prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Kommuner och landsting svarar med statligt stöd för betydelsefullverksamhet på detta oraråde, såsom hemhjälp, färdtjänst och hjälpmedel. Somexempel på förstärkta insatser från statens sida i årets budgetförslag kannämnas att en särskild undervisningsorganisation i särskolan byggs upp för barnmed flera handikapp. Stödet för handikappades inköp av motorfordon förstärks. Regeringen avser, sora jag tidigare nämnt, attunder förelägga en proposition med anledning avhandikapputredningens förslag om kultur åt aUa. Ökade resurser föreslås inora den öppna vården avalkohol- och narkotikamissbrukare. Resurser avsätts för nya behandlingsforraeroch för att stimulera till mer okonventionella insatser irehabiliteringsarbetet. Nya statsbidragsregler föreslås föralkoholpolikliniker. En väsentlig höjning föreslås av bidragen till defriviUiga organisationerna av olika grupper av missbrukare. För att stiraulerautbyggnaden av vård i enskilda hera av missbrukare föreslås en kraftig höjningav bidraget till denna vårdform. Regeringen framhöll i regeringsförklaringen attenprocentsraålet för vårt bistånd till de fattiga länderna skall ses som ettetappraål. Genora årets budgetförslag ökar biståndsanslagen med drygt 400 milj.kr. varigenom anslagen uppgår till något avbruttonationalprodukten. Regeringens energipolitik syftar till att tryggavår energiförsörjning och sysselsättning med bevarad handlingsfrihet 1978 skall beslut fattas om den framtida energipolitiken. För attförbereda detta StäUningstagande har en särskUd nyligentillsatts. Koramissionen skaU ta ett samlat grepp på energifrågorna ochredovisa olika altemativ för att lösa den framtida energiförsörjningen. Kraftfullaåtgärder koramer nu att sättas in för att spara energi. T. o. m. innevarande budgetår har drygt 1 000 milj.kr. anvisats till energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet. Avsikten äratt denna stödverksamhet skall utökas. En rad olika åtgärder övervägs. Blanddessa kan näranas förutsättningarna för en obligatorisk pannbesiktning ochförbättring av finansieringen av fjärrvärraeanläggningar. Den utökadestödverksamheten och formerna härför avses bli behandlade i en särskildproposition till . Prop.1976/77:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 9 Stödet till energibesparande åtgärder inomnäringslivet föreslås bli mer är fördubblat. För nästa budgetår avsätts 170milj. Åtgärder vidtas bl. a. för att tillvarata spUIvärme från industriellaprocesser och för att bygga ut produktionen av raottryckskraft. Som jag kommer att redovisa i def följande aviserarregeringen vissa förändringar i energibeskattningen. Syftet med förslaget ärbl. a. att stimulera brukarna att bättre hushålla med knappa naturresurser. En förutsättning för att vårt framtida energibehovskall kunna tiUgodoses är att energiforskningen i ökad utsträckning inriktaspå att utveckla teknik för användning av förnyelsebara energikällor, såsom solenergi,vindkraft och jordvärme. Medel tas nu upp för i den treårigaramen för energiforskning. Saramanlagt har därmed anvisats ca380 railj. till forskning och utveckling på energiområdet. 2.4Statsutgifterna grupperade efter ändamål I tabell 1 anges utgiftsförändringarna fördelade påviktigare ändamålsgrupper. Utöver vad jag framhållit om utvecklingen inomvissa prioriterade områden vill jag anföra följande. Statsutgifterna /78 (Avrundade belopp) budget 1976/77 1977/78 milj. kr. Folkpensioner m. m. Det största utgiftsområdet ibudgeten avser folkpensioner m. m. Dessa ändamål svarar för av detotala ut- Prop.1976/77:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 10 gifterna.Förutom folkpensioneringen, vilken jag har redogjort för tidigare, ingår idenna grupp bl. a. sjukförsäkringen. Sjukförsäkringsförmåneraa, inkl.föräldraförsäkringen beräknas uppgå till totalt ca 18,6 miljarder kr.Socialförsäkringsavgiften skall täcka av försäkringens kostnader, medanåterstoden finansieras genora statsbidrag. Jag återkommer till frågan ombehovet att höja