest bort gälla. Efteren bedömning av undersökningspliktens omfattning när det gällde yttertakm mfann hovrätten, att köparen borde ha upptäckt samtliga påtalade avvikelserutom det förhållandet att fuktisolering i form av s k diffusions-spärr ivindsbjälklaget saknats. Avsaknaden av en diffusionsspärr i en villa av denålder det var fråga om ansåg hovrätten innebära, att fastigheten klart avvekfrån det för jämförbara fastigheter typiska och ordinära. Köparen hade medhänsyn till omständigheterna haft anledning att räkna med att en sådanavvikelse inte skulle föreligga och köparen borde därför kunna åberopa avvikelsen som ett fel mot säljaren. Hovrätten ansåg felet ringa och gav därför inteköparen rätt att häva köpet utan endast att göra avdrag på köpeskillingenmed , vilket svarade mot köparens direkta kostnad att avhjälpa felet. Prop.1976/77:110 133 I högsta domstolen, dit mået fullföljts,ogillades däremot käromålet. uppehöll sig utförligt vid frågan om säljaren() ägt gentemot köparen () åberopa friskrivningsklausulen till friande från ansvar föravsaknaden av diffusionsspärr. I domen, som var enhällig, uttalades bl a följande: "I målet är hos Högstadomstolen fråga endast om ansvaret för att en s k diffusionsspärr icke funnits i byggnadens vindsbjälklag. Avsaknaden av diffusionsspärr har inneburit att fastighetens skick avvikit från vad som normalt kan förväntas vid köp av sådanfastighet som i målet är i fråga. Felet har medverkat till attfuktskador uppkommit. På sätt hovrätten funnit är felet icke av den art att det bort av Salomonssonupptäckas vid sådan undersökningsom får anses ha åvilat honom. Såsomhovrätten uttalat är det inte visat att känt till avsaknaden av diffusionsspärr. Det ärsålunda fråga om ett s k dolt fel. Under normala förhållanden -och i allt fall därest ej omständigheterna vid köpeteller bestämmelse i köpekontraktet skulle föranleda till annat - borde säljarenfå svara för felet påsätt som anges i 4 kap 19 § jordabalken. Förevarande köpekontrakt innehålleri § 10 en bestämmelse med , enligtvilken köparen förklarar sig godtaga fastighetens skick och medbindande verkan avstå från alla anspråk mot säljaren pågrund av fel eller brister i fastigheten. Efter ordalydelsen innebär bestämmelsentydligen, att säljaren friskrives från ansvar förfel för vilka han, fränsett bestämmelsen,möjligen skulle vara ansvarig; i stället skall köparenbära risken för dessa fel. Fråga är då, huruvida en sådan kontraktsbestämmelsekan tilläggas verkan. Klart är till en början,att stöd i lag ej finns för att stadgandet i 4 kap 19 § jordabalken skulle ha tvingainde karaktär. 1976/77:110 134 förarbetena framgår, att tvingande karaktär ej avsetts skola tilläggas lagbudet. Härkan hänvisas till SOU 1947:38 s 206 ochtill NJA II1972 s 109; se även , Kommentar till jordabalken 1-5 kap(1971) s 396 f. I förarbetena har emellertid samtidigtuttalats den meningen att vissa krav måsteställas på en friskriv-ningsklausul för att den skall kunna godkännas. Sålundaanför departementschefen - sedain han förklarat att säljarenbör vara oförhindrad att fritaga sig från ansvar förfastighetens beskaffenhet - att det emellertid från köparens synpunkt måste vara av vikt att det blir otvetydigt klarlagt,i vilket hänseende säljaren inte vill stå ansvar för fastighetens beskaffenhet, ochatt därför en allmänt hållen generell klausul om att fastigheten säljs i befintligt skick inte utan vidare torde böra fritaga säljarenfrån allt ansvar. Det framhälles ytterligare, att klausuler av detta slagemellertid får såsom en del av avtalsinnehålleti vanlig ordning bli föremål för