prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Enligtmin mening behövs i avvaktan på trädgårdsnäringsutredningens förslag ettfortsatt statligt stöd till dess dessa svårigheter är övervunna, Slödet börutformas mot bakgrund av alt produktionen inom näringen fortlöpande skallanpassas till marknadsförhållandena. Detta bör emellertid ske i en sådan laklatt inte problem uppkommer inom andra delar av odlingen. Stödet bör endastkunna utgå till företag med produktion av snittblommor i växthus meduppvärmning. 1976/77:100 Bilaga 13 171 börlämnas som driflslån vid likviditetssvårigheter inom företagen samt vidsortimentsbyle eller annan omläggning av produktionen. Lånestödel bör kunnautgå under budgetåren 1977/78 och 1978/79 med anlitande av de medel somanvisades av riksdag. Endastföretag som fyller de allmänna förutsättningarna för statligt stöd enligtkungörelsen (1968: 377) om statligt stöd till trädgårdsnäringens rationaliseringbör vara låneberättigade. Som villkor för lån bör vidare gälla all omtillfredsställande säkerhet inte kan lämnas, lån ändå får beviljas, om det medhänsyn till låntagarens personliga förhållanden bedöms kunna ske utan oskäligrisk. Lånebeloppen bör fastställas efter utredning av behovel. De bör ej fåvara större än att förelagen bedöms kunna förränta och amortera dem.Lån bör dock ej utgå med lägre belopp än . Lånen bör liksom hittillsvara ränte- och amorteringsfria . Amortering bördärefter ske . Vidare bör ränta ulgå efter bottenlåneräntan förbunden fastighetskredil. Lantbruksstyrelseneller, efter styrelsens bemyndigande, lantbruksnämnderna bör svara förlåneverksamheten. Också fortsättningsvis bör lantbruksnämnderna varalåneförvaltande organ och länen redovisas på lantbruksstyrelsens delfond underfonden för låneunderstöd. Med stöd av tidigare bemyndigande av (prop1940:281, JU 1940:210, rskr 1940:237) bör lantbruksstyrelsen bemyndigas atlbeslula om eftergift av statens rätt i samband med eventuella förluster ilåneverksamheten. Jaghemsläller alt regeringen föreslår atl 1. godkänna de av mig förordade riktiinjema för lånlill vissa träd gårdsförelag, 2, medge atl för låneverksamheten fär disponerasdet pä tilläggs stat 111 lill riksstalen för budgelårel 1974/75 anvisade investe ringsanslaget Lån till trädgårdsnäringen. Fonden för förlag till statsverket VD:A. Inlösen av inhemskt oljeväxtfrö. För att finansiera inlösen av inhemsktoljeväxlfrö anvisades för /54 ell investeringsarilag av 50 milj.kr. För utlånade medel eriäggs ränta som motsvarar gällande diskonto medlillägg av en halv proceni. föreslär att anvisade medel skallfå användas även under budgelårel 1977/78 för del med anslaget avseddaändamålet. 1976/77:100 Bilaga 13 172 Jag bilräder jordbmksnämndens förslag. Jaghemsläller alt regeringen föreslår all medge att det för /54 anvisadeinvesteringsanslaget Inlösen av inhemskt oljeväxlfrö under /78får användas för det med anslaget avsedda ändamålet. IX: 6. Fondenuppgår, sedan den för /77 tillförts I ,, till 277 182000kr. Fondens medel skall enligl beslul av riksdag användas för allbestrida lantbmksnämndemas koslnader för fastighetsförvärv i samband medåtgärder för yttre rationalisering på jordbrukels område. Av medlen får högst 20 milj, kr, användas förinlösen av sådana ofullständigajordbruk, som ej behövs förrationaliseringsändamäl, saml för inlösen av avflyttad renägares bosiad ienlighet med vad som anförts i prop, 1971: 51, Sålunda inlösta fastigheterskall redovisas på särskild delfond. Medlen skall vidare användas för investeringar påde fastigheter som av staten upplåts lill sambruksföreningar i enlighet med vadsom anförts i prop. 1972: I (bil. II s. 158). Den kassamässiga behållningen var vid utgången /76 32 milj, kr. Kassabehållningen i jordfonden har under detsenaste budgetåret minskal främst beroende på ökade utgifter för köp avjordbruksfastigheter. Den ökade belastningen på jordfonden hänger samman medatt fastighetsmarknaden har ändrat karaktär. Det har blivit allt vanligare atljordbruksfastigheter