prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — 8743 9488 10180 10825 11870 12610 13260 6114 6884 6904 7590 7766 7822 7822 - - - - 13 13 13 2468 2468 2468 2468 2468 2468 2468 1584 3166 4078 4748 4748 4748 5 528 558 421 271 121 121 121 121 10724 12939 13721 14927 15116 15172 15952 21 -1976177. 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 322 1975/76:125 s. 44, NU 1975/76:65, rskr 1975/76: 399). Ett första block avsågs blitaget i drift under /82. Planerna för kraftvärmeverket är f. n.under omprövning. avser atl återkomma med särskildframställning om behov av medel m. m. när underlag härför föreligger. 1 syfte att uppnå behövlig flexibilitet iutbyggnadsplaneringen har vättenfallsverket ansökt om lokaliseringstillståndför elt fossileldat kondenskraftverk om sammanlagt 2 000 MW i . Ansökanhar dock avslagils, sedan och avstyrkt tillståndatt uppföra en fossileldad anläggning av denna storlek. Vattenfalls-verketöverväger om verket skall lämna in en modifierad ansökan avseende ett mindreprojekt i syfte att klarlägga möjligheterna alt föriägga ett fossileldatkondenskraflverk till . har sett ut en förläggningsplatsför ett kraflvärmeverk i Göleborg. Två kraftvärmeblock om vartdera 250 MWbedöms kunna lokaliseras till detla läge. Projekteringen kommer att bedrivas gemensamtav och i Göleborg och avses bli slutförd under år1978. Det skulle göra det möjligt atl ta ett första block i drift under år1983. Parallellt med projekteringen av kraftvärmeverket undersöksförutsättningarna för att leverera värme från kraftstationerna i ellerStenungsund lill Göleborg. I anslagsframställningen för innevarande budgetårbegärde vattenfalls-verket begynnelseanslag för utbyggnad av elt kraftvärmeverki . Sedan fortsatta undersökningar hade utvisat en allt sämrelönsamhet för projektet hemställde vättenfallsverket atl beslul om utbyggnadenskulle uppskjutas. Därmed förföll verkels samarbetsavtal med kommun.VattenfaUsverket avser nu atl ta upp frågan om ett nytt samarbetsavtal medkommunen för alt undersöka om elt kraftvärmeverk kan byggas vid en senaretidpunkt och eventuellt med en annan utformning. Diskussioner om utbyggnad av kraflvärmeverk pågåräven med andra kommuner. Så snart dessa diskussioner har gett resullat avservattenfalls-verket all återkomma med förslag. fortsätterprojekteringen av ett kärnkraflvärmeverk. Bl.a. studeras möjligheterna attplacera anläggningen i berg samt de ekonomiska föruisättningarna atl levereravärme till från olika förläggningsplatser jämfört medvärmeleveranser från ett fjärde kärnkraftblock i Forsmark. Förberedelsearbetet för en utbyggnad av Säd v akraftstation och en utökning av Sädvajaure reglering i har intefortlöpt så snabbi som lidigare har fömtsätts. Samarbetsparterna Skellefteåkommun, och vättenfallsverket avser dock fortfarande alt fullföljaprojektet under förutsättning att del kan genomföras i huvudsak så som harplanerats. kommer all inge konsortialavtal för godkännande såsnart förhandlingarna mellan parterna har avslutats och fullslän- 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 323 Anläggningen bedöms nu kunna färdigställas lidigasl /81, vilkel skulle kräva begynnelseanslag under budgetåret1977/78. verkets planer på alt bygga utGranboforseni i samarbete med kvarstår.Tillståndsfrågan kan dock inte avgöras förtän belänkandet (SOU 1976:28)Vattenkraft och miljö 3 har behandlats av statsmakteraa. Så snartfömtsättningama för utbyggnaden kan överblickas