prop · G00319 · 1976-12-31 00:00:00 — Prop.1976/77: 19 1976/77: 19 Regeringenföreslår att antaga det förslag som har upptagits i bifogade utdragav regeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås en särskild lag om val av ledamöter i länsstyrelses styrelse.1 lagen föreskrivs all styrelsen består av 14 ledamöter ulöver ordföranden.Dessa ledamöter utses genom val. Valet förrättas av landsiingei eller, om det ilänet finns kommun som inle ingår i landslingskomraun, av ochkommunfullmäktige med den fördelning dem emellan som regeringen bestämmer efterbefolkningstalen. 1 förrättas valet av kommunfullmäklige iGollands kommun. För varje ledamot ulses en suppleant. Avsikten är atl de ytteriigareföreskrifterom val av ledamöter och suppleanter som behövs skall meddelas avregeringen. Den nya lagen avses träda i kraft . 1976/77. 1976/77:19 2 Lag om val av ledamöteri länsstyrelses styrelse Länsstyrelses styrelsebeslår, ulöver ordföranden, av 14 ledamöter, som utses genom val. Valetförrättas av eller, om i länet fmns kommun som ej ingär ilandstingskommun, av och kommunfullmäktige med den fördelning dememellan som regeringen bestämmer efter befolkningstalen. I länförrättas valet av kommunfullmäktige i . För varje ledamot utsesen suppleant. Ytterligare föreskrifter om val av ledamöter och suppleantermeddelas av regeringen. Dennalag träder i kraft . Närvarande:statsministern , ordförande och statsråden , , ,, , , , , , Asling, Söder, ,Mundebo, Krönmark, , , , , . Enligt14 § länsstyrelseinslruktionen (1971:460) leds länsstyrelse av en styrelse.Denna beslår av landshövdingen, som är ordförande, och tio särskilt utseddaledamöter För varje särskilt utsedd ledamot fmns en personlig suppleant.Styrelsen avgör enligt 26 § vissa viktigare frågor, bl. a. viktigare frågor omsamhällsplanering eller andra åtgärder som är betydelsefulla för länet.Styrelsen är beslulför, när landshövdingen och minst sju andra ledamöter ärnärvarande (27 §). Som styrelsens beslut gäller enligt 27 § den mening som deflesta förenar sig om. Vid lika röstetal gäller den mening som ordförandenbiträder. Landshövdingen förordnasav regeringen för högst (41 §). Av styrelsens övriga ledamöter utsesenligt 42 § fem av regeringen och fem av . I väljerlandstinget tre och kommunfullmäklige i kommun två saml i län två och kommunfullmäktige i treledamöter. 1 väljs fem ledamöter av kommunfullmäktige i Gollandskommun. De ledamöter som ulses genom val bör väljas så att både ochlandstingskommunal erfarenhet blir företrädd och så att de representerar olikadelar av länet. Valet skall vara proportionellt under de förutsättningar somregelmässigt gäller för val som förrättas av landsting och kommunfullmäktige.Suppleanterna för de särskilt utsedda ledamöterna utses i samma ordning som ledaraölerna.Ledamöter och suppleanter utses för samma lid som ledamöter i koramunslyrelse(43 §). Mandattiden är alltså räknat närmast efler delalt val i hela rikel av kommunfullmäktige och landsling har ägt rum. 1976/77:19 4 1propositionen 1975/76:168 om vissa frågor rörande den regionala samhällsförvaltningensuppgifler och organisalion föreslogs att styrelse skulle ulökaslill, förutom landshövdingen, 14 särskilt utsedda ledamöter. Av dessa skulletio representera de politiska pariierna och nomineras av dessa. Antalet platserför varje parti skulle stå i proportion till partiernas röstetal i länet vidriksdagsvalet. De fyra återstående ledamötema skulle ha erfarenheter från näringsliveloch arbetsmarknaden i länet. Samtliga ledamöter skulle förordnas av regeringen.För varje ledamot skulle ulses en suppleant i samma ordning. Konslilulionsulskottettillstyrkte förslagel (KU 1975/76:55). 