prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — För 19751976 gäUde att importefterfrågan på papper och gruppen övriga industriprodukter växte snabbare än på stål och verkstadsprodukter. Även här går netto resultatet troligen i den riktningen att en eller annati procentenhet av andelsförlusten kan förklaras av vår exports speciella varusammansätt ning. Vad beträffar den rent råvambetonade delen avexporten gäller att den stmkturella olikheten i vamsammansättnirtgen jämförtmed dért övriga internationella handeln är nära nog total:' den svenska råväm- Prop.1976/77:100 Bilaga 1 Finansplanen 64 exportenbestår till sin huvuddel av trävaror, pappersmassa och järnmalm, medan dessavaror tiUsammans svarar för av världshandeln med råvaror. Dettaförhållande nödvändiggör en varuvis disaggregerad analys och bedömning. För ensådan uppläggning talar också att råvamexporten kan delas upp i ett tämligenbegränsat antal homogena vaiuslag. Genomgående även för råvarorna har varit attandelarna i avnämarländernas import fallit eller visat en stagnerande tendensunder och 1976. Trävaruexportens andelar sjönk kraftigt och lågdärefter stUl för att sedan ytterligare faUa en del under 1976.Massa- och järrmialmsexporten förlorade marknadsandelar i rätt betydande grad1975 och har sannolikt förlorat ytterUgare en del 1976. Närdet gäller att identifiera de faktorer som legat bakom de kraftigamarknadsandelsförluster som exporten åsamkats , kan detförst finnas anledning att framhålla att omväxlande vinster och förluster avmarknadsandelar kan betraktas som rimUga och normala inslag i självakonjunkturförloppet. Anledningen tiU detta är främst fasförskjutningarna mellanden svenska konjunkturcykeln och övriga länders konjunkturcykler. I lägen dåefterfrågan är dämpad i andra länder men hög i blir rimligtvisutbudstrycket på exportmarknaderna högre från konkurrentländerna än frånSverige. Detta kan ta sig dels det uttrycket att konkurrentema för en merförsiktig pris-politik än den svenska exportindustrin anser sig ha anledningtiU, dels att marknadsföringsintensiteten i övriga avseenden blir starkare frånkon- . Resultatet blir i båda dessa avseenden att Sverigeförlorar marknadsandeJar. Dessa kan sedan tas igen i ett läge då efterfrågetrycketi stället är högt utomlands men lågt i . Illustrationer till detta kan kanske lättast hämtasfrån råvarumark-naderna. När exempelvis den nordamerikanska efterfrågan påträvaror sjönk drastiskt 1973 och 1974 kom ett kraftigt ökat utbud att därifrånriktas mot avsättningsmarknader i - främst och de svenska marknadsandelarna sjönk. På samma sätt sjönk andelarav import av pappeismåssa 1974 1975 beroende på ett starkt ökatnordamerikanskt utbud. Om man studerar ett. stort aggregat av varor blirdet svårare att konkret påvisa effekter av ovannämnda slag. Närefterfrågetrycket i världsekonomin sjönk så utomordentUgt kraftigt såväl 1974som framför allt 1975, medan efterfrågan i den svenska ekonomin värjämföirelseyis god, är det emellertid högst troligt att liknande effektergjorde,sig gällande även för olika typer av bearbetade varor. Utbudstrycketfrån de utländska producenterna blev starkare än från de svenska, med resultatatt våra marknadsandelar sjönk. Till sannolikt en betydande del skedde dettavia effekter av prisbildnmgen. SärskUt 19741975 men även 19751976 stegvärldsmarknadspriserna för bearbetade varor väsentligt.långsammare 1 Preliminär nationalbudget 65 än de svenska exportpriserna (se tabell 3: 3). I viss månkan detta återföras på att kostnadshöjningarna varit lägre utomlands än iSverige. Exporten från en del andra länder med hög inflationstakt, främst Storbritannienoch , har kompenserats för detta genom effektiva va-lutadeprecieringar.Sverige har däremot hållit fast vid den starka D-marken i den västeuropeiska"valutaormen". Kronan har på detta sätt undergått en successivappreciering effektivt sett, vilket för de svenska exportföretagens delaccentuerat problemet med de jämförelsevis stora kostnadshöjningarna. Man kan