socialförsäkringsavgiften . Utbildning och forskning. Ungdomsskolan är nu ihuvudsak utbyggd. Tillströmningen till högre utbildning har åter börjat öka.Bidragen till driften av gmndskolor och gymnasieskolor ökar med ca 670 railj.kr., men denna ökning är i huvudsak av autoraatisk karaktär. För särskildaåtgärder i gmndskolan satsas 59 milj. kr. Medlen avses främst användas istorstadskoramuner och i komrauner med ett stort inslag av invandrare. /78 beräknas en ökning av antalet elevplatser i gymnasieskolanfrämst på de två-äriga yrkesinriktade linjerna. En särskild organisation medlärarvikarier införs. Jag har tidigare redovisat de reformförslag om bLa. vuxenstudiestödet som regeringen lägger fram i årets budgetförslag. Inom utgiftsgruppen totalförsvarberäknas raedél tUl det militära försvaret, civilförsvaret, det ekonomiskaförsvaret och övrigt totalförsvar. Av det totala anslagsbeloppet tar detrailitära försvaret i anspråk den alldeles övervägande delen. Försvarsbeslutetår omfattade perioden /731976/77. En parlamentarisk utredning hartillkaUats för att överväga och lämna förslag om totalförsvarets fortsattautveckling m. ra. Utredningens förslag avses ligga till grund för förslag tillriksdagen ora totalförsvarefs utveckling på ochinriktning för perioden / 781981/82. Inom utgiftsgruppen kora-raunikationer ochenergiförsörjning föreslås anslagsökningar tUl bl. a. vägväsendet och statensjärnvägar. Vägväsendet får ytterligare ca 225 milj. kr. för vägunderhåUet.Raraen för SJ:s investeringar föreslås öka med ca 100 milj. kr. somrationaliseringar och investeringar successivt förbättrar affärsbanenätetskonkurrenskraft gentemot andra transportalternativ, visar det trafiksvaga näteten fortsatt trafikminskning och kostnadsökning. Som en följd härav ökarersättningen till SJ för det olönsamma nätet med 50 mUj.kr. genomför f. n. stora investeringar,framför allt arbetena på den nya flygplatsen i , vilkaberäknas uppgå till ca 140 milj. kr. inkl. kostnädsandel /78. Denna flygplats beräknas kunna tas i bruk i slutet av år1977. Jag har tidigare redovisat de satsningar regeringenavser att göra nästa budgetår i syfte alt spara energi. Jag har tidigare redovisat de viktigaste föränd- Prop.1976/77:100 Bilaga 2 Budgetförslaget n ringarnai årets budgetförslag vad gäller stöd till barnfaraUjer. Statsskulden och därmed ocksåutgifterna för räntebetalningar har ökat Icraftigt . /78 begärs ett anslag pä 6 400 milj. kr., vilket innebär enökning med 1 300 milj. kr. från innevarande budgetår. a. med den ökade upplåning som följer av det /77beräknade budgetunderskottet. Statsskuld och utgående räntor vissa är 19601977 (Milj. 1960 1970 1974 1975 1976* 1977* året 22 770 36 155 Ränteutgiftunder året 790 1 775 * Beräknade värden. I årets budgetförslag föreslås attramarna för beslut om bostadslån vid ny- och orabyggnad tUlsammans bibehålls på1976 ärs nivå, varvid ramen för ombyggnad föreslås kraftigt utvidgad. För attbereda utrymme för den bostadsproduktion som bedöms nödvändig på längre siktförordas att bostadsbyggnadspianerna får sammaomfattning som . Flerareformer föreslås beträffande den statliga bostadslångivningen. Den övregränsen för statligt bostadslån vid nybyggnad höjs till av låneunderlagetbl. a. för enskilt ägda hyreshus. De ökade statsutgifterna inomfaostadslånefonden tiU följd härav kan uppskattas tiU ca 45 milj. kr. Räntebidrag föreslås kunna utgå också för torat-rättsavgälden när det ärfråga om nybyggda småhus sora bebos av låntagaren. Till sådana kostnader förförbättring av boenderailjön sora inte läcks av bidrag föreslås lån kunna utgåpå samma villkor som för bostadslån. Anslagen till lånefonden för bostadsbyggande ochräntebidrag ni. ökas raed 545 resp. 100 milj. kr. Skatteutjämningsbidragen ökar nästa budgetår med 500 milj. kr.och uppgår därmed till 3 370 milj. kr. De största bidragen utgår till Gotlandoch koraraunerna i de fyra nordligaste länen. För landet sora helhet utgårunder i skatteutjära-ningsbidrag . per.invånare motsvarande enutdebitering av . Särskildaskattebortfallsbidrag