domstolarnas tolkning. Det anförda synes innebära,att lagstadgandet ändå skulle ha ett slags "halvtvingande" natur. Ej heller någon sådan regel har emellertid upptagits i lagen. för att avvika frånkontraktsbestämmelsens ordalag finns därför endast, omnågon sådan avvikelse på grund av omständigheterna kan vara att intolka i bestämmelsen eller om gällande rättsgrundsatser om åsidosättande avavtalsbestämmelse vars tillämpning ärotillbörlig kan anses leda till att bestämmelsen ej fåråberopas. I fråga om tolkningen må här endastframhållas, att anmärkning ej kan riktas mot kontraktsbestämmelsen föratt den skulle sakna klarhet. Härutinnanskulle måhända läget vara ett annat i fråga om klausul, som 1976/77:110 135 endast innehöll, att fastigheten såldes "i befintligt skick". En sådan klausul ger icke på samma sätt som den förevarande besked om attköparen avstår från alla anspråk mot säljaren pä grund av fel eller brist. Detkan härefter frågas, om det likväl ter sig otillbörligt att tillämpakontraktsbestämmelsen. Härvidlag synes inte rimligen kunna hävdas, att såskulle vara fallet därför att man till äventyrs icke vid köpeförhandlingarnasärskilt diskuterat bestämmelsen. Det måste uppenbarligen begäras av bådaparter vid ett avtal, inte minst ett så viktigt avtal som ettfastighetsköp, att de noggrant tar del av vad som upptages ikontraktet. Anser man sig sakna förmåga att förstå bestämmelse däri, får man söka biträde av sakkunnig person. Åsidosättande avkontraktsbestämmelse som är upptagen i tryckt standardavtalsformulär ocheventuellt insmugen bland många andra, med fin stil tryckta bestämmelserkan måhända ske i vissa fall, sä t ex om bestämmelsen är särskiltbetungande för part och hans uppmärksamhet ej särskilt fästs vidbestämmelsen. Om något sådant fall är det emellertid ej fråga i förevarande mål, där bestämmelsen - även om den, såsom hovrätten anmärker,"funnits intagen i det av mäklaren använda kontraktsformuläret" - upptages i en särskild paragraf i kontraktet under rubrikenFastighetens skick och med samma maskinskrivna utformning som alla övrigakontraktsbestämmelser. Det återstår att ta ställning till frågan, om det vid fastighetsköp avförevarande slag över huvud kan anses otillbörligt att åberopa en sådan allmänfri skrivningsklausul som den här ifrågavarande. Till en början må också i detta sammanhang beröras tanken att, medan allmänna friskrivningsklausuler skulle underkännas - även om de är fullt klara till sin innebörd - 1976/77:110 136 någon invändning ej skulle riktas mot mer preciseradeklausuler. Det är inte osannolikt att, om en sådan mening genomfördesi rättstillämpningen, köpekontraktennormalt försågs med långa uppräkningar av alla mer eller mindre tänkbara fel och att säljaren förklarades fritagen från ansvar fördem. Konsekvensen för köparens del skulle, kunde det befaras, knappast bli större trygghet utan kanske endast en mindre överskådlighet ochklarhet i kontraktet (jfr Agell i SvJT 1972 s 730 med not 30). Det är inte uteslutet, att för tillämpningav friskrivningsklausuler får ställas strängarekrav i flera hänseenden, när det gällerområden där rådande värderingar rörandekonsumentskydd gör sig gällande, t ex försäljning av nybyggt småhus av byggföretag till enskild person. I förevarande fall är både säljare och köpareprivatpersoner. Det rör sig om en byggnad. Det kan i ett sådant fall te sig såsom fullkomligt förståeligt och respektabelt, att säljarenvill slutligt reglera överlåtelsens följder genom avtalet; om svikligteller därmed likartat förfarande ärju nu icke fråga. Köparen får söka anpassa köpeskillingen efter