därutöver, vad beträffarutvecklingen 19741975, konstatera att den svenska exportindustrin i högregrad än andra länders torde ha tagit ut de starkt ökade lönekostnaderna i formav prishöjningar. Detta kan utläsas av nedanstående uppställning överlönekostnaden per producerad enhet i tiUverkningsindustrin resp. exportprisernaför bearbetade varor i och andra . De sju största ' Exportpris för bearbetade varor 14 '/- 9'/= 3 Sammanvägningar med deras exportav bearbetade varor. De sju länder-n,i svarar för ca 70 9ä av totala export av bearbetade varor. För 19751976 blev som synesresultatet annorlunda: konkurrentländernas exportprisökning tycks ha varitnågot större än lönekostnads-ökningen medan för exportprisuppgångenaUtfort understeg lönekostnadsökningen. Icke desto mindre blev dock densvenska exportprishöjningen större än för konkurrentländerna. Sammanfattningsvis kan alltså sägasatt den svenska exporten gjort stora volymmässiga förluster av marknadsandelar1975 och 1976, beroende dels på kraftiga höjningar av exportens relativpris,dels också på direkta effekter av det höga efterfrågetrycket i relativtom-väriden som rådde i synnerhet . Därutöver har antagligen densvenska exporten missgynnats på grund av dessvarusammansättning. Man kan ha fog att påstå att vissaförlorade marknadsandelar för exporten är ett pris vi betalat när vi hållitaktivitetsnivån i ekonomin så högt uppe i jämförelse med övriga industriländer.Det kan också framhållas alt höjningen av relativpriset inneburit attexportens marknads- Prop.1976/77:100 Bilaga 1 Finansplanen Tabell 3: 2 export av bearbetade varor (exkl.fartyg) 19721977 1976 prel., , -13,3 5'/. -14'/" -11,6 6'/. SITC 58, exkl. 68 och 793. = Utom , ,, , , , och . ' , , ,, , , , , , och . Beräkningarna avsermellanalternativet för lönekostnadsökningen se kapitel 6. andelar räknat i löpande priser inte sjunkit särskiltmycket : en viss höjning 19741975 åtföljdes av en någotstörre sänkning 19751976.1 Effekterna på handelsbalansen av de starka volymnedgångarnai marknadsandelarna har således inte varit alltför påtagliga. Det saknas i stort sett historiskaerfarenheter av så starka förskjutningar i relativpriser och relativtefterfrågetryck som det nu varit fråga om. Därför är det svårt att ha någonpreciserad uppfattning om hur stor del av marknadsandelsförlusten som den enaoch den andra faktorn kan tänkas förklara. Inte minst är det dessutom svårt attavgöra i vilken grad tidsförskjutna effekter av dessa faktorer kan göra siggällande framöver. I synnerhet för mer sofistikerade produkter är det rimligtatt tro att den fulla volymeffekten av en relativprisförändring dröjer ganskalänge kanske . Kvantifieringen av sådana "latenta"marknadsandelsförlusler utgör ett utomordentligt besvärligt moment iexportprognosen . Förväntningarna om en snabbfortsatt expansion i världsekonomin har efterhand dämpats. Denekonomiska tUlväxten i OECD-området blev mycket kraftig första halvåret 1976men synes därefter ha reducerats påtagligt, tUI stor del sammanhängande med attlagerinvesteringarnas bidrag till tUlväxten kraftigt minskat. 1 Med hjälp av förhållandevislättillgänglig OECD-statistik över utrikeshandeln kan utläsas att den svenskaandelen av lolala import i löpande priser faktiskt steg någotförsta jämfört med . Detta är ett utslag ihuvudsak av den ovannämnda kraftiga uppgången i utförseln av fartyg. 1 Preliminär nationalbudget 67 tillväxten 19761977 väntas nu bU något lägre än19751976, vilket i huvudsak kan återföras på lägre bidrag frånlagerinvesteringarna. De fasta investeringarna väntas däremot växa snabbare19761977 än 19751976; i synnerhet gäller detta industriinvesteringarna.Investeringsökningen väntas likafullt bli långsammare än i motsvarande fas itidigare konjunkturcykler, främst beroende på det ännu i slutet av 1976relativt låga kapacitetsutnyttjandet i flertalet länder. Om man väger samman BNP-tillväxtenför de olika länderna med deras andelar i export blir resultatet enungefär lika stor tillväxt 1977 som 1976, båda