prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — kr., vilket skulleinnebära ett tillskott till fonden av totalt 80 milj. kr. När det gäller anslaget för /78 harindusiriverkei föreslagit atl fonden skall tillföras 50 milj. kr. För egen delanser jag alt en kraftigare förstärkning av fonden är nödvändig för allbibehålla företagareföreningarnas utlåningskapacilet på en hög nivå. Jagföreslår därför atl fonden /78 tillförs 90 milj. kr.Företagareföreningarna får dessutom liksom disponera inflytandeamorteringar på hanlverks- och indusirilån för nyutlåning. Mina förslag om tillskott till hanlverks- ochindustrilånefonden innebär att fondens behållning under budgetåren 1976/77 och1977/78 skulle öka . En så kraftig ökning av resurserna förföretagareföreningarnas 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 354 utlåningbör innebära all de mindre och medelstora företagens kreditförsörjningunderlättas väsentligt. Industriverketföreslår atl ramen för statsgaranti lill hanlverks- och industriföretagfastställs lill samma belopp som för innevarande budgelår, 150 milj. kr. Jaganser all induslrigaranlilån är ell smidigt altemativ för kreditgivning tillde mindre förelagen. Stödformen bör kunna utnyttjas i avsevärt störreomfattning än , bl. a. genom att lånegarantier numera kan lämnas ävenför utveckling och marknadsföring av produkler. Jag föreslår att ramenfastställs till 200 milj. kr. för /78. Riksdagenbör i detta sammanhang underrättas om att regeringen i ell fall har beviljatlånegaranti till ett företag inom servicesektorn, vilkel innebär elt avstegfrån gällande författning. Beslutet låg dock i linje med uttalandeom utvidgning av kreditstödet till att omfatta även tjänsteproducerandeföretag (NU 1975/76: 51, rskr 1975/76: 330). Jaghemställer alt regeringen föreslår att 1. medge att för budgetåret1977/78 statlig kreditgaranti för lån till hantverks- och indduslriförelag m.m.beviljas med sammanlagt högsl , 2. lill Statens hanlverks- ochinduslrilånefond för budgelårel 1977/78 anvisa ett investeringsanslag av90000000 kr. 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 355 V. Fonden för låneunderstöd RegionalpoUtiskt stöd: Lokaliseringslån 1975/76Utgift 395463 778 Behållning 25 247486 1976/77Anslag 600000000 1977/78Förslag 600000000 Från anslaget bestrids utgifterna för det iprogrambudgeten för () under programmetRegionalpolitiska stödåtgärder upptagna delprogrammet Lokaliseringslån. Lokaliseringslånutlämnas enligt kungörelsen (1970:180) om statligt regionalpolitiskt stöd(omtryckt 1976:379; ändrad 1976:934). Under /76 har beslut faltals omlokaliseringslån med 481 milj. kr. Den för femårsperioden /74- 1977/78fastställda ramen för beslut uppgår lill 2650 milj. kr. Dessutom fåroutnyttjat utrymme av den beslutsram som fastställdes för treårsperioden1970/71-1972/73 tas i anspråk. Ramen för statlig garanti för lån ilokaliseringssyfte för rörelsekapital m.m. har för innevarande budgelårfaslslällls lill 25 milj. kr. /76 beviljades garantier till ettbelopp av 6,8 milj. kr. Av beslutsramen för lokaliseringslån förväntasdrygt eller 2 188 milj. kr. vara ianspråktagna vid ulgången av budgelåret1976/77. Beslulsbehovel för femårsperiodens sista år beräknas uppgå till ca710 milj. kr. Då alla beslut om lokaliseringslån emellertid inle leder lillutbetalningar kan i viss mån beslutsutrymme återföras till ramen. Vidarekvarstår ca 80 milj. kr. outnyttjat av föregående treårsperiods totalram förregionalpolitiskt stöd. Om dessa 80 milj. kr. får utnyttjas till beslul omlokaliseringslån, skulle drygt 2700 milj. kr. finnas disponibla, vilket svararmol beslutsbehovet som det nu kan överblickas. Ramen för statlig garanti lill rörelsekapital m. m.bör även under /78 uppgå till 25 milj. kr. Belräffande verksamheten med lokaliseringsstödhänvisarjag till vad jag har anfört vid anmälan av anslaget Regionalpolitisktstöd: Bidragsverksamhet. För budgelårel 1977/78 beräknarjag anslagsbehovetför lokaliseringslån till oförändrat 600 milj. kr. Ramen för stallig garanti för lån