bjuds ut till försäljning genom anbudsförfarande eller påoffentlig auktion för att därigenom elt högre pris skall erhållas. Detta harlett till all lantbruksnämnderna i mindre omfattning än lidigare kunnat förvärvafasligheter för rationaliseringsändamäl direkt av ägaren. I stället harnämnderna i allt större utsträckning måst vägra förvärvstillstånd för attfullgöra sin strukturrationaliserande uppgift. Den andel av nämndemasfastighetsförvärv som följer på vägrat förvärvstillstånd enligt 5 § jordförvärvslagen(1965:290) har följaktligen ökat. Då dessutom dessa inköp haromfördelats sä att de lill större del än tidigare sker i jordbrukslänen, därmarkpriserna ligger pä en hög nivå, har prisförändringar i hög grad påverkatjordfondens likviditet. Trots att de inköpta arealerna minskat och trots attnämndernas ra- 1976/77:100 Bilaga 13 173 tionaliseringsreserv i hektar räknat minskat under senareår har jordfondens likviditet under de två senast förfiutna åren främst avnyssnämnda skäl sjunkit med bortåt 50 milj. kr. Den odisponeradekassabehållningen på jordfonden har under två budgetår minskat från ca 80 milj.kr. till ca 30 milj. kr. riksdag antog en ny lagomsambruksföreningar (1975:417). Den nya lagen avser bl. a, att stimulera tillbildande av sambruksföreningar för samverkan i jordbruket ochträdgårdsnäringen. I vissa fall kan det vara lämpligt att staten medjordfondsmedel köper in en större jordbruksfastighet för alt därefterarrendera ul den till en sambruksförening. Med den nettobehållning som nufinns i jordfonden finns mycket begränsade möjligheter till sådana inköp. Ettförvärv av en egendom för sambruksföreningsändamål torde uppgå till minst 5 å6milj. En viss beredskap bör därför finnas för att med jordfondsmedel köpain sädana egendomar. Eftersom sa-lubjudna egendomar av detta slag är ganska fä,lorde man kunna räkna med förvärv av högst tre egendomar per är. För alt mötaett kommande behov av sådana förvärv bör jordfonden ges ett tillskott av 15milj. Om prisnivån på de av lantbruksnämnderna förvärvade fastigheternafortsätter att stiga ytterligare blir det nödvändigt att förstärka jordfondenför att uppehålla verksamheten i hittillsvarande omfattning. Utvecklingen av inköps- ochförsäljningsverksamheten belyses av följande sammanställning. Rationaliseringsreserven uppgickvid slutet av /76 till sammanlagt 13 700 ha åker och 102900 ha skogsmark. Under /76 inköpte lantbruksnämndema 5000 ha åker och 22 700 ha skog samt sålde 5 500 ha åker och 23 300 ha skog. Lantbruksnämndernas inköps- och försäljnings verksamhet,som sker med anlitande av jordfonden, är av stor vikl för jordbruketsstmklurratio-nalisering. Den odisponerade kassabehållningen pä fonden har undersenare år sjunkit så att svårigheier all upprätthålla verksamhelen ihittiUsvarande omfattning kan komma atl uppstå. Enligt min mening bör därförfonden tillföras 15 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Jordfonden för budgetåret1977/78 anvisa ett investeringsanslag av . Prop.1976/77:100 Bilaga 13 174 IX: 7. Markförvärv för naturvårdsändamål, m. m. 1975/76 Utgift 4423 760 BehåUning 1951023 1976/77 Anslag 4000000 1977/78 Förslag 4000000 Från anslaget bestrids kostnaderför förvärv för statens räkning av värdefulla naturområden. Denaturvårdsobjekt som förvärvas med anlitande av medel frän anslaget och vissaandra nalurvärdsobjekt i statens ägo redovisas på en särskild kapitalfond,nalurvårdsfonden, som förvaltas av . De av statsmakterna antagnariktlinjerna för hushållning med mark och vatten förulsälter omfatlandeinsaiser för all säkerställa värdefulla naturområden. Även verkets inventeringav landets kvarvarande urskogar och ädellövsskogar bedöms leda till flerakostnadskrävande markförvärv. Särskilt angelägel är dessutom att säkerställaskogsområden av vetenskapligt inlresse i miljöer som är präglade av rationelltbedrivet skogsbruk. Länsstyrelserna har beräknatmedelsbehovet för budgelårel 1977/78 lill 22 milj, kr, I vissa fall harlänsstyrelserna haft svårt alt bedöma