åren. Denna från Sverigeshorisont således gynnsammare bild av den ekonomiska utvecklingen i OECD-områdettillkommer genom att tillväxten i några för export speciellt viktigaländer , och väntas bli större 1977 än 1976.Marknadstillväxten för export ay bearbetade varor till OECD-områdethar. Ukväl beräknats bli rätt mycket lägre 1977 än 1976, jämfört med 12 1/(se tabell ,3: 1). Detta är främst ett utslag av den lägre tillväxten ilagerinvesteringarna. Marknadsbedömningen implicerar:följande iniportelasticiteter för import av bearbetade varor medavseende på BNP och industriproduktion (allt baserat på sammanvägningar medandelar i export): Elasticitet med avseende på BNP 3,2 2,3 Elasticitet med avseende på industri produktionen 2,2 2,0 Bedömningen av den svenskaexportens marknadsandelar 1977 utgör av flera skäl ett särskilt osäkertprognosmoment. Det har förutsatts att relativprishöjningen för exporten under1975 och 1976 kommer att få ett visst fortsatt negativt genomslag på andelarnaunder 1977. Detta antas dock i någon mån kunna motverkas av att skiUnaden iefterfrågetryck mellan och den övriga världen krympt en del 1976 ochsannolikt fortsätter att krympa något även 1977. Vad man slutligen tror om denrelativa exportprisutvecklingen har naturUgtvis sin betydelse förandelsantagandet. Världsmarknadspriserna förbearbetade varor (uttryckt i genomsnittliga nationella valutor) steg mycketobetydligt under loppet av 1975. Under loppet av 1976 har prisuppgången återblivit klart starkare. För 19761977 har räknats med en ökning ivärldsmarknadspriset för bearbetade varor på uttryckt i genomsnittliganationella valutor. 1 Ökningen mellan kalenderårsgenomsnitfen1974 och 1975 blev däremot avsevärd beroende på en mycket stark ökning underloppet av 1974. 1976/77:100 Bilaga 1 Finansplanen 68 Tabell 3: 3 Prisutvecklingen för bearbetade varor19721977 Procentuell förändring (1) i nationella valutor (2) i US dollar 7'/= (3) i svenska kronor -0,7 -1,8 Beräkningarna avsermellanalternativet för lönekostnadsökningen se kapitel 6. Denna bedömning innefattar ett antagande om att de mestbearbetade produkterna (verkstadsprodukter m. uppvisar en successivt någotavtagande ökningstakt medan de mer stapelvarubetonade delarna (t. ex. stål ochpapper) får en accelererad ökningstakt. Den prognoserade uppgången ivärldsmarknadspriset för bearbetade varor blir omräknat i svenskt mynt endastdrygt , vid standardantagandet om oförändrade växelkurser från slutet av1976. Detta betyder att kronan p. g. a. utvecklingen under loppet av 1976effektivt sett revalveras med mellan genomsnittslägena 1976 och1977, trots den formella nedskrivning av kronan gentemot bl. a. D-marken somvidtogs i mitten av oktober 1976- Vad beträffar de svenskaexportpriserna gäller att det mellersta av de alternativ förlönekostnadsutvecklingen 19761977 som presenteras i kapitel 6 har beräknatsvara förenligt med en expoitprisökning för bearbetade varor på drygt 5 %19761977 vid i stort sett bibehåUna vinstmarginaler i exportföretagen. Dettaskulle innebära i huvudsak oförändrade relativpriser för exporten under 1977.Vid det lägre löne-kostnadsalternativet kan exportprisökningen begränsas tillca 1976 1977 utan att vinstmarginalerna påverkas negativt; vid det högrealternativet har här räknats med en prisökning på . De svenska marknadsandelarna förexporten av bearbetade varor till OECD-området har vid oförändraderelativpriser 1977 bedömts komma att minska i volym 19761977 (tabeU 3:1). Detta betyder att exportökningen skulle stanna . Denna bedömninghar som förutsättning det mellersta av de tre lönekostnadsalternativen. Vid detlägre alternativet kan andelsförlusten antas bli någon procentenhet mindre tillföljd av den mer förmånliga relativa prisutvecklingen; vid 1 Noga räknat blirrelativprishöjningen (se tabell 3:3). Detta tal motsvarar en långsiktigtendens för relativpriset att växa aningen snabbare än världsmarknadspriset möjligen ett utslag av något systematiskt "mät-iel". det högre alternativet åter, blir