avser vattenfallsverket attinkomma med konsortialavtal för godkännande och begära erforderligtbegynnelseanslag. Anläggningen kan färdigställas tidigast under budgelåret1979/80, i vilket fall krävs begynnelseanslag under /78. Såsom vättenfallsverket har framhåUitsaknar verkei f n. en för rationell försörjning med elektrisk energiändamålsenlig projektreserv. Projektreserven skall kunna tas in iutbyggnadsprogrammet med kort varsel när del är påkallat frånkraflförsörjningssynpunkl eller av konjunkturmässiga skäl. I reserven ingår fn. två gasturbiner om lillsammans ca 150 MW och oljelagringsanläggningar omlillsammans 750000 m'. Som reserv betraktar verket också den fossileldadeanläggning som verket undersöker lokaliseringsförulsättningarna för iNynäshamn. Elt utnyttjande av den befintliga projeklreservenskulle innebära att den fossileldade delen av elproduktionsapparalen utökas.Detla är enligl vattenfaUsverkets mening i och för sig inle önskvärt men kanbli nödvändigl av tidsskäl. verkets investeringsram för budgetåret1976/77 är fastställd lill 1 986 milj. kr. Härutöver disponerar verket enligtsärskilt beslut 3,8 milj. kr. Sammanlagt står därmed1989,8 milj. kr. lill verkets förfogande under budgelårel 1976/77.Medelsbehovet inkl. nämnda konjunkturreservmedel beräknas nu till 2 334,8 milj.kr., vilket överstiger investeringsramen med 345 milj. kr. Större delen av delökade medelsbehovet beror på löne- och prisstegringar samt vissa tillkommandearbeten och åtgärder vid pågående vattenkraft- och värmekraftulbygg-nader. För /78 har vallenfalls verketberäknat ett medelsbehov av 2335,9 milj. kr. Fördelningen på olika typer avinvesteringsobjekt framgår av följande sammanställning som också utvisar denverkliga medelsförbmkningen och det beräknade medelsbehovet för resp. budgetåren1975/76 och 1976/77 (milj. 1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet förbrukni 1975/76 Förvaltenkraftanläggningar föreslår verket följandeinvesteringsprogram (1 OOO-tal kr. Ritsems kraftstation med Sitasjaurereglering Harsprångels kraftstation, aggregat4 och 5 Kapitaltillskott för ersättningskraftm.m. Efterarbeten och skaderegleringarför idrifttagna vattenkraftanläggningar Förelag som påbörjas 1976177 Liggakraftstation, aggregat 3 , ombyggnad Företag avsedda an påbörjas 1977178Lilla Edets kraftstation, aggregat 4 1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 325 Redogörelse för med Sitasjaurereglering har lämnals i prop. 1971:1 (bil. 15 s. 147) och i prop. 1972:1 (bil.15 s. 113). Anläggningskostnaden, som har angetis till 403 milj. kr.,beräknas nu bli 478 milj. kr. Färdigställandet av anläggningen har senarelagtsnågra månader och stationen planeras nu bli tagen i drifl i början av år 1978.Redogörelse för med Randijaure reglering har lämnals iprop. 1973:1 (bil. 15 s. 125). Anläggningskostnaden, som har angellslill 157 milj. kr., beräknas nu bli 178 milj. kr. Redogörelse för Juktanspumpkraflstation har lämnats i prop. 1973:1 (bil. 15 s. 125).Anläggningskostnaden, som lidigare har angetts till 365 milj. kr., beräknas nubli 451 milj. kr. FärdigsläUandel av anläggningen har senarelagts pågrund av dåligt berg och vatlenläckage. Stationen planeras nu bli tagen i drifthösten 1978. Redogörelse för utbyggnad av Harsprångels kraftstation med ettfjärde och ett femle aggregat har lämnals i prop. 1974:1 (bil. 15 s. 192) och iprop. 