1 en reservation hemställdes atlriksdagen skulle avslå förslagel i propositionen saml uttala all länsstyrelsenborde beslå av, förutom landshövdingen, 14 ledamöter och 14 suppleanter, samtiigavalda av resp. landsting. Riksdagenbeslutade i enlighet med förslaget i propositionen (rskr 1975/ 76:370).Regeringen har därefter beslutat om ändring i länsstyrelseinstruktionen ienlighet raed de riktlinjer som har godkänt (SFS 1976:539). Länsstyrelsenhar många uppgifler som är av slor betydelse för länets invånare. Jag anserdärför att det är angelägel alt invånarna bättre än f n. kan ulöva inflytandepå förtroendemannastyrelsens sammansättning. Denna bör enligl min meningåterspegla de politiska partiernas styrka i länet. Dessa synpunkter tillgodosesbäst genom all landstingen får utse samtliga styrelseledamöter utomordföranden. En sådan förstärkning av landstingens ställning inom länen ärockså enligl min mening väl motiverad. Med hänsyn till vad jag nuhar anförl bör frågan om styrelsens sammansättning åter underställasriksdagen. Enligl 8 kap. 5 S regeringsformen (RF) bestäms bl. a. grunderna förkommunernas organisalion och verksamhels-former och för den kommunalabeskattningen i lag. 1 lag meddelas också föreskrifler om kommunernasbefogenheter i övrigt och om deras åligganden. Med uttrycket "kommun"avses i RF också landstingskommun. En föreskrifl om alt utserledamöter i styrelse innebär enligt min mening etl åliggande förlandstingskomraunen. Den måsle alltså meddelas i lag. Jag förordar all del skergenora en särskild lag om val av ledamöter i länsstyrelses styrelse. Jag villunderstryka all det förhållandet atl ledamölerna i styrelsen skall utses av landsiingeisjälvfallel inle medför all föriorar karaktären av en självsländigstatlig myndighet sora lyder direki under regeringen. Föreskrifler sora harsamband med valet av ledamöter kan därför inle anses röra grunderna förlandstingskommunernas organisalion och verksamhetsformer. 1 lagen behöverdärför tas in endast de Prop.1976/77:19 5 föreskriftergenom vilka skyldigheten alt utse ledamöter åläggs landstingskommunerna. Jagförordar att del i den nya lagen inledningsvis föreskrivs alt styrelsen, utöverordföranden, beslår av 14 ledamöter, som utses genom val. Genom atl antaletledamöter, utöver landshövdingen, blir så stort som 14 och genom all landstingetblir valkorporation skapas goda förutsättningar för all intresset av enallsidig sammansättning både i politiskt hänseende och i övrigt skall kunna tillgodoses.I lagen bör vidare föreskrivas att valet förrättas av eller, om deti länet finns kommun som inle ingår i landstingskommun, av ochkommunfullmäktige med den fördelning dem emellan som regeringen bestämmer efterbefolkningstalen. Fördelningen i och böralltså ske med hänsyn till förhållandet mellan antalet invånare i länslandslingskommun och kommun resp. och läns landslingskommunoch . Efiersom befolkningstalen kan ändras från lid lill annan,anser jag alt del inle är lämpligt att fördelningen fastställs i lagen. Den böri stället bestämmas av regeringen. För , där det inle finns någon landstingskommun,behövs en särskild föreskrifl i lagen om alt valet förrättas av kommunfullmäkligei . Jag förordar vidare atl det i lagen föreskrivs all ensuppleant skall ulses för varje ledamot. Utöver vad jag nu har förordat behövsvissa ytteriigare föreskrifter som har samband med valet av ledamöter ochsuppleanter. Dessa föreskrifler är emellertid inte av sådanl slag alt debehöver las in i lag. Med slöd av 8 kap. 13 § första stycket RF kan de meddelasav regeringen. Jag förordar emellertid all en upplysning om all ytteriigareföreskrifter meddelas av regeringen tas in i lagen. 