ilokalseringssyfle till rörelsekapital m. m. bör däremot ökas, bl. a. med hänsynlill alt den numera får las i an- 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 356 språkockså för lånegarantier vid vissa marknadsföringsåtgärder. Stödformenlånegaranti har särskilt stor betydelse för mindre och medelstora företag. Motdenna bakgrund förordarjag att ramen fastställs till 30 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår all 1. medge all för /78 statlig garantiför lån i lokalise ringssyfte till rörelsekapital m.m. beviljas med sammanlagt högsl , 2, till Regionalpolitiskt stöd: Lokaliseringslånför /78 anvisa ett investeringsanslag av . Lån till processutveckling i 1975/76Utgift '15 000000 Behållning 1976/77Anslag '26000000 1977/78Förslag 13 600000 'Anslaget Lån till projektering av . 1 träffadeLuossavaara-Kiirunavaara AB (), AB Atomenergi och enöverenskommelse om alt fortsätta projekteringen av en urangruva i . LKABåtog sig därvid att i samarbete med övriga parter och med utnyttjande avpersonalen i del nuvarande ansvara för ledningen av denfortsatta projekteringen. Under budgetåren 1975/76 och 1976/77 har 15 resp.26 milj. kr. ställts till förfogande såsom t. v. ränte-ochamorteringsfria lån för projektering m. m. av ett uranverk i vidBillingen (prop. 1, NU 1975:30, rskr 1975:202, resp. prop.1975/76:100 bil. 15, NU 1975/76:42, rskr 1975/76:260). ingav ijuni 1975 ansökan om tillstånd förprojektet enligt 136 a § byggnadslagen (1947:385, 136 a § ändrad senast 1976:213). Med hänsyn till de synpunkler som framfördes i anslutning lillremissbehandlingen, fann i oklober 1975 atl ytteriigare tid borde anslåsför atl fullfölja utredningsarbetet specielll på de punkier som hade föranletterinringar. återkallade därför sin ansökan. 1oktober 1976 ansökte om ytterligare lån på 24 milj. kr. för budgelårel1977/78. Denna ansökan avsåg projekteringsarbeten för enuran-produktionsanläggning med en kapacitet av 6 milj. ton skiffer , somskulle kunna ge I uran . I medelsberäkningen ingick koslnaderför en försöksanläggning för utvinning av aluminiumprodukter och fosforsyra urlaklösningen saml för återslällningsarbeten och rekulliverings-försök ilandskapet. 1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 357 Sedan hade informerats om attden planerade brytningen inte är förenlig med den nya regeringensallmänna politik, överiämnade bolaget en skrivelse medförslag till ändrad inriktning av verksamheten och därav föranledd revideradanslagsframställning. Av skrivelsen framgår i huvudsak följande. De svenska alunskifferförekomsternautgör en mycket betydelsefull råvarukälla och är en av de viktigaste hittillsoutnyttjade mineraltillgångarna i landei. Slora möjligheter finns alt skapa enframtida ökad försörjningssäkerhet inom väsentliga sektorer av det svenskasamhället - energi i form av elkraft, metanol och/eller fjärrvärme - råvarorför gödselmedelstillverkning såsom kaliumsulfal. fosforsyra, magnesiumsulfatoch eventuellt ammoniak - aluminiumråvara och slållegeringsmelaller förspecialstållill-verkning - saml uran. En analys av del forsknings- ochutvecklingsarbete som har genomförts på olika håll i världen visar atl ettutnyttjande av skiffems totalinnehåll nu ligger inom räckhåll, men all fem utvecklingsarbete krävs för alt utarbeta fungerande tekniska processersom är ekonomiskl och miljömässigt acceptabla. Del är uppfattning atlett forsknings- och utvecklingsarbete av del djup och den bredd som härförutses bör ske i anslulning lill en producerande anläggning. närasamarbete mellan forskning, ulveckling och produktion skapar enligl LKABmöjligheter att direkl pröva forskningsresultat och idéer i fuU skala. förordar därför elt altemativ som innebär all debefintliga anläggningarna i kompletteras, bl.a. med hänsyn lill nugällande miljökrav. En sådan produktions-/forskningsanläggning bördimensioneras för brytning och bearbetning av ca 1 milj. ton skiffer per år.Kostnaderna för uppförande och drift av anläggningen bör enligl kunnaläckas av produktutbytet - i försia skedet av