utgår för att kompensera kommuner och landsting förinkorastbortfall till följd av 1970 och skatte-oraläggningar.Utgifterna under /78 för detta ändamål kan beräknas till drygt 2miljarder kr. Prop.1976/77:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 12 Jag har tidigare redovisatde viktigaste förändringarna i årets budgetförslag vad gällerarbetsmarknadspolitiken. Rätts- och polisväsende. Inom anslagsgruppen rätts-och polisväsendet stiger kostnaderna för polisväsendet med ca 255 milj. kr. Polisväsendettillförs ca 525 nya tjänster, varav 375 polistjänster. Antagningen avpolisaspiranter ökar till 760. Den tekniska utrustningen förnyas ochkompletteras. a. kommer ett nytt personradiosystem att införas istorstäderna . Domstolarna tillförs ca 50 nya tjänster. En nykamraarrättsavdelning föreslås bli inrättad i . Genomförandet av den av statsmakterna år 1973beslutade kriminalvårdsreformen fortsätter. Frivården tillförs ca 70 nyatjänster och kriminalvårdsanstalterna ca 80 nya tjänster, varav ca 30 för ettnytt häkte i . Ersättningen till frivilliga övervakare fördubblas. Den sjunkande beläggningen påkriminalvårdsanstalterna gör det nödvändigt med en fortsatt reducering avanstaltsbeståndet. Regeringen har därför beslutat attpiatsantalet skall minskas, bl. a. genom att vissa anstalter läggs ned. Internationellt bistånd, prisstöd för livsmedel ochnäringspolitik. Jag har redan tidigare redovisat de viktigaste förändringarna iårets budgetförslag vad gäller dessa ändamål. Kidtiir och kyrka. Jag har tidigare redovisat destatliga insatserna på kulturområdet. De statliga utgifterna för kyrkor och trossamfundökar raed ca 10 mUj. till ca 50 railj. Anslagen till andra trossamfundän höjs med tUI 34 railj. Under rubriken övrigt redovisas utgifterför flera olika ändamål, bl. a. idrott, railjövård, hälso-, sjuk- ochsocialvård samt vissa allraännaförvaltningsrayndigheter. StödettUl idrotten föreslås öka raed 24 milj. kr. och stödet tUlung-dorasverksamheten med 58 milj. kr. Av ökningen av stödet tiUung-dorasverksamheten svarar reformer i anledning av propositionen om skolansinre arbete för 55 railj. Anslagen till mUjövård ökar bl. a. för vård avnalurvårdsområden. Länsstyrelsernas planeringsavdelningar tillförs 15 tjänsterför uppgifter inom miljöskyddet. De administrativa enheterna förstärks. Ökaderesurser avsätts för att bekämpa utsläpp av miljöfariiga ämnen tiU havs. Statsmakterna har beslutat om nyariktlinjer för taxering i första instans. Beslutet innebär bl a. atttjänstemannagransknrag införs av alla deklarationer. Tyngdpunkten igranskningsarbetet läggs på granskning av rörelsedeklarationer och andra merkomplicerade deklarationer. Den nya organisationen skall byggas upp successivtoch vara i huvudsak genomförd till taxering. Prop.1976/77:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 13 föreslåsatt länsstyrelserna och de lokala skattemyndigheterna tillförs ytterligare ca440 tjänster för detta ändamål. För att bl.a. minska håndläggningstiderna förskattemål får läns-skatterätterna och länsstyrelsernas skatteavdelningar.ca 50nya tjänster. Till övrigt hör också delgruppen hälso-, sjuk- ochsocialvård med bl. a. anslagen till psykiatrisk sjukvård, nykterhetsvård,ungdomsvård särat åldringsvård. Jag har tidigare redovisat de ökade insatserregeringen föreslår på detta oraråde, frärnst för vård av raissbrukare. Under rubriken övrigt har även förts bl. a.utgifter som följer av dels beräknad förbrukning av äldre reservations- ochinvesteringsanslag, dels beräknad ökning av affärsverkens m. fl. disposition avrörliga krediter. I regeringsförklaringen konstateras bl. a, attskattesystemet måste reformeras. Sora ett led i dessa strävanden har detpågående utredningsarbetet på skatteområdet intensifierats. 