1975: 30 (bU. 1 s. 508). Den sammanlagda anläggningskostnaden, somtidigare har angetts till 305 milj. kr., beräknas nu bli 379 milj. kr.Färdigställandel av det femte aggregatet har senarelagts och detplaneras nu bli tagel i drifl under /81. Redogörelse för utbyggnadav med ell tolfte aggregat har lämnats i prop. 1975: 30(bil. 1 s. 508). Anläggningskostnaden, som har angetts lill 127 milj.kr., beräknas nu bli 166 milj. kr. Färdigställandet av aggregatet harsenarelagts men det beräknas fortfarande bli taget i drifl /80. Redogörelse för har lämnats i prop.1974:1 (bil. 15 s. 192). Anläggningskostnaden, som har angetis till107 milj. kr., beräknas nu bli 126 milj. kr. Redogörelse för Stenkullaforskraftstation har lämnals i prop. 1974:1 (bil. 15 s. 192). Anläggningskostnaden,som lidigare har lill 144 milj. kr., beräknas nu bli 191 milj. kr.Färdigställandet av de båda sistnämnda kraftstationerna bedöms enligt vättenfallsverketbli resp. ett och försenat beroende på all tillståndsfrågan ännu inte ärlöst. Stationerna planeras nu bli tagna 1980 och år 1982.Redogörelse för , som vättenfallsverket har bildattillsammans med för gemensamt tillgodogörande avvattenkraften i Hedesundaflärdens utlopp vid i , har lämnatsi prop. 1975/76: 25 (s. 86). Medelsbehovel avser kapitaltillskott till bolaget.Anläggningsarbetena pågår och stationen beräknas bli lagen i drifl . Kapitaltillskott för ersättnings-kraft m.m. avseråterbetalning av tidigare lämnade delägariån till AB Grylforsen, ABKaltslrupeforsen, AB Umeforsen, och efteravdrag för delägariån lill för finansiering av sistnämndabolags åtaganden. Anläggningsmedel till regleringsföretag avser medel -huvudsakligen skadeersättningar -för anläggningar som har tagils i drift inomDalälvens, , , och Skellefteälvensflodområden. Prop.1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet len och skaderegleringar för idrifttagna vattenkraftanläggningaravser främst efterarbeten för ombyggnad, rensningsåtgärder nedströmsVittjärv och kvarstående skaderegleringar. Redogörelse för utbyggnad av Liggakraftstation med ett Iredje aggregat har lämnals i prop. 1975: 30 (bil. Anläggningskostnaden, som har angetts till 160 milj. kr.,beräknas nu bli 228 milj. kr. Färdigställandet av aggregatet har senarelagtsett halvt år och det planeras nu bli taget i drifl . Redogörelse förombyggnad av har lämnats i prop. 1975/76:25 (s. 84).Anläggningskostnaden, som har angetts til) 60 milj. kr., beräknas nubli 86 milj. kr. Anläggningsarbetena har påbörjats och den nya stationenplaneras bli tagen i drift . i älvärf n. utrustad med tre aggregat om sammanlagt 26 MW. Aggregaten togs i driftunder 1920-lalel. Utbygg-nadsvattenföringen är lägre i än i deuppströms belägna kraftstationerna i och Trollhällan. Vid hög tappningi de sisinämnda stationerna spills därför vatten förbi stationen i Lilla föreslår att stationen byggs ut med ett rörturbinaggregat ochmed ett kombinerat is- och flodutskov saml att två befintliga ulskov byggs omoch förses med fjärrmanövrerade segmentluckor. Genom den föreslagna tillbyggnadenökar stationens utbyggnadsvaltenföring med 280 rrf/s. Effekltill-skoltet blir13 MW och produktionstillskotlel 70 GWh/år. Den flärrstyrda ulskovskapacitetenökar med . Anläggningskostnaden beräknas bli 85 milj. kr.Byggnadsarbetena avses bli påbörjade och det nya aggregatetplaneras bli taget i drift . För kärnkraftanläggningar föreslårvattenfallsverket följande investeringsprogram (1 OOO-tal kr. Summa Faktisk Beräknadmedels anslags- utgift förbrukning 1976/77 1977/78 