uran, molybden, konstgödselråvaraoch nalriumsulfat och i ell senare skede dessulom av aluminiumprodukler ochvanadin. Möjligen kan anläggningen också lämna ekonomiska bidrag lill denavsedda forsknings- och utvecklingsverksamheten. Vid denna beräkning har dockLKAB utgåll från atl produklions-/forsknings-anläggningen inte behöver bärakostnaderna för det kapital som har lagts ned i nu befintliga anläggningar ochatl de tidigare beviljade lånen för projektering av uranverkel inte behöveråterbetalas. En preliminär bedömning av värdelpå nyttiggjorda produkler vid en lo-lalulvinning av 1 milj. lon skiffer med denteknik som planeras är 250-300 milj. kr. Av delta utgör uranvärdet ca enIredjedel. Den produktionsanläggning som LKABförordar som bas för forskningsverksamheten kan vänlas ge följandeproduktmängder. 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 358 Successivt under forsknings- ochutvecklingsperioden kommer större produktmängder av framför allt aluminium attkunna utvinnas. Den övergripande målsättningen för en forlsattverksamhet i vid en sådan anläggning skall enligt vara att som ettled i den långsiktiga svenska råvaruförsörjningen klargöra hur alunskiffernsbeståndsdelar tekniskt, ekonomiskl och miljömässigt skall kunna utvinnas. Denna nya målsättning för verksamheten medför atlforsknings- och utvecklingsverksamheten i helt inriktas på utvinningav skifferns alla beståndsdelar med syfle att utveckla enindustriell tolalutvinningsprocess. Innan fattar ett investeringsbeslutmåste dock villkoren för och tillåtligheten av en sådan process prövas enligtbl. 136 a § byggnadslagen och enligt miljöskyddslagen. avser alt utredaförutsättningarna för atl etablera en forsknings- och utvecklingsverksamhet iRanstad med anknytning till en sådan produklions-/forskningsanläggning. /78 avser bolaget alt ta fram underlag för beslul om hur denframtida verksamhelen i kan bedrivas. Forsknings- ochutvecklingsarbetet skall bedrivas med nuvarande personal och med hjälp avsvensk och internationell expertis. För della ändamål önskar atl /78 såsom t. v. ränte- och amorteringsfritt lån erhålla 27,8milj. kr., varav 5 milj. kr. avser projektering och byggande av en s. k.försökshall. planerar atl utföra enförprojeklering av den föreslagna produktions-/forskningsanläggningen.Kostnaderna för delta arbete läcks enligt genom smärre omdispositioner avanslaget Lån till projektering av för /77 och medsärskilda tillskott från bolaget. I skrivelse som inkom till industridepartementetden avstyrker förslag till ändradinriktning av verksamhelen och företagets framställning om lån. Enligt SkövdeMiljöforum bör erforderiiga medel för att trygga sysselsättningen för denpersonal som f. n. är sysselsatt i utgå i annan ordning. I detla sammanhang bör också nämnas atl SkövdeMiljöforam har anhållit om bidrag för kostnader förbevakning av det s. k. Alunskiffer förekommer i i störte mängd iSkåne, , , , och i Qällranden i Jämtland.Denna skiffer innehåller dels energiråvaror (olja och uran), delsmineralråvaror för verkstadsindustri (t.ex. aluminium, vanadin, molybden,nickel och s.k. sällsynta jordartsmetaller), dels också råvaror förgödselmedelsindustrin (t. ex. kalium och fosfor). Härtill kommer att oljan iskiffera kan användas också för att framställa ammoniak för exempelvisgödselmedelsindustrin och metanol för bl. a. inblandning i motorbränsle. 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 359 avalunskiffer är så stora att vårt land har potentiella möjligheter att blisjälvförsörjande med flertalet nämnda . I pågår undersökningar föratl söka utvinna alun-skiffrarnas innehåll av såväl kolhaltiga bränslen sommetaller och uran. Arbetet har väsentligen inriktats på utvinning avuran. Denna teknik är nu färdigutvecklad. Arbetena för att utveckla metoderför att tUlvarata skifferns övriga beståndsdelar är ännu på ett förberedandesladium. Försöksanläggningen i är dock av sådana dimensioner alt realistiskaförsök kan genomföras. TiU anläggningen är knuten en ulvecklings-gmpp som ärväl förtrogen