under vilket budgetär ärendena kanslutföras. Det är dessulom ofla omöjligt att i förväg avgöra huruvida i desärskilda ärendena ifrågavarande anslag eller anslaget Ersättningar vidbildande av naturreservat m. m. bör anlitas. Enligt verkets uppfattning är detangeläget att resurser tillskapas så att verksamheten kan intensifieras. Enökning av markförvärven torde också bli resultatet av flera mål som handläggsvid fastighetsdomstolar. Anslaget föreslås för /78 uppgä till 8milj. innebärande en ökning med 4 milj, kr. bör vidareerhålla bemyndigande att inom viss ekonomisk ram byta och sälja mark somförvärvats för naturvårdsändamål. Anslaget bör för nästa budgelårföras upp med ett oförändrat belopp av 4 milj, kr. Jag hemställer attregeringen föreslår att till Markförvärv förnaturvårdsändamål, m.m. för /78 anvisa ett investeringsanslag av4000000 kr. 1976/77:100 Bilaga 13 A, m. 16 Lantbruksrepresentanter16 Kommittéer m. m. Jordbrukets rationalisering m. m. 25 Kursverksamhet för jordbruketsrationalisering m. m. 25 Bidrag till jordbruketsrationalisering, m. m. 29 Bidrag till trädgårdsnäringensrationalisering m. m. 29 Täckande av förluster på grund avstallig kreditgaranti 32 Bidrag till särskildarationaliseringsåtgärder i , m. m. 34 Odlings-och byggnadshjälp åt innehavare av vissa krono- lägenheter m. m. 35 Befrämjande avhusdjursaveln m. m. 36 Statenshingstdepå och stuteri: Uppdragsverksamhet 37 Bidrag tillstatens hingstdepå och stuteri 37 Särskilt stödåt biskötsel och växtodling 38 Bidrag tillSvensk matpotatiskontroll 39 Restitution av bensinskatt till trädgårdsnäringen 39 Främjande av rennäringen 42 Kompensationför bensinskatt till rennäringen 1440000 1000 350000 215000 170000575000 47 Prisreglerandeåtgärder på jordbrukets område 48 Kostnader förberedskapslagring av livsmedel och fodermedel m. m. 48 Stöd tilljordbruket i norra 49 Särskiltövergångsbidrag åt jordbrukare, m. m. 50 Bidrag tillpermanent skördeskadeskydd 51 Administrationav permanent skördeskadeskydd m. m. 55 Bidrag till skogsvårdsstyrelsema 58 Bidrag till skogsförbättringar 60 Vägbyggnader på skogar i enskild ägo 63 Åtgärderför intensifierad skogsvård i norra , m. m. 64 Kursverksamhetför skogsbrukets rationalisering m. m. 66 Främjande av skogsvård m. m. 16018000 72 187000 12000000 20000000 45000000 23290007500000 70 Främjande i allmänhet av fiskerinäringen Prop.1976/77:100 Bilaga 13 72 73 74 74 75 75 76 77 77 78 Kursverksamhet på fiskets område Bidrag till fiskehamnar m. m. Restitution av bensinskatt till fiskerinäringen Särskiltomställningsstöd till fiskare, m. m. Täckandeav förluster vid statlig kreditgaranti till fiske Kostnader för fiskeutredningar i vattenmål m. m. Ersättning till strandägare för mistad fiskerätt m.m. Bidrag till fiskare med anledning av avlysning avfiskevatten Prisreglerande åtgärder på fiskets område 82 84 86 86 87 89 90 91 91 93 93 93 F,Service och kontroll Täckandeav vissa kostnader för köttbesiktning vid kontrollslakterier Statensveterinärmedicinska anstalt Veterinärstaten Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar, m. m. Bidragtill djursjukvård i vissa fall Veterinärinrättningen i : DjursjukhusetStatens centrala frökontrollanstalt: : UppdragsverksamhetBidrag till statens lantbrukskemiska laboratorium Statens maskinprovningarStatens växtsortnämnd Jordbrukets högskolor och statensveterinärmedicinska anstalt: 101 Central förvaltning 103 Bokinköpm.m. : 103 Förvaltningskostnader 106 Driftkostnader 106 Försöksverksamheten108 Lantbruksdriften vid försöksstationema m. m. 111 Lantbmksdriftenvid försöksgården Skogshögskolan: 115 Inredning och utrustning av lokalervid jordbmkets högskolor m. m. 124 Ersättning till ledamöter itjänsteförslagsnämnder m. m. 126 Stöd till kollektivjordbrukstekniskforskning 127 Bidrag till viss praktisktvetenskaplig växtförädling 129 Stöd till kollektiv forskningrörande skogsträdsforädling och 130 Stöd till kollektiv skogsteknisk forskning 130 Bidrag till Skogs- ochlantbmksakademien 131 Reseunderstöd för studier