Förelagpåbörjade , block 3 och 4 Kapitaltillskotttill Forsmarks Block 1 och 2 Block 3 Efterarbeten föridrifttagna Redogörelse för utbyggnad avRinghals kraftstation med ett iredje och ett fjärde block har lämnats i prop.1972:1 (bil. 15 s. 117) och i prop. 1973:1 (bil. 15 s. 130). Den sammanlagdaanläggningskostnaden, som har angetts tiU 2800 milj. kr., beräknas nubli 3 150 milj. kr. I beloppel ingår vissa kostnader för ålgärder inomRinghalsslationen till följd 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 327 kommande behov av utrustning för behandling och förvaring av låg- ochmedelaktivl avfall, driftorganisationens ökande behov av byggnader ochkommunens krav på bättre rening av avloppsvatten. Redogörelse för , som verket har bildat tillsammans med för uppförande och drift av fyra kärnkraftblock i Forsmark, harlämnats i prop. 1971:145 (s. 51), i prop. 1973:1 (bU. 15 s. 137) och i prop.1975/76:100 (bil. 15 s. 291). Bolaget fick koncession för det iredje blocketvåren 1976. Anläggningsarbetena har påbörjats och blocket planeras bli laget idrift . Utbyggnaden av det tredje blocket kommer ilikhei med uibyggnaden av de två första alt finansieras med lån på den allmännakapitalmarknaden samt med lån från delägarna. Efterarbeten för idrifttagna kärnkraflanläggningarhänför sig till de två idrifttagna blocken i kärnkraflstalion ochavser åtgärder i syfte alt uppnå planerad tillgänglighet, lägreunderhållskostnader och bältre arbetsmiljö saml alt skapa slörre utrymmen förförvaring av utbränt bränsle. Medelsbehovet för fossileldade anläggningar harvättenfallsverket beräknat lill . Häri ingår dels återbetalning med100000 kr. från av delägariån som verket lidigare har lämnat tUlbolaget, dels 1 milj. kr. för efterarbeten vid gasturbinanläggningarna iStaUbacka, Gunnarsbo, och Lahall samt oljekondensanläggningen iMarviken. Redogörelse för , som verkei har bildat tillsammans medUppsala kommun för uppförande och drift av elt kraftvärmeverk i , harlämnats i prop. 1970:105 (s. 35). Avdel totala medelsbehovel för kärnbränsle - 175 milj. kr. - utgör 125 milj. kr.betalning för natururan och anrikningstjänsler för samt tillverkning av försiaomgången bränsle lill block 4 i kärakraftsla-tion. avser kapitaltiUskott tiU ()för bolagels inköp av uran. Redogörelse för SKBF, som vättenfallsverket harbildal tiUsammans med Sydsvenska Kraftaktiebolaget och i syfte att främja landets försörjning med kärnbränsle, harlämnals i prop. 1972: 57. Forsmarks Kraftgrupp AB:s betalningar förkärabränsle finansieras dels genom kapitaltillskott från bolagets delägare,dels genom lån på den allmänna kapitalmarknaden. Avdel totala behovet av naturaran till vattenfallsverkets kärnkraflanläggningarhade i. o. m. levererals ca . Del återstående behovet t. o.m. är heU läckt genom kontrakt med flera uranleverantörer. Avföljande tabell framgår behovet av natururan för och -3under och i vilken utsträckning behövliga kvantiteter harupphandlats (i lon): Prop.1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 328 Nya beställningar avses bli utlagda genom SKBF.Bolaget har preliminärt också avtalat om leveranser för bl. a. enreservkvantilet av uran som skall anrikas i . Avtal om anrikning av uran har tecknats med and för alla kärnkraftblocksom har beställts. Kontrakten täcker behoven fram till mitten av1990-talet. Avtal föreligger också med . De läcker behovel av delsvissa reservkvanliteter av anrikningstjänsler, dels anrikningstjänsler