1del följande skall jag redovisa de föreskrifler som, om godtar vadjag har förordal i det föregående, enligt min mening bör tas in i länsstyrelseinslruktionen.Hit hör till en början bestämmelser om fördelningen av antalet ledamöter iMalmöhus län och . Befolkningstalen den 1 januari 1976innebär att landslingskommun skall utse nio, kommun fem,och läns landstingskommun fem och nioledamöter. Det bör vidare föreskrivas alt ledamot och suppleant skall vara kyrkobokfördi länet. Ytteriigare föreskrifter om valbarhet och behörighel behövs enligl minmening inle. Av 11 kap. 9 § RF följer emellertid att ledamot och suppleantskall vara svensk medborgare. Om ledamot eller suppleant upphör atl vara behörig,bör hans uppdrag förfalla. Medhänsyn lill intresset av atl olika politiska meningsriktningar blir företräddai styrelsen bör det liksom tidigare anges atl valet av ledamöter, under sammaförutsättningar som enligt kommunallagarna gäller för val som förrättas avlandsting och kommunfullmäklige, skall ske enligl lagen (1955:138) omproportionellt valsätt vid val inom landsling, kommunfullmäklige m. m. (ändradsenast 1972:231). Eftersom länsslyrelsen fortfarande komraer att vara enstatlig myndighet, finner jag det inte lämpligt alt göra 1976/77:19 6 beslämmelsemaom suppleanter i kommunala och landstingskommunala nämnder eller om inträde avny ledamot, när ledamot i sådan nämnd avgår, tillämpliga. Suppleanterna för ledamölernai styrelsen bör därför liksom vara personliga. Det medför atlbestämmelserna om proportionella val inte kan liilämpas på suppleantvalet. Omledamot eller suppleant avgår före tjänstgöringstidens utgång, bör liksomhittills ny ledamot eller suppleant ulses för återstående lid. 1 42 § länsstyrelseinslruktionenföreskrevs före den ändring som beslutades (SFS 1976:539) att deledamöter som utses genom val bör väljas så att bland dem både ochlandstingskommunal erfarenhet blir företrädd och så att de representerar olikadelar av länet. Vid statsmaktemas beslut om riktlinjer för en partiellomorganisation av den statliga länsförvaltningen (prop. 1970:103, SU 1970:132,KU 1970:34, rekr 1970:248, 308) fömtsattes att behovet av samordning mednäringsliv och arbetsmarknad skulle tillgodoses genom de ledamöter som Kungl. Maj:tskulle utse (prop. s. 159). beslut med anledning av prop.1975/76:168 innebar som jag har nämnt förul att fyra av styrelsens ledamöterskulle ha erfarenheter från näringslivet och arbetsmarknaden i länet. Jag anseratl det är angelägel alt erfarenheter av det slag som jag nu har nämnt blir representeradei styrelsen. En erinran om vikten av att så sker bör tas in i länsstyrelseinslruktionen.Det är enligt min mening inte nödvändigt att dessuiom uttryckligen föreskrivaatt ledamötema bör representera olika delar av länet. Slutligen bör föreskrifterom ledamötemas och suppleanternas mandattid las in i länsstyrelseinslruktionen.Mandattiden bör liksom vara och stämma överens med mandattidenför t. ex. förvaltningsutskott och kommunstyrelse. Den omständigheten atlsamtliga ledamöter, utöver ordföranden, skall ulses av utgör enliglmin mening inte skäl till ändring i de nuvarande bestämmelserna om beslutförhetoch omröstning i styrelsen. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen attantaga inora kommundepartementel upprättat förslag till lag om val av ledaraöteri länsstyrelses styrelse. Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och beslutar att genoraproposition föreslå atl antaga det förslag som föredraganden har laglfram.