m. m, Prop.1976/77:100 Bilaga 13 132 134 136 137 138 139 141 143 144 144 145 148 149 150151 152- Ersättningarvid bildande av naturreservat m. m. Stöd tillkollektiv forskning inom miljövårdsområdet Undersökningarav hälso- och miljöfarliga varor Särskildaundersökningar inom miljövårdsområdet, m. m. Bidragtill kommunala avloppsreningsverk m. m. Stöd till avfallsbehandlingm. Bidragtill kalkning av sjöar och vattendrag Ersättningför vissa skador av rovdjur, m. m. Bidragtill Förenta Nationemas miljöfond Stöd till idrotten: 107 130000 36 370000 159 Servitutsnämnder, m.m. 159 Bidrag vid förlust på grund avnaturkatastrof m. m. 160 Bidrag till vissa intemationellaorganisationer m. m. 161 Ersättning för förvaltningen avvissa lånefonder 161 Ersättningarför vissa besiktningar och syneförrättningar KAPITALBUDGETEN Statens allmänna fastighetsfond 162 Byggnadsarbetenvid jordbmkets högskolor m.m. 167 Lånefonden till främjande avberedning och avsättning av fisk m. m. 168 Län till trädgårdsnäringen Fonden för forlag till statsverket 171 Inlösen av inhemskt oljeväxtfrö 172 Jordfonden Naturvårdsfonden: 174 Markförvärv för naturvårdsändamål, m. m. Summa for kapitalbudgeten Totalt för Bilaga14 till budgetpropositionen 1977 Prop. Handelsdeparleinentets verksamhetsområde omfattarut- och inrikeshandeln, turism, ekonomiskt försvar samt patent- ochregistreringsväsendel. Inom utrikeshandeln handlägger depariementet bådebilaterala och multilaterala frågor, som ofta har anknylning till olika internationellaorganisationer som EFTA, EG, , , , CIEC och lEA. Till dellaområde hör också frågor rörande vår kommersiella representation i utlandet,exportfrämjande åtgärder och exporlkredilgaranlier. Inom inrikeshandelnhandlägger departementet främst pris-, konkurrens-, och konsumentfrågor.Krigsmaterielinspektionen inom departementet kontrollerar tillverkning ochutförsel av krigsmateriel. Till departementet hör de statsägda företagenAktiebolaget , och AktiebolagetOljetransil. Ärenden rörande tullar och tullväsendet avses komma alt överförasfrån budgetdepartementets till handelsdepartementels verksamhetsområde. Återhämtningen från den djupa konjunkturnedgången1974 och 1975 inleddes i fiertalet vid mitten av 1975. Den harfortsatt då ländernas samlade produktion beräknas ha ökat med ca 5 %jämfört med en minskning föregående år om . Världshandelns volym väntasefter minskningen åter ha ökal med och därmed överstiga 1974 årsnivå med ca 4 96. Arbetslösheten i har sjunkit obetydligt från den höga nivå som registrerades . Inflationstaklen har bromsats något. Bytesbalansen för OECD-området i sin helhet harunder åter försämrats. Konjunkturuppgången har medfört en kraftigimporlökning och underskottet beräknas uppgå lill ca 20 miljarder dollar.Försämringen kan lill större delen hänföras till en markant svängning iAmerikas förenta staters position. De små underskoll har minskatnågoi. De icke oljeproducerande har fortfarandeett stort bytesbalans-underskott, även om en viss förbättring har ägt rum underår 1976. Underskottet beräknas således ha minskal från år 1975 tillca 25 miljarder . Dessa synes som grupp dock inle ha tvingats till någon större importminskning. Det böremellertid noteras atl den I 1976/77. 1976/77:100 Bilaga14 2 förbättradebytesbalansutvecklingen är koncentrerad till en handfull länder inom gruppen. De oljeexporterande bytesbalans väntasår 1976 visa ett överskott om . Den intemationella ekonomiska utvecklingenresulterade sålunda i kvarstående betalningsbalansbekymmer i flera av . Allmänt sett har detla inte medfört althandelspolitiska restriktioner tillgripits. Insikten om ländernas ömsesidigaekonomiska beroende har haft en avhållande inverkan. Samarbetet inom EG ochEFTA har också varit ett stöd för medlemsländerna alt stå emot påfrestningarna.Den handelsdeklaration (s. k. "trade pledge") som antogs förstagängen av i maj 1974och som innebar att medlemsländernaåtog sig att undvika att ensidigt införa importrestriktioner eller på konstlatsätt stödja exporten har