förytterligare ell kärnkraflblock. SKBF har vidare träffat en principöverenskommelsemed företaget om borttransport och upparbetning av utbräntkärnbränsle från samlliga kärnkraftslalioner i fram till mitten av1980-lalel. Ett detaljerat avtal för tiden t. o. m. väntas underinnevarande år. Inledande kontakter om elt avtal för tiden därefler har lagitsmed företaget och dess delägare i och . På grund av brist påupparbet-ningskapacitet i är del emellertid osäkert när och om desvenska behoven kan lillgodoses utomlands på rimliga villkor. Delgör det nödvändigl atl planera för alteraativa ålgärder. Medelsbehovet för fossila bränslen m.m. avserkapitaltiUskott lill Svenska och tUl (). Redogörelse för Svenska , genom vilketVattenfaUsverket i samarbete med () bedriververksamhet inom oUka från försörjningssynpunkt betydelsefulla led avoljehanleringen, har lämnats i prop. 1975/76:124 och i prop. 1976/77: 25 (s.106). Verkels andel i bolaget är . Bolaget skall ha ett eget kapital av 50milj. kr., som skall byggas upp . Verket skall bidra med 25 milj.kr., varav 12,5 milj. kr. under /77 och 12,5 milj. kr. Med hänvisning till alt Svenska verksamhetinte väntas kunna ge förtänlning på insatt kapital under inledningsskedethemställer verket om medel för omedelbar avskrivning av nämnda belopp. SwedPower är ett nytt bolag som enligtVattenfaUsverket bör bildas med bl.a. verket som delägare i syfte atttillhandahålla ijänster åt utiändska kraftföretag. Verket har i särskUdskrivelse hemställt om godkännande av ett konsortialavtal om bildande avbolaget. Behovet av kapitaltUlskott till SwedPower under /78 harverkei beräknat lill . Prop.1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet har lämnal en särskild redogörelse förinvesteringar avseende dislribulionsanläggningar och därmed sammanhängandearbeten. Medelsbehovet beräknas till 531,4 milj. kr., varav 23,9 milj. kr. fördriftövervakningsanläggningar, - redogörelse härför har lämnals i prop. 1973:1(bU. 15 s. 143) och i prop. 1975: 30 (bU. 1 s. 512) -285,1 milj. kr. förslamnätsanläggningar, 155,4 milj. kr. för regionala nät och 67 milj. kr. Av det totala medelsbehovet hänför sig 433 milj. kr. till påböljadeoch tidigare redovisade arbeten. Medelsbehovet för tidigare ej redovisade mennu föreslagna arbeten framgår av följande sammanstäUning (I OOO-tal kr. Anslutning av Ligga, aggregat 3 Byte av shuntreaktor i Byte av apparater i och Förstärkning av ledning Enköping- Hedenlunda 400/matningHall-Stockholm ledning stam- ochprimäraät Modernisering av 40/stationerinom Trollhätte kraftverk Ny 70/transformering iBredåker och ny ledning Bredåker-Bemersberg Ny 70/transformatorstation iSkärplinge och ny ledning till Karholms Bruk Depå- och personalrum i Manöverhus, ombyggnad avkontrollanläggning och förråd I Anslutningsåtgärder i samband medny station i Kolstad Ny 130/station i Bråstorpinkl. anslutningsledning m. m. ledning Vingåker-Hävla, nyttstäU-verk i Hävla m. m. 130/station i Borensnäs inkl.anslutningsledning Ny 70/transformator i Parteboda Ny ledning Gejmån-Klippen ochny 40/station i Klippen Förstärkning av utledningar i Poijus Ny ledning Karesuando-Altajärvi samt 40/transformering iKaresuando Ospecificerade regionala nät Lokala nät Ospecificerade lokala nät 11700 1000 2700 1800 1900 700 2000 3 200 2800 Prop.1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 330 Totalkost- Beräknad nad be- utgift räknad1976 1977/78 Anskaffningarför försvarsberedskap 