andelsförlusten någonprocentenhet större. Det bör påpekas att, med hänsyn till de tidsförskjutnaeffekter som variationer i relativpriset antas ha, utfallet förlönekostnadsutveckUngen 19761977 kan påverka marknadsandelarna även 1978 och1979. I avsnittet ovan om exportensmarknadsandelar gjordes den bedömningen att en mindre delav marknadsandelsförlus- Tabell 3: 4 Exportutvecklingen för olika varugrupper19751977 Enligt mellanalternativet (alt. II) för lönekostnadsökningen ]9761977 i. kr. Pris (enhetsvärde) -13,2 -11,2 -38,5 15'/. -43,0 -12,0 -13,2 -28,3 -11,7 -29,0 4'/= -27,4 -0,1 -19,6 -9,7 -14,7 -2,4 - 4'l, --12,7 -12,7 -12,0 -23,9 Totalexport enligt nationalräkenskapernas beräkningsmetoder 72 012 80 770 88 870 -8,9 ' Papper och papp, järn och stål,verkstadsprodukter samt övriga industriprodukter, utom elektrisk ström. - Export exkl. fartyg minus de i not 1 nämndavarugrupperna. ' För en teknisk kommentar, se inledningen till kap. 3 ireviderad nationalbudget 1976. Anm. exportvärden enligtutrikeshandelsstatistiken. Värdena är baserade på utvecklingen underårets tio första månader. Uppgifterna avser prognoser. I preliminärautfall och i prognoser är värdeuppgifterna avrundade till 5- resp. lO-tal milj.kr. och de procentuella förändringarna till närmaste hela resp. halva tal. Källor: och . Prop.1976/77:100 Bilaga 1 Finansplanen 70 ternadessa är troligen kunde återföras på att exporten av bearbetade varormissgynnades genom dess varustmktur. Beträffande 1977 tycks förhållandetsnarast vara det omvända. import av stål, papper ochinvesteringsvaror, produkter som upptar jämförelsevis höga andelar i densvenska exporten, torde komma att stiga, snabbare än ländernas totala iniportav.bearbetade varor. Hade inte den svenska exporten haft denna med hänsyn tillden väntade efterfrågan förmånliga varusammansättning, skulle andelsförlusten,på det sätt den beräknas, sannolikt ha blivit någon procentenhet större. Inbegripet antaganden om exporten av bearbetadevaror till länder utanför OECD-området (se tabell 3: 2) resulterarbedömningarna i en volymökning av exporten av bearbetade varor på ca 61/2%1976 1977. Exporten till väntas utveckla sig mer gynnsamt än exportentill . Detta gäller naturligtvis främst OPEC-länderna där densvenska exporten både 1975 och 1976 synes ha ökat sina marknadsandelar möjligen sammanhängande med att det svenska varusortimentet varitsärskilt'attraktivt för dessa länder. Exporten till de icke-oljeproducerandeu-länderna (i huvudsak överensstämmande med gruppen "Andra länder" itabell 3: 2), som föll tillbaka kraftigt och 1976 på grund av den dåligafinansiella situationen för flertalet av dessa länder, beräknas kunna uppvisaen relativt god ökning 19761977, i takt med att deras förstärkta exportinkomsterefter hand används till ökad import. Bland de oHka del varugrupperna av bearbetade varorväntas exporten av papper och stål uppvisa betydligt högre ökningstal mellankalender-årsgenomsnitten 1976 och 1977 än den totala exporten av bearbetadevaror (se tabell 3: 4). Till viss del är dessa höga tal ett resultat av enmycket snabb expansion under loppet av : både pappers- och stålexportenberäknas ha vuxit med i årstakt meUän de båda halvåren 1976.Huvuddelen av de bearbetade varorna (dvs.i verkstadsprodukter och gmppenövriga industriprodukter) väntas få lägre export-volymökningar 19761977, kring5 %. ' Råvaruexporten har 19761977 totalt sett beräknatsstiga något snabbare än exporten av bearbetade varor. Järnmalmsexporten väntasstiga med . Denna prognos är emellertid ganska osäker. Dels är stålkonjunkturen1977 aUmänt sett svårbedömd den visade en del oroande svaghetstendenser påhösten 1976 efter ett starkt uppsving men dessutom är detosäkert om man kan undvika ett kraftigt faU i marknadsandelarna. Detpotentiella utbudet av malm från utomeuropeiska malmgruvor har ökat kraftigt desenaste åren och dessa gruvor har fortfarande fördelen av låga fraktsatser videxport till . Trävamexportens marknadsutsikter ter sigrelativt dystra efter att ha bedömts positiva tidigare . 