också bidragit härtill. Deklarationen har i juni 1976förlängts för ytterligare elt år. Del blir en uppgift för kommande ministermöteatl i ljuset av den ekonomiska utvecklingen överväga om skäl fortfarandeföreligger för ett särskilt åtagande i denna eller annan form. På det multilaterala handelspolitiska området harunder del gångna året intresset i hög grad varit inriktat på råvaruproblemenoch de pågående GATT-förhandlingarna om bl. a. världsvida tullsänkningar. FN:s sjunde extra generalförsamling antog hösten1975 enhälligt en resolution som bl. a. gav förnyat stöd för fortsattaförhandlingarom bredare lösningar på problemen med instabila råvarumarknaderoch kraftigt fluktuerande exportintäkter för . Råvaruproblemen blevockså en huvudfråga vid fjärde sessionen med för handel ochulveckling (IV) i . Ett omfattande program förförhandlingar om enskilda råvaror och om en gemensam fond för finansiering avbuffertlager antogs. Konferensen för internationelll ekonomisktsamarbele (CIEC) som inleddes med ministermötet tillsatte,uiöver kommissionerna för energi, utvecklingsfrågor och finansiella frågoräven en kommission för råvaror. Råvarufrågorna kom dock inle altspela någon mer framträdande roll. Ett skäl var att u-ländema föredrog atl koncentrerasig på förhandlingarna i . Frågan om bevarande av köpkraften hosu-ländemas exportinkomster behöll emellertid fortsatt hög aktualitet bl. a. pågrund av dess betydelse i oljeprisdiskussionen i energikommissionen.1-ländernas negativa inställning till en direkt koppling av u-ländemas exportprisertill priserna på deras importvaror har dock inte rubbats. kom frågan om skuldlältnader för ochökal bistånd till alt bli central i CIEC även om i stort settsamtliga problem i relationerna mellan u- och i-länder omfattades av förhandlingarna.Ett av skälen för detta var att dessa problem i praktiken kom att hänskjutas avUNCTAD IV lill CIEC. komockså att påverka karaktären på förhandlingama i CIEC under första halvåretgenom att samtliga del- Prop.1976/77:100 Bilaga U 3 tagandeländer av olika skäl var ovilliga att uppge någon förhandlingsposition införNairobikonferensen. Arbetet blev därför främst av kartläggande och analytiskkaraktär. Vid ett högnivåmöte i mitten av året var samtliga länder eniga om attsikta på ett handlingsinriklat program för i syfte attpresentera ell slutpaket vid ell avslutande minisiermöte . Vidutarbetandet av kommissionernas arbetsprogram uppstod svårigheter atl enas omhur skuldbördeproblematiken och köpkraften hos exportinkomsterskulle behandlas. lyckades man dock komma överens omarbetsprogrammen. Förhandlingama kunde emellertid inte fullföljas som avsetts.Åsiktsskillnaderna var alltför stora. Eftersom en tillräcklig gmndval för eltframgångsrikt ministermöte inte skulle kunna föreligga, främst pågrund av att nödvändiga beslut inte kunde fattas i vissa i-länder, fann bådaländergrupperna det förenligt med sina iniressen att uppskjuta del avslutadeministermötet. Förioppet av förhandlingarna i om engemensam fond kan därmed komma atl 11 betydelse för den slulliga utgången avCIEC-förhandlingen och ge råvamproblemen en förnyad aktualitet i denna.Utgången av dessa båda förhandlingar kommer att i betydande utsträckningpåverka andan i utvecklingssamarbetet i stort. Del är tveksamt om CIEC i vad avser frågan omu-ländernas tillträde lill i-landsmarknaderna kommer alt ge några merapåtagliga resultat. Det är sannolikt att man liksom i i huvudsakkommeratt falla tillbaka pade pågående GATT-förhandlingarna. Del förstakonkreia resultatet av dessa uppnåddes under del gångna året. Ett antali-länder, bl. a. , medgav tullättnader för tropiskaprodukter, som i enlighet med Tokiodeklarationen hade givils prioritet iförhandlingarna. Vad gäller är resultatet att av importen frånsamtliga och 99 96 av importen från de minsl utvecklade länderna nu ärtullfri. Konjunkturutvecklingen och valet i förentastater har i övrigi verkat återhållande på förhandlingarna. Även om manförulser att förhandlingarna i nu kommer in