1972 årsskatteutredning och företagsskatteberedningen har fått tiUäggsdirektiv. och kommunalskatteutjämningsutredning har entledigats ochi stället har en ny utredning ora komraunernas ekonomi tillsatts. Saratligatre utredningar skall arbeta skyndsamt och framlägga förslag före utgången avnoveraber 1977. I det moderna välfärdssarahäUet fyller skatternaflera viktiga uppgifter vilket måste sätta sin prägel på en framtidaskattereform. I för-delningspolitiskt hänseende koramer en utgångspunkt härvidatt vara att principen ora skatt efter bärkraft upprätthålls. Ett annat viktigtkrav är att skattesystemet utformas så att stat och koramun tUlförs de inkomstersom krävs med hänsyn till den i demokratisk ordning beslutade arabitionsnivånför den offentliga verksamheten. StabUiseringspolitiska hänsyn måste ocksåspela en väsentlig roll. Skattesystemet skall således kunna utnyttjas både föratt öka och för att därapa efterfrågan allt beroende på vad konjunkturlägetkräver. Skatterna bör också utforraas så att de inte förstärkerkostnadsinflationen. Det är vidare väsentligt att skattepolitiken intehar negativa effekter på tiUväxten i ekonomin och att sparandet stimuleras.Andra viktiga mål för regeringens skattepolitiska reformsträvanden är attförsvåra skattefusk och skatteflykt och att i möjligaste raån förenklaskattereglerna. Skattelagarna måste också respektera den enskildes integritet.Slutligen är det självfallet också önskvärt att skattesystemet har en rimliggrad av perraanens så att regler och skatteskalor inte behöver bli föremål förårliga provisoriska ingrepp. Prop.1976/77:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 14 De krav som sålunda ställs på ett skattesystera ärpå vissa punkter svåra att förena. En eftersträvansvärd enkelhet iskattereglerna kan t. ex. i. vissa fall stå i viss motsättning tillfördelningspolitiska önskeraål. Ett skattesystera som helt tillgodoser allasyften torde därför inte gå att konstruera, utan man måste alltid göra enavvägning. Det torde likväl vara möjligt att reformera skatterna så att man nårett helhetsresultat som innebär väsentliga förbättringar jämfört med dagsläget. Dagens inkomstskatteskalor kännetecknas av starkprogressivitet och höga marginalskatter i de inkorastlägen där raajoriteten avde heltidsarbetande befinner sig. Läget korapliceras ytterligare av gäUandeav-trappningsregler för bl. a. bostadstillägg. Denna situation har till stor del uppkommit genomatt den progression som träffar inkomsttagarna automatiskt har skärpts i taktmed att inflationen fört upp de skattskyldiga i allt högre nominella inkomstskikt.Denna nackdel raed det nuvarande systemet har blivit alltmeruppenbar. Bl.a. medför progressionen att raycket, stora nominella löneökningarkrävs enbart för att kompensera prisstegringarna. Dessa löneökningar tenderari sin tur att späda på kostnadsinflationen ytterligare. HittiUs har denna effekt i viss mån kunnatraotverkas genom återkoramande skatteprovisorier. Det är emeUertidfrån aUa parters sida ett starkt önskeraål att slippa ifrån en ordning soragör att årliga riksdagsbeslut om ändrade skalor krävs för att inte avtalsrörelsernaskaU försvåras allvarligt. Även från fördelningsmässig synpunkt leder eninflationistisk utveckUng till att beskattningens verkningar blir annorlundaän som har avsetts. Genora att skatt tas ut på rent nominellainkorasthöjningar, som inte ökar individens faktiska köpkraft, ökar inflationendet reella skattetrycket utan att beslut därora har fattats av . I syfte att minska dessa negativa verkningar harregeringen uppdragit åt skatteutredning att med förtur lägga framförslag om hur inkomstskatteskalan skall kunna inflationsskyddas. Avsikten äratt denna reforra skall kunna träda i kraft . Ett inflationsskydd löser emeUertid endast delvisde problem som finns inbyggda i dagens skatteskala. Styrkan hos dekostnadsuppdrivan-de mekanismerna i denna kan illustreras med ett exerapel. Enheltidsarbetande genomsnittsinkomsttagare tjänar mellan . För att vederbörande skall kunna få en ökning av den behållnainkomsten efter skatt med . fordras att arbetsgivarens kostnader ökar medungefär . Det är mot denna bakgrund nödvändigt att sänkamarginalskatterna i vaiUigai inkorastlägen. I kombination med ett inflationsskyddskulle en sådan reform ha gynnsamma effekter bl. a. genom att