3 000 700 I anslagsframställningen för innevarande budgetåranmälde vattenfalls-verket utbyggnad av en ledning SlockholmMärsta, somt. v. skall drivas med . Eftersom systemspänningen senare kan höjas blirmarkintrångel mindre än vid utbyggnad av ledningar. har i samarbete med övrigakraflförelag i undersökt behovet av ytterligare ledningarutförda för systemspänning. Undersökningen visar att vissa behövligaledningar i bör dimensioneras för med hänsyn lillsvårigheterna alt finna möjliga sträckningar för nya ledningar. Verkei avseralt ersätta en befintlig ledning med enledning utförd för . Vidare kommer en lidigare planerad ledningGrantorpOdensala att utföras i siandard. Den nya ledningenOdensala-Granlorp-Södertälje skall t. v. drivas med . hemsläller om medel för omedelbaravskrivning av anskaffningarna för förs vars beredskap. Anskaffningarna avsersambandsmateriel för elkraftmyndighelernas krigsuppehållsplatser. Medelsbehovel för övriga ändamål harvättenfallsverket beräknat lill sammanlagt 61 milj. kr. 33 milj. kr. avserdiverse kompletteringar av produktionsanläggningar - bl. a.kvalitetsförbättrande åtgärder i , arbeten vidvattenkraftslalioner och påbyggnad av huvudkontoret i . Vidare ingår 8milj. för inköp av fastigheter och fallrätter för framlidavattenkraftutbyggnader samt 20 milj. kr. för förvärv och finansiering avföretag, vilkas verksamhel avser distribution av elektrisk energi. anmäler också behov av en ökadrörlig kredit för finansieringen av rörelsetillgångar. Till verkelsrörelselillgångar räknas likvida medel, kundfordringar, lager av kärnbränsle,olja och övrigt material saml inventarier inkl. maskiner för drift- ochanläggningsverksamhet. söker finansiera kundfordringaroch behov av likvida medel med kortfristiga skulder och genom balansering avöverskottsmedel. Kärnbränslelagret finansieras till viss del med medel föranskaffning av initialbränsle som anvisas från investeringsanslagetKraftstationer m.m. Ersättningsbränsle finansieras med medel som frigörs vidkraftproduktion. För anskaffning av övriga rörelselillgångar disponerar verkeidels äldre investeringsanslag av sammanlagt 93,4 milj. kr., dels en rörligkredit som under /77 uppgår lill 500 milj. kr. Viss del avlagret finansieras genom lagerreserver. 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 331 Kapitalbehovet för och finansieringen avvattenfaUsverkets rörelsetUl-gångar resp. budgetåren 1975/76,1976/77 och 1977/78 framgår av följande sammanställning (milj. Anslag, inventarier och Eftersom högspänningsleveranser i många fall avräknaskvartalsvis, uppkommer en väsentlig bindning av medel i kundfordringar.Verket räknar med att kapitalbindningen i kundfordringar relativt sett skallminska genom den omläggning till månatlig avräkning av högspänningsleveransersom successivt sker. Till följd av ökad försäljningsvolym och inflation växeremellertid medelsbehovel för kundfordringar och likvida medel i absoluta lal. räknar med en mindre lagervolym avsåväl tung som lätt eldningsolja än vad som har . Dellaålerspeglas i ett lägre lagervärde för olja än enligt föregående års prognos.Under budgetåren 1976/77 och 1977/78 beräknas kärabränslelagrel öka i och medatt lager för block 3 och 4 i byggs upp. /77 räknar verkei med en viss överfinansiering avkärabränslelagrel eftersom lagerförbrukningen väntas överstiga utiäggen förersättningsanskaffningar. Under /78 beräknas ett visst behov avrörlig kredit uppkomma för lagringen av