i elt intensivare skede kanman knappast räkna med att de hinner avslutas . äger, med vissa undanlag,de sista tullsänkningarna rum inom ramen för EFTA-ländernas frihandelsavtal medEG. Ett europeiskt frihandelsområde omfattande 16 länder har då fullbordats.Mol denna bakgrund kommer på österrikiskt initiativ en konferens att äga rummellan regeringschefer. Mötets syfle är att ge regeringschefernatillfälle till ett allmänl tankeutbyte om den ekonomiska utvecklingen i världenoch dess återverkningar på EFTA-länderna, deras handel, ekonomi ochsysselsättning samt om EFTA-ländernas ekonomiska och kommersiella förbindelsermed varandra och med omvärlden. export och import ökade värdemässigt undertiden med 12 resp. i jämförelse med sammatidsperiod . Under molsvarande period var ökningen 3 resp. 5 %jämfört med . En viss återhämtning ägde sålunda rum i exportenmen 1976/77:100 Bilaga14 4 intei den utsträckning som tidigare hade förutsetts. Eftersom importen fortsatteatt öka kom det gångna året att sluta i ett nytt underskott i handelsbalansen. - vår traditionellt störstahandelspartner - mottog 71,4 96 av vår export , medandess andel av vår import var 69,1 96. Detta innebär visseriigenvärdemässigt en återhämtning särskilt för exporten, jämfört med mennågon anpassning mot andel av vår export för samma period-ca 75 % -kaninte noteras. I viss utsträckning minskade också den svenska exportens andel avdenna marknad. Under första hälften av 1970-lalet ökadessuccessivt slalshandelsländer-nas, dvs. främst Ösleuropa och , andel av vårlotalhandel. Särskilt påtaglig var denna utveckling . Under år1976 har dock en nedgång i handeln med statshandelsländerna kunnat noteras.Totalt mottog dessa länder 6,6 96 av den svenska exporten under de första trekvartalen 1976 mol 7,3 96 . På importsidan var siffrorna 6,3resp. Bakom utvecklingen för exporten torde ligga bl. a.statshan-delsländernas ökade skuldsättning i handeln med väst, vilken harmedfört alt de övergått till en mer restriktiv importpolitik. andel av svensk export och import varunder de tre första kvartalen 1976 13,3 resp. 13,6 96 jämfört med 12,6 resp.11,. Värdemässigt steg handeln med 20 96 påexportsidan och 11 96 pä importsidan. Under de tre försia kvartalen år 1976fortsatte ökningen som för exporten uppgick till och för importen till 3296. Liksom stod de oljeproducerandeländerna (OPEC-länderna) främst i för de procentuellt störstaökningarna . Ökningstakten för exporten till denna ländergmppavtog dock under del gångna året. Importens ökningstakt steg däremotväsentligt. OPEC-ländernas andel av vår utrikeshandel fortsatte därigenom attstiga och uppgick till 5,8 96 avtotalexporlen och 7,4 96 av lolalimporten. Importen från och exporten till övriga u-länderökade endasl med 2 resp. 3 96 . Under perioden januari - september1976 uppgick ökningen av importen från denna ländergmpp till 25 96. Förexporten var molvarande siffra . Även om importökningen till icke oväsentligdel är att hänföra till kaffe visar uppgången en spridning över ett ganskaslort antal länder. Allmännatull- och handelsavtalet () De multilaterala handelsförhandlingarna inom GATThar som tidigare angetis avsatt de första konkreta resultaten.Detla skedde i och med atl och ett antal andra i-länder satte i kraftförhandlingsresultaten bl. a. i form av tullsänkningar rörande tropiskaprodukler. Prop.1976/77:100 Bilaga 14 5 produklerhar, i enlighet med Tokiodeklarationen, behandlals med prioritet på grund avderas betydelse för . På övriga områden återstår ännu ett kompliceratförhandlingsarbete. Mycket tyder på atl de förhandlingsframsteg som kan görasunder blir av avgörande betydelse för i vilken grad Tokiodeklaralionensmål skall kunna förverkligas. Den på kort sikt mest intressanta frågan gällerval av generell tullsänkningsmetod. Det internationella textilavtalel, som ären uppförandekod för restriktioner på textilhandelns område och som slöts 1973inom ramen för löper ul . Överiäggningar om avtaletsframlid efter detla dalum kommer atl fortgå .