begränsakostnadsinflationen och även skapa förutsättningar för ett skattesystera av merpermanent natur än nuva- Prop.1976/77:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 15 Med hänsyn tiU skatternas genoragripande inverkanpå nationens ekonomiska liv kan det visa sig lämpligt att genomföraskattereformen i etapper över . En raer genoragripande skattereforra kräver av naturligaskäl ett betydande utrednings- och förberedelsearbete. Däremot har det varitmöjligt att redan till höstriksdagen 1976 lägga fram propositioner i fleraviktiga delfrågor. I syfte att underlätta avtalsrörelsen har således regeringenföreslagit en revision av den statliga inkorastskatteskalan årsinkomster (prop. 1976/77: 42, SkU 1976/77: 11, rskr 1976/77: 78). Skatteskalangörs förmånligare så att låginkorasttagama och de stora löntagargrupperna fårsänkt statsskatt. Högsta skattelättnaden blir . För de allra högstainkomsttagarna innebär förslaget en viss skärpning. Genom att marginal- och totalskatterna sänks mer ide inkomstskikt där de flesta heltidsarbetande löntagarna befinner sig, jämförtmed den föregående regeringens förslag, kan raajoriteten av löntagama nå enåsyftad standardförbättring inom ramen för lägre nominella löneökningar än somannars skulle ha behövts. Härigenom kan företagens kostnadsnivå och vårinternationella konkurrenskraft påverkas gynn-sarat. Det är också viktigt attkoramunernas utgifter för löneökningar för sina anställda kan bli iraotsvarande raån lägre. I propositionen föreslås också att nedsättningen avden allraänna arbetsgivaravgiften från till i inre stödorarådetförlängs till att gälla även . Skatteförslaget för utgår från attomläggningen skall vara statsfinansiellt neutral i den bemärkelsen att detotala skatternas andel av nationalinkomsterna skattetrycket varken skallöka eller minska. För att uppnå denna effekt har det varit nödvändigt att höjaarbetsgivaravgifterna . Dessutom aviserades vissa skärpningar avenergibeskattningen till vilka jag återkomraer i det följande. Regeringen har också föreslagit lättnader i den s.k. faktiska sambeskattningen av egenföretagare (prop. 1976/77: 41, SkU1976/77: 12, rskr 1976/77: 97). EnUgt tidigare regler raåste s. k. medhjälpandemake arbeta rainst i verksaraheten(sexhundratiramarsspär-ren) för att själv bli beskattad för värdet av sinarbetsinsats. Vidare fick han eller hon, oavsett arbetsinsatsen, inte i någolfaU beskattas för mer än en tredjedel av raakarnas sararaanlagda inkomst avverksamheten (tredjedelsregeln). Enligt regeringens förslag slopastredjedelsregeln helt som kravet på minsta arbetsinsats sänks tiU 400tiraraar . Propositioneninnehåller också en utvidgning av 80/85 %-regeln. 1976/77:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 16 nyareglerna medför alt den sammanlagda bördan av inkorastskatter och egenavgifter intefår överstiga eller, för vissa högre inkomster, av inkomsten. Ipropositionen föreslås vidare att den del av cgenföretagens inkomster som ärbefriad från den allmänna arbetsgivar-: avgiften höjs från . Riksdagenhar beslutat i enlighet med regeringens förslag. 3.3I budgetpropositionen aviserade skattepolitiska åtgärder Jag har inledningsvis berört budgetenssamhällsekonomiska bakgrund och därvid konstaterat att vissa skatte- ochavgiftsökningar blir nödvändiga. Dessa har till syfte att begränsa uppgången iden privata konsurationen och att hålla tUlbaka den offentliga sektornsupplåningsbehov. För vissa av de nu föreslagna åtgärderna föreligger dessutomstarka energipolitiska, nykterhetspolitiska m. fl. Behov föreliggerockså av vissa ökningar av socialförsäkringsavgifterna för att täcka ökadekostnader för sjukförsäkringen särat för fortsatt utbyggnad av barnora-sorgenoch vuxenutbUdningen. I syfte att stödja företagens investeringar anserjag vidare att de särskilda reglema för extra investeringsavdrag och förinvesteringsbidrag bör förlängas. 