kämbränsle. Det ökade kapitalbehovet för lager av övrigtmaterial är en följd av uppbyggnaden av den nya driftorganisalionen förvärmekraftproduktion. Det ökade kapitalbehovet för maskiner och inventarieravser bl. a. inköp av fordon, bygglransformatorer och lindragningsutmstning.Kapitalbehovet i samband med byte av verkets allmänna dator uppgår till ca 8milj. Den allmänna höjningen av prisnivån medför dessutom en högre nominellkapitalbindning i såväl maskiner och inventarier som i övrigi material. Av sammanställningen framgår alt vättenfallsverketvid utgången av /78 skuHe behöva utnyttja en rörlig kredit på580 milj. kr. 80 milj. kr. mer än verkei f. n. disponerar - för all uppnåfull finansie- 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 332 Medel kan härutöver erfordras för att täcka tillfälligavariationer i rörelsemedelsbehovel under löpande budgetår. Bl.a. kan medelbehövas för anskaffning av kärnbränsle innan motsvarande medel har frigjortsgenom kraftproduktion. Lagring av olja kan med nuvarandepriser tillfälligtvis kräva 50 ä 60 milj. kr. mer än vid budgetårsskiftena.Rörlig kredit kan också behöva utnyttjas för finansiering av kundfordringarvid lillfällen då de kortfristiga skulderna är låga. verket ansermed hänvisning härtill atl del är nödvändigl atl öka den rörliga kredilen med100 milj. kr. lill sammanlagt 600 milj. kr. för budgelårel 1977/78. Däresi vattenfallsverkets stadigvarande behov avkapital för inventarier, material m. m. i överensstämmelse medbudgelutredningens förslag skall läckas med medel från investeringsanslagetKraftstationer m. m. ökar verkets anslagsbehov för /78 med ca400 milj. kr. Den rörliga krediten kan i så fall räknas ned med motsvarandebelopp. har bemyndigat regeringen att medgevattenfallsverket att teckna borgen för lån lill bolag, i vilka verket förvaltarstatens aktier intill sammanlagt 2588 milj. kr. Av denna ram hänför sig 2 160milj. lill borgensteckning för lån som tar upp påden allmänna kapitalmarknaden för atl finansiera utbyggnaden av de två försiakärnkraftblocken i Forsmark och 90 milj. kr. till borgensteckning föreldistributionsbolags upplåning. VattenfaUsverketsborgensleckning för Forsmarksbolagets upplåning uppgick till960 milj. kr. Drygt en tredjedel härav avser lån i utländsk valuta för vilkaverket tecknat borgen i sin helhel mot eflerbor-gen av övriga delägare ibolaget. Utrymmet för bolagels ytterligare upplåning uppgår lill 1 200 milj.kr. Verkels behov under budgetåren 1976/77 och 1977/78 av borgensteckning förbolagels upplåning kommer enligt verkets bedömning alt uppgå till 1 400 milj.kr. vid upplåning i . Det motsvarar verkels andel - - avbolagels lolala upplåning för den pågående kämkraftutbyggnaden i ,vilken numera omfattar ett tredje block. Vid eventuell upplåning utomlands ökarborgensbehovet för verkels del ytteriigare. Verket anser att en ny ram förverkels borgensleckning bör beräknas så, att tillfredsställande utrymme finnsför sådan borgensteckning som kan bli aktuell t.o.m. /78 förForsmarksbolagets upplåning. Verkei föreslår alt borgensramen med hänsynhärlUl räknas upp med 840 milj. kr. Ramen bör utvidgas med ytteriigare 25 milj.kr. för atl verkei skall kunna teckna borgen för lån som nyssnämnda lar upp på den allmänna kapitalmarknaden. Avnuvarande borgensram för eldistributionsbolagens upplåning hade 75,9 milj. kr.utnyttjats . Under /77 beräknas behovet avborgensleckning från verkels sida öka med minst 11 milj. kr.