1 Preliminär nationalbudget 71 stadsbyggandet i har reviderats ned kraftigtoch ett fall i trävaruexporten 19761977 framstår nu som troligt. Denkanadensiska konkurrensen i blir sannolikt märkbar även 1977.Massaexporten torde däremot kunna öka sina marknadsandelar 1977. Den nordamerikanskamassaindustrins exportutbud lill väntas efterhand minska, i samband medatt den egna papperstUlverkningen expanderar. Farfygsexporten reduceras kraftigt1977 efter att 1976 med aU sannolikhet ha nått sin högsta nivå under hela1970-talet. Den utomordentligt låga beställningsaktiviteten vad gäller tankfartygsbyggenalltsedan 1974 börjar nu visa sig i de faktiska utleveranserna. Enligt preliminära beräkningarökade importvolymen med . Förloppet över åretindikerar emellertid en betydligt mer expansiv utveckling. Efter att motslutet av 1975 ha fallit tillbaka till en mycket låg nivå vändeimportutvecklingen kraftigt uppåt. Från ändra ökade importen sålunda nied i årstakt. MeUan halvåren1976 bromsades dock ökningstakten upp. Den relativt kraftiga importexpansionen under loppet av1976 får ses mot bakgrund av den kraftiga tillbakagången året innan. Importenhar genomgått markerade svängningar och uppvisarsåledes en betydligt större variation än den inhemska efterfrågan sammantaget.Detta hänger troligen samman med att konjunkturkäns-ligheten är särskilt starkinom de användningsområden där importinnehållet är förhållandevis stort.Utvecklingen av lagren som har ett mycket stort iraportinnehåU påverkar importen i mycket hög grad. Ser man till hela industrin skedde etticke obetydligt negativt lager-omslag- tUl . Om man emellertid exkluderar de branscher (gruvor ochmineralbrott samt skogsindustrin) vars efterfrågan för insatsvaror ochhalvfabrikat ej riktas mot utlandet annat än i liten utsträckning, varlagerinvesteringarna i stället i stort sett oförändrade. Handelnslagemtveckling verkade dock klart im-portuppdrivande under första halvåret 1976då ett stort positivt lageromslag noterades. Mellan halvåren 1976 har däremotlagemtvecklingen såväl vad gäller handeln som industrin utövat en återhållandeverkan och 1 De anförda volymberäkningarna ärbaserade på utrikeshandelsstatistikens enhetsvärden. Med de kalkylmetoder somtillämpas i nationalräkenskaperna framkommer en avsevärt störreimportvolymökning frän 1975 till 1976, . Olikheten mellan dessaberäkningsresultat hänför sig dels till deflateringsme-toderna, dels tillimportens redovisning i tiden. Jämför not till tabel! 3: 5. - Inkl. varvens varor i arbete.Dessa är ej medtagna i diagram 7: 6 över lagerutvecklingen. Prop.1976/77:100 Bilaga 1 Finansplanen Exportutvecklingen, totalt och för vissavarugrupper 1970-1977 Milj. kr.1968 års priser. 19 000 17000 15 000 70 71 72 73 74 75 76 77 70 71 72 73 74 75 76 77 21000 19 000 17000 1800 1700 1600 1500 1400 1300 1200 1100 1000 1500 1400 1300 1200 \ ---'' Verkstads produkter, exkl. fartyg Export, exkl. fartyg '\.-. sålunda bidragit till att dämpa importens ökningstaktmellan halvåren 1976. Den relativt höga tillväxten i denprivata inhemska konsumtionen 1976 verkade för importens del i klart uppdrivanderiktning. Främst har konsumtionen av varaktiga varor och däribland personbilarökat mycket kraftigt. uppvisade även konsumtionen av övriga varor enmarkerad uppgång, dock lägre än för varaktiga varor. I expansiv riktning haräven maskininvesteringarna verkat. För dessa skedde sålunda ett omslag fråntiUbakagång på 3 1/1975 till ökning på 1976. En speciell faktor somockså bidrog till en ökning av importnivån 1976 var väderleken. Till skillnadfrån 1975 med dess höga vintertempe- Tab2ll 3: 5 Iniportutvecklingen för olika varugrupper19751977 enligt alternativ II förlönekostnadsutvecklingen Importvärde, milj. kr. Pris (enhetsvärde) 1975' 1976 1977 -3,0 "5,5 -1,1 -0,5 trävaror, massa samt papper -23,0 -2,5 -10,9 - -12,5 5,5 -4,6 -9,3 -6,5 1,5 -3,5 -2,9 -7,5 9 -13,6 -5,8 -39,4 - -13,5 57,5 -5,4 -3,1 Total import enligt national- -3,3 ' De volymmässiga