1976/77: 42 ora sänkning av den statligainkorastskatten, m. ra., anmälde jag att min avsikt var att föreslå ändringar ienergiskatten. I enlighet härmed komraer regeringen att i ensärskild proposition föreslå att skatten på annan elektrisk kraft än sådah somförbrukas vid industriell tillverkning höjs med . Det ären angelägen uppgift för regeringen att initiera och påskynda energibesparandeåtgärder. Därvid finns det som jag tidigare anfört anledning att använda sigav både subventioner och energibeskattningen. För ett eluppvärrat småhus kanskatteökningen beräknas bli ca . Beloppet torde vara av samma storleksordningsom de ökade kostnader som småhusägare med oljevärme får räkna raed på grund avoljeprishöjningar. För ett liormalhushåll sora inte använder el föruppvärmningsändamål inskränker sig skatteökningen till ca . Med beaktande även av att den särskilda nedsättningav energiskatt, som vissa industrier åtnjutit, reduceras från den 1januari 1977 beräknas statens intäkter av energiskatten öka med ca 400 raUj. krför år räknat i förhållande tiU vad som gäller. I den näranda propositionen kommer förslag ocksåatt föreläggas ora höjning av den årliga fordonsskatten på personbUaroch motorcyklar . Den genomsnittliga fordonsskatten skulledärraed öka från ca . Statens intäkter beräknashärigenom öka med drygt 600 milj. kr, för år räknat. 1976/77:100 Bilaga 2 Budgetförslaget ; 17 Vid samma tillfälle kommer, jag att föreslå'atttobaksskatten höjs raed' belopp sora raotsvarar den aUmärinä pristitvecklingensedan skatten senast höjdes. Detta betyder .én skattehöjnmg om ca 60 öreför ettpaket med 20 cigarretter. Vidare kommer regeringen attlägga frara proposition om den framtida alkoholpolitiken. Regeringen avserockså att föreslå vissa ändringar i dryckesbeskattningen. En huvudprincip koramerhärvid att vara att alkoholbeskattrungen skall följa den aUmännaprisutvecklingen. De ökade skatterna på vin,.sprit och tobak kan beräknas ökastatsinkornsterna med ca 1100 milj. kr. : Jag har då tagit hänsyn tUlatt de ökade, skattesatserna på de nämnda varorna även raedförökade.mervärdeskatteintäkter. finansieras sjukförsäkringen tiU av socialförsäkringsavgifterfrån arbetsgivare och egenföretagare och till av statsbidrag.Socialförsäkringsavgiften tUl, sjukförsäkringen utgör f.n. avavgiftsunderiaget (prop. 1975: 92, SfU 1975:17, rskr 1975:127).Riksförsäkringsverket har i sin anslagsframställning anmält att avgiften f.n.inte beräknas täcka den lagstadgade andelen av sjiikförsäkringens utgifter.Betydande kostnadsstegringar har skett. a. med anledning av ökat antalsjukdagar och höjda ersättningar tiU sjukvårdshuvudraännen för sjukvård ioffentlig regi. For beräknas ett underskott på ca 400 milj. kr. Detårliga underskottet kan beräknas uppgå till storleksordningen 1 500 milj.kr.fr.öTm: år T976. !Utgifterna käh vidare för-"' väntas öka ytterligare medanledning bl. a. ay kommande förslag om ersättningsreglerna för "denoffentliga sjukvården sariit "förslag öra" utbyggdföräldraförsäkring., För att säkerställa att avgifterna i framtidenkommer att täcka sin lagstadgade andel av kostoädemTävsérreigéringeh ättföreslå ätt söcialför-säkringsavgifterna till sjukförsäkringen höjs fr. o. m.den 1 januari 1978. Omfattningen av höjningen beror bl. a. på antalet sjukdagaroch låter sig därför inte nu beräknas, men jag .räknar t. v. med att en ökningav storleksordningen en och en halv procentenhet blir nödvändig. För att täcka kostnaderna för den beslutade daghemsutbyggnaden(prop. 1975/76:92, SoU 1975/76: 28, rskr. 1975/76: 219) blir det ocksånödvändigt att höja socialavgiften tUl barnorasorgen med 0,3 procentenheterfr.o.m. den 1 januari 1978.- Chefen för avser attsenare denna dag lägga fram förslag om en ökning av vuxenutbUdningsavgiften med0,. Sammanlagt skulle- därmed de nämnda avgifterna öka inedinemot tvåprocentenheter fr. o. m. . I nuvarande ekonomiska läge finns det anledning attfortsätta att stödja företagens investeringsverksamhet. Jag avser därför attföreslå, att det extra .25-procentiga .investeringsavdraget för,maskininvesteringar m.m., sora upphör den 30 raars 1977, förlängs att gälla 1 saml Nr 100. Prop.1976/77:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 18