den risk somavståendet från anspråkpå grund av dolda fel innebär eller påannat sätt säkerställa sig för det fall att sådantskulle framträda. Man kan uppenbarligen inte säga, att köparsidani dessa fall typiskt sett befinner sig i underläge i förhållande till säljarsidan. (jfr Agell a u s 724 f.) I enlighet med det anfördahar ägt åberopa den berörda kontraktsbestämmelsen till friande från ansvar fördet fel varom i målet är fråga. prövar rättvist att,med ändring av hovrättens dom i självasaken såvitt nu är i fråga,fastställa tingsrättens domslut." 1976/77:110 '" Med hänsyn till den dispositiva lagstiftningens utformning i JB 4:19 kan det ifrågasättas om friskrivningar frän ansvar för dolda fel bör accepteras om de genomgående och utan hänsyn till omständigheterna tas in i sedvanliga köpekontrakt avseende småhus (jfr övervägandena om denföreslagna generalklausulens tillämpning på avtalsvillkor som innebäravvikelse från dispositiva lagregler, bl a JB 4:19, SOU 1974:83 s 138och s 176). Närdet gäller situationer där konsumentskyddssynpunkter bör tillmätas särskildvikt, t ex vid näringsidkares försäljning av nya småhus till privatpersonerför enskilt bruk, anser kommittén att friskrivningsklausuler av nu angiven art i regel inte bör förekomma. Undantagsvis får det dock anses skäligt att säljaren även i sädana avtalsförhållanden friskriver sig frånansvar. Vid användande av nya byggnads- eller inredningsmaterial kan det exempelvis finnas behov för säljaren av att kunna friskriva sig för doldafel i vissa bestämda hänseenden - i vart fall under ett inledningsskede avmaterialets användning pä marknaden. Om köparen kräver annorlundakonstruktion eller läge på byggnaden än som är gängse och detta kan tänkas försäimra betingelserna för anläggningens varaktighet kan det ocksåfinnas skäl att godta att säljaren friskriver sig från fel som kan uppträda med anledning av detta särskilda utförande. Från sådanasituationer bör dock särskiljas fall, då säljaren-entreprenören tillgodoserönskemålen med ledning av vederbörliga konstruktionsritningar som köparen ställer till förfogande. I detta fall torde säljaren även utan friskrivningvara fredad från ansvar för dolda fel under förutsättning att arbetet i och för sig utförts fackmannamässigt och säljaren inte haft skäl att inseanvisningarnas olämplighet eller att utbe sig kompletterande instruktioner. Vidare kan det enligt kommitténs mening finnas anledning att accepterafriskrivning för dolda fel, när nya småhus måste säljas efter näringsidkareskonkurs. I sistnämnda situation torde Prop.1976/77:110 138 dock krävas att köparen tydligt informeras om klausulens innebörd (jfr 2 och5 §§ nya marknadsföringslagen om förbud mot otillbörlig marknadsföring ochåläggande att lämna infoirmation, vilka båda gäller även fast egendom). I fråga om (mäklarförmedlade) småhusöverlåtelser mellan privatpersoner, som avtalsvillkorslagen i utvidgat skick avses omfatta, anser kommittén det vara rimligt att ge större spelrum för friskrivningsklausuler avseendedolda fel. Högsta domstolens återgivna avgörande ger god vägledninghärvidlag. Enligt kommitténs uppfattning får exempelvis i många fall äldre personer och dödsbon anses ha ett befogat intresse av att försäljningen blir slutligt reglerad genom avtalet. Detsamma gällersmåhussäljare som använder köpeskillingen för inköp av annan bostad. Ävenvid (mäklarförmedlade) överlåtelser mellan privatpersoner bör emellertid skäligheten av friskrivning för dolda fel i icke ringa utsträckning varaberoende av den information som lämnas köparen om klausulens innebörd. Prop.1976/77:110 139