med de tekniska problem som gör sig gällande vid en utvinning avskifferns värdefulla beståndsdelar. har presenterat huvuddragen iett projekt rörande fortsatt forsknings- och utvecklingsarbete för utnyttjandeav alunskiffer. föreslår atl projektet baseras på enproduktions-/forsk-ningsanläggning i . Denna bör dimensioneras förbearbetning av I milj. lon skiffer , varvid bl.a. förutsätts altbefintliga anläggningar kompletteras med hänsyn tiU nu gällande miljökrav. I detta sammanhang viU jag nämna atl regeringen idecember 1976 uppdrog åt statens industriverk alt uireda vissa frågor rörandebrytning av alunskiffer i . Vidare erinrar jag om att hithörande frågorockså kommer atl belysas av (I 1976:03). Av stor betydelseär också alt berörda kommuner bereds tUlfälle att framföra sina synpunkler påoUka alternativ. kommer att belysa också depersonal-, tids- och kostnadsmässiga konsekvenseraa om anläggningendimensioneras för en mindre skifferbrytning än 1 milj. ton . Vidare skallsamma konsekvenser belysas vid ett alteraativ som innebär forskningsarbeteutan skifferproduktion, samt därutöver vid en nedläggning av verksamheten iRanstad med återställning av naturen. har alt redovisa och analyseraoUka alternativ för den ekonomiska utveckUngen i området kring södra av ut-redningsaltemativ bör enligl utredningens direktiv ske medutgångspunkt i de studier som utförs i samband med berörda kommuners planeringsarbeterörande alternativa sätt att utnyttja naturresurserna i södra . Resultatetav utredningens arbete beräknas föreligga . Man kan således vänta att det i början av hösten1977 finns elt mer fullständigt underlag för bedömning av frågan omforsknings- och utvecklingsarbete kring alunskiffera. Utöver tidigarenämnda utredningsunderlag samt torde vid dennalidpunkt också frågan om en prövning enligl 136 a § byggnadslagen av en utbyggnad av Ranstadsanläggningarna komma atl aktualiseras. Iavvaktan på ett mer fullständigt utredningsunderlag bör medel nu ställas liULKAB:s förfogande på sådant sätt att för nödvändigtutredningsarbete inte väsentiigt påverkas. Härigenom bör det vara möjUgt attbehålla den personal som f. n. är knuten till Ranstadsanlägg-ningen och som ärväl förtrogen med de problem utvecklingsarbetet stäl- 1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 360 ler.Jag har därför nu beräknat medel för endast de kostnader som är förbundna medden verksamhel som avses äga mm juU-december 1977. Medelsbehovet för perioden januarijuni 1978 blirberoende på den inriktning projektet fär. Det är också möjligt att prövningenunder visar all verksamheten i hell bör avvecklas. Även isistnämnda fall behövs medel , avsedda förålersläUnings-arbeten. Jag avser att återkomma till frågan ommedelsbehovet i samband med att medel påtilläggsbudget för /78 beräknas. Medelsbehovet för den verksamhet som skall bedrivasunder beräknarjag till 13,6 milj. kr. Jag förordar att medlen ställs till i form av elt t. v. ränte- och amorteringsfritt lån. Jag anser mig inle ha skäl alt förorda bifall tillSkövde Miljöfomms begäran om bidrag för bevakning av dels. Jaghemställer atl regeringen föreslår alt till Lån liU processutveckUng i /78 anvisa ett investeringsanslag av . Lån till aktieteckning i Svenska 1976/77Anslag 10 108000 1977/78Förslag 12 500000 Svenska bildades medLuossavaara-Kiirunavaara AB () som enda aktieägare. Stalsmaktema godkändeföljande år (prop. 1975/76: 124, NU 1975/76:44, rskr 1975/76:262) ettkonsortialavtal mellan och av innebörd attvattenfalls-verket skulle inträda som hälftendelägare i . Isamband därmed beslöts atl bolagets finansiella resurser skulle byggas upp bl.a. genom en höjning av det egna kapitalet lill 50 milj.kr., varav hälften under /77. Del förulsalies atl Statsförelaggruppensaktieteckningar skulle finansieras genom särskilda lån från slalen. /77 anvisades som lån lill ettinvesteringsanslag av . under fonden för låneunderstöd. Ettmolsvarande lån har därefler lämnats av Statsföretag till föraktieteckningen i . Jämte tidigare tillskjutna medel uppgårdärmed : s