förändringarna är baserade påkorrigerade imporlvärden . = För en teknisk kommentar se inledning till kapitel 3 ireviderad nationalbudget 1976. Olikheten mellan de två angivnatotalserierna hänför sig dels till defiateringsmetoderna, dels till importensredovisning i tiden. För att säkerställa jämförbara tidsserier har nämligenSCB, med tillämpning inom bl. a. nationalräkenskaperna, gjort omräkningar avtotala importvärdet för respektive månader och därigenom sökt eliminera dentidsförskjutning som uppkommit genom införandet av nya tullrutiner. Anm. importvärden enligtutrikeshandelsstatistiken. Värdena är baserade på den faktiskaimportutvecklingen . Samtliga uppgifter för 1977avser prognoser. I tabellen är värdeuppgifterna avrundadetill närmaste hela 5- resp. 10-tal milj. kr. och de procentuella förändringarnatill närmaste hela resp. halva tal. Källor: och . Prop.1976/77:100 Bilaga 1 Finansplanen 74 raturervar 1976 kallare än normalt beroende på en kall vårvinter. Detta liksom en lågtillrinning till de svenska vattenmagasinen höjde förbrukningen och därmedimporten av petroleumprodukter. I klar återhållande riktning har däremotindustrins svaga produktionsutveckling verkat. De ovan uppräknade expansiva faktorerna torde emellertidej till fullo kunna förklara den relativt kraftiga importökningen under loppetav 1976. Sannolikt har en ökning av importbenägenheten skett till1976. Svårigheterna att kvantifiera denna effekt är dock betydande. beräknas importen uppvisa en fortsatttillväxt och ökningen beräknas uppgå till . HärtUl bidrar i viss månen beräknad stor import av fartyg. Räknat exkl. fartyg blir importökningen caen procentenhet lägre. Liksom är den förutsedda utvecklingen i storutsträckning en följd av att den privata konsumtionen väntas fortsätta att ökaoch i förhållandevis stark takt. Likaså bidrar en beräknad ökning avinvesteringsaktiviteten för maskiner. Även lagerutvecklingen inom handelnväntas verka i ökande riktning även om effekten därav blir klart mindre 1977 än1976. Industrins förbmkning av råvaror och halvfabrikat väntas visa enexpansivare utveckling än 1976. Den enda faktor av betydelse som väntasverka i återhållande riktning 1977 är utvecklingen av industrins lager där ettbetydande negativt lageromslag väntas komma till stånd. Även om man exkluderarde branscher som har ringa betydelse för importen väntas omslaget bli negativtoch av betydande storlek. Generellt har räknats med att importbenägenheternastiger. Den svenska industrins relativt sett höga prisutveckling och 1976fortsätter att verka även in på 1977 med en fortgående omfördelning frånhemmaproducerade varor till importvaror. Härtill kommer effekterna av denreella appreciering av den svenska kronan som enligt här gjorda antaganden ägerrum , vilket också bidrar till ett högt importtryck på densvenska marknaden. Importökningen av jordbruks-, skogsbruksprodukteroch fisk uppgick till ca 5 1/19751976. Starkt bidragande till ökningen fördenna grupp har varit snabbt stigande import av skogsbruksprodukter.Mellan 1976 och 1977 väntas importen av skogsbruksprodukter öka endastobetydligt och för hela gruppen väntas importen i stort sett stagnera. Importenav mineraliska produkter, som till största delen består av råolja, ökade med ca15 % 19751976. Råoljeinförseln steg markant som ettresultat av de betydande kapacitetstillskott på raffinaderisidan som togs ibruk . väntas importökningen för råoljadämpas klart. För flertalet övriga mineraliska produkter beräknas importenuppvisa ökningar efter en markerad tillbakagång 19751976. Livsmedelsimporlenökade relativt kraftigt 19751976 efter en en- Bil.1 Preliminär nationalbudget 75 dastobetydlig ökning året innan. Inriktningen av den privata konsumtionen väntasför 1977 innebära eu fortsatt och något snabbare ökning förlivsmedelskonsumtionen och i enUghet härmed väntas importen avlivsmedelsprodukter öka i något uppdragen takt 19761977. Införseln av petroleumprodukter har under de tvåsenaste åren upp visat kraftiga minskningar.