kapitaltillskott till 12,5 milj. kr. Lånet till Statsföretag lämnas på villkor som äranpassade lill alt normal förräntning inte kan förväntas under SvenskaPetroleums uppbyggnadsskede. Enligt de villkor som har föreskrivits avregeringen är lånet således t. v. ränte- och amorteringsfritt. Prop.1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 361 Motsvarande kapitaltillskott lämnas av statensvattenfallsverk från investeringsanslaget Kraftstationer m.m. harnyligen anvisat medel förbi. a. detta ändamål på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /77 (prop. 1976/77:25 bil. 10, NU 1976/77:13,rskr 1976/77:55). förräntningspliktiga kapital skall skrivasned med ett belopp motsvarande nämnda kapitaltillskott av 12,5 milj. kr. Under /78 bör i enlighet med vad jagnyss har anfört del egna kapitalet i höjas från 25 milj. kr.till 50 milj. kr. Höjningen bör såvitt avser Statsförelaggruppens andel ske påså sätt att ytterligare 12,5 milj. kr. anvisas till Statsföretag som lån. Jaghar tidigare vid anmälan av investeringsanslaget Kraftstationer m. m. tagit uppfrågan om vallenfallsverkets tillskott till under nästabudgetår. Jaghemsläller att regeringen föreslår atl till Lån till aktieteckning i Svenska PetroleumAB för /78 anvisa ett investeringsanslag av . Lån till rationaliseringsinvesteringar inom konfektionsindustrin 1976/77Anslag 20000000 1977/78Förslag 20000000 Rationaliseringslånen, som administreras av statensindustriverk, lämnas för investeringar i sådan produktionsutmstning sompåtagligt höjer effektiviteten inom den plaggtillverkande delen av textil- ochkonfektionsindustrieraa. Rationaliseringslånen beviljas enligt riktUnjer somhar antagits av (prop. 1975/76:206, NU 1975/76:70, rskr 1975/76:415). Rationaliseringslånen ingår i elt tvåårigtrationaliseringsprogram för konfektionsindustrin. Enligl beslutskall 20 milj. kr. anvisas under vart och ett av budgetåren 1976/77 och1977/78. Ienlighet med de av antagna riktlinjerna bör för /78 nuanvisas 20 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Lån tiU rationaliseringsinvesteringar inomkonfektionsindustrin för /78 anvisa elt investeringsanslag av20000000 kr. 1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 362 Fonden för statens aktier VI: 2. Teckning av aktier i Nytl anslag (förslag) 100000000 AB ()bildades (prop. 1962:125, SU 1962:110 och BaU 1962: 22, rskr 1962: 272och 275) med uppgift att medverka vid finansieringen av svensk export genomkreditgivning. Härigenom skapades institutionella förutsättningar för attbättre lösa exportnäringens finansieringsproblem. aktiekapital, som f. n.uppgår till 200 milj. kr., ägs till hälften av staten och till hälften av ellantal affärsbanker. Ytteriigare medel för sin verksamhel skaffar SEK genomupplåning på den svenska och ulländska kapitalmarknaden. SEK får låna upp medeleller ikläda sig garantiförplik-lelser till ett belopp som högsl får utgöra summanav dels bolagels kassa och banktillgodohavanden, dels nio tiondelar avfordringar med exporlkredilnämndens garanti eller fartygskredilgaranti, delsett belopp molsvarande lio gånger bolagets eget kapital inkl. lagstadgadefonder och balanserade vinstmedel. Vid SEK:s bildande förutsågs allfinansieringen av fartygskrediler skulle bli en av bolagets huvuduppgifter ochSEK har spelat en viktig roll som finansiär av dessa krediler. Under senare århar behovel ökat också av refinansiering genom SEK av långa exportkrediter förstörre maskinanläggningar och annan tyngre kapilalvaruutrustning. Inle minstgäller delta exporten till östslalema och tredje världens länder, därmöjligheten all lämna krediler har blivit ett viktigt konkurrensmedel. I skrivelse den 15 decemberI976framhåller SEK att den kraftiga expansionen av bolagets utlåning, denökade utnylljandegraden av bolagets upplåningsrätl och den ökade upplåningenutomlands gör det önskvärt att höja SEK:s eget kapital. Exportnäringens ökandeanspråk på refinansiering via SEK framgår av följande labell. SEK:s långivning (milj. % av utlämnade lån 1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 363 Härtill kommer att SEK i ökadomfattning har lämnat kundema bindande löften om framtida lån till på förhandbestämd ränta och kredittid. Enligt SEK beräknas volymen av sådana uteslåendelöften, som har accepterats av kundema, vid utgången av uppgå tilldrygt I 200 milj. kr. Härutöver fanns lånepropåer avseende bindande löften påytterligare ca 500 milj. kr. som var föremål för diskussioner mellan bolagetoch kunderna. SEK framhåller vidare att bolaget den 31 december1976 hade utnyttjat av sin upplåningsrätt. Upplåningen beräknas då uppgåtill 2400 milj. kr. skedde SEK:s upplåning nästan helt och hållet iallmänna pensionsfonderna. har emellertid SEK lill följd avförhållandena på den svenska kapitalmarknaden dels tagil upp lån på densvenska obligationsmarknaden, dels i ökad omfattning lånat upp medel på den utländskakapitalmarknaden. Den ulländska upplåningen anges f n. uppgå till motvärdet avca 470 milj. kr. och vänlas fortsätta atl öka i relativi snabb takt. För altunderiätta SEK:s utlandsupplåning beslöt (prop. 1975:100, FiU1975:25, rskr 1975:236, 237) att slaten skulle garantera av SEK upptagnautländska lån intill ett belopp av 350 milj. kr. Denna garanti har ännu inteutnyttjats. Det understryks i skrivelsen alt SEK:s upplåning utomlands redanhar medfört och i ökande grad framöver kommer att medföra atl bolaget ocksåtvingas stå kursrisker för delar av denna upplåning. Den nu höga utnylljandegraden av SEK:supplåningsrätl och förekomsten av omfattande löften om framlida krediter pekarenligt bolaget mol all SEK:s nuvarande egna kapital sannolikt endast förslårtill en normal expansion under ca ell år framåt. kanemellertid bolaget ivingas säga nej till kredilpropåer på grund avutrymmesbrist. Med hänsyn härtill och också med beaktande av all en ökadutlandsupplåning och därav följande kursrisker ställer krav på SEK:ssoliditet, hemsläller SEK att aktiekapitalet ökas från nuvarande 200 milj. kr.till 400 milj. kr. Inle minst mot bakgrund av den nuvarandebytesbalanssitualionen ser jag del som ell vitalt samhällsintresse atl våraexportnäringars möjligheter att konkurrera med andra länder påutlandsmarknadema upprätthåUs. SEK spelar i detta sammanhang en viktig ochökande roll. Storleken av SEK:s eget kapital utgör emellertid enallvariig begränsning för en forlsatt expansiv och kundanpassad verksamhet ibolaget. Mot denna bakgrund är del önskvärt all på någol längre siklsäkerställa alt SEK har dels tillräcklig utiåningskapacttet, delshandlingsfrihel i ut- och upplåningen. I likhet med SEK anser jag all detlabäst säkerställs genom en ökning av aktiekapitalet från 200 till 400 milj. kr.En kapitalökning förutsätter atl slaten som hälflenägare i bolaget är bereddatt teckna aklier lill ett värde 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 364 av100 milj. kr. Enligt vad jag har inhämtat är också affärsbankerna föi' sin delberedda att teckna aktier till motsvarande belopp. Jagförordar därför att staten tecknar aklier i bolaget till ett belopp av 100milj. under förutsättning atl motsvaiande aktieteckning sker frånaffärsbankernas sida. Jaghemställer all regeringen föreslår att lill Teckning av aklier i AB SvenskExportkredit för /78 anvisa ett investeringsanslag av 100000000kr. 1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet Long-TermCo-operation Programme Program för långsiktigt energisamarbete The Participating Countries, in order to contribute to the security of their energy supply, lo the reduction of their dependence on imported oil as a group and to more stable conditions in the worid oil märket, agree to implement a Programme of Long-Term Co- operation on energy. The Programme is de signed lo achieve an equitable balance of ad- vantage among the Participating Countries, taking into account their economic and social interesls and objectives. All the elements of the Programme shall be regarded as inter- linked; and shall be implemented in such a as lo ensure a continuing balance between burdens and benefits.