prop · G00318 · 1976-12-31 00:00:00 — omändring i bokföringslagen (1976:125) och aktiebolagslagen (1975: 1385), m. m.; Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upplagils i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. 1propositionen läggs fram förslag till vissa smärre ändruigar i den nyabokföringslagen och den nya aktiebolagslagen. I bokföringslagen avser förslagenbestämmelserna om räkenskapsår och om mikrofilmning av arkivhandlingar. Iaktiebolagslagen berörs bl. a. vissa bestämmelser om bolagsstämma. Ändringarnaföreslås träda i kraft , dvs. med bokföringslagenoch aktiebolagslagen. 1 1976/77.1 saml Nr 18 Lagom ändring i bokföringslagen (1976:125) Härigenomföreskrives att 1, 12, 22 och 23 §§ bokföringslagen (1976:125) skall ha nedanangivna lydelse. Näringsidkareär bokföringsskyldig enligt denna lag. Detsamma gäller aktiebolag, handelsbolagoch ekonomisk förening, även om bolaget eUer föreningen ej utövarnäringsverksamhet. Enskildperson som driver jordbmk eller skogsbmk är ej på grund därav bokföringsskyldigenUgt denna lag. Hyr enskUd person ut byggnad eUer del av byggnad föreligger bokföringspUktpå grund därav endast om verksamheten är att anse sora hotell- eUer pensionalrörelseeller omfattar mer än två lägenheier sora regelraässigt uthyres och ej utgördel av egen bostad. Staten,koramun, landstingskommun, kommunalförbund, församling och kyrklig samfäUighetär ej bokförmgsskyldiga enUgt denna lag. Besläramelsemai 1121 §§ Bestämmelserna i 11 och 13 äger ej lillämpning på enskild nä- 21 §§ äger ej tiUämpning på en- ringsidkare som driver sin verk- skild näringsidkare som driver sin samhet utan biträde av flera än verksamhet utan biträde av flera två årsansläUda personer och i än två årsanstäUda personer och i vars rörelse den årliga brutto- vars rörelse den årliga brutto omsättningssumman understiger omsättningssumman understiger . Annat räkenskapsår än kalenderår (bmteträkenskapsår) skaU omfatta tiden den 1 , den 1 juliden 30 junieller den 1 septemberden . Föreligger synnerliga skäl, kanregeringen eller myndighet som regeringen bestämmer medge alt annan period avtolv hela månader skall utgöra räkenskapsår. När bokförmgsskyldighetinträder eller räkenskapsåret lägges om, får räkenskapsåret avse eller utsträckas att omfatta högst aderton månader. Avkortning avräkenskapsåret får också göras ora bokföringsskyldigheten upphör, TUlämpasbrutet räkenskapsår, får omläggning av räkenskapsåret ske till kalenderår. Iannat fall får omläggning av räkenskapsåret ej ske med mindre tillstånd därtillges av länsslyrelsen. Densora är bokföringsskyldig i Den sora är bokföringsskyldig i fråga om flera rörelser skall an- fråga om flera rörelser skaU an vända samma räkenskapsår för vända sarama räkenskapsår för dessa, om ej synnerliga skäl för- dessa. Föreligger synnerliga skäl, anleder annat. För att få samma kan regeringen eller myndighet 1976/77:18 3 räkenskapsårför flera rörelser får som regeringen bestämmer medge omläggning av räkenskapsår ske att olika räkenskapsår får använ- utan särskilt tillstånd. Vad nu sagts das. För att få samma räkenskaps- äger motsvarande tillämpning år för flera rörelser får omläggning inom koncern. av räkenskapsår ske utan särskilt Fjärde stycket äger motsvarande tillämpning på räkenskapsår inomkoncern. Allträkenskapsmaterial skall bevaras i ordnat skick inom landet under minst tio årfrån utgången av det kalenderår då räkenskapsåret avslutades. Vad nu sagts gäUerockså avtal och andra handUngar av särskUd betydelse för alt belysa rörelsensekonomiska förhållanden. Skyldighet att somräkenskapsmaterial bevara material enligt 10 § första stycket 3 upphör, omregistrerade uppgifter på betryggande sätt föres över till vanlig läsbar formeller till film eller annat material med registreringar i milcroskrift som kanläsas med försloringshjälpmedel. Omsärskilda skäl föreligger, får för visst fall tUlåta, alträkenskapsmaterial i vanUg läsbar form förstöres före utgången av den i förstastycket angivna tiden. Materialet skall därvid under betryggande formermikrofilmas eller kopieras på likvärdigt sätt. Kopiorna skall ordnas så attsökta uppgifler lätt kan återfinnas och läsas samt bevaras som ålerslårav den i första stycket angivna tiden. Tillståndsom avses i tredje stycket medges dock av bankinspektionen ellerförsäkringsinspektionen när det gäller rörelse som står under respektivemyndighets tillsyn. Mot länsstyrelses beslut enligt Mot myndighets beslut enligt dennalag föres talan hos rege- denna lag föres talan hos rege ringen genom besvär. ringen genom besvär. Dennalag träder i kraft . 1976/77:18 4 Lagom ändring i aktiebolagslagen (1975: 1385) Härigenomföreskrives alt 9 kap. 1 och 5 §§ samt 11 kap, 10 § aktiebolagslagen (1975:1385) skall ha nedan angivna lydelse. Aktieägarnasrätt att besluta i bolagets angelägenheter utövas vid bolagsstämma. I avstämningsbolagtillkommer rätten att deltaga i bolagsstämma den som upptagits som aktieägare isådan utskrift av aktieboken sora avses i 3 kap.13 § andra stycket. Ibolagsordningen kan bestäm- I bolagsordningen kan bestäm mas att aktieägare för att få del- mas att aktieägare för att få del taga i bolagsstämma skall anmäla taga i bolagsstämma skall anmäla sig hos bolaget senast viss dag, sig hos bolaget senast den dag som före stämman. anges i kallelsen till stämman. Denna dag, som ej får vara sön- Denna dag får ej vara söndag, dag, annan allmän helgdag, lördag, annan allmän helgdag, lördag, , eller ny- raidsommarafton, eller årsafton, skaU anges i kallelse till nyårsafton och ejinfalla tidigare stämman. än femte dagen före stämman. Aktiesom tillhör bolaget eller dess dotterföretag kan ej företrädas vidbolagsstämman. Sådan aktie skall ej medräknas när för giltigheten av besluteller utövande av befogenhet fordras samtycke av ägare till viss del avaktierna i bolaget. efter utgången av varje räkenskapsår skall hållas ordinariebolagsstämma. Vid sådan stämma skall årsredovisningen och revisionsberättelsensärat, i moderbolag, koncernredovisningen och koncernrevisionsberättelsenframläggas. Vidstämman skall beslut fattas 1, om fastställelse avresultaträkningen och balansräkningen samt, i moderbolag,koncernresultaträkningen och koncernbalansräkningen, 2, om dispositioner beträffan- 2, omdispositioner beträffande de vinst eller förlust enligt den bolagets vinsteller förlust enligt fastställda balansräkningen eller, den fastställdabalansräkningen, imoderbolag, den fastställda koncernbalansräkningen, 3, om ansvarsfrihet åtstyrelseledamöterna och verkställande direktör, 4, i annat ärende sora ankommer påstämman enligt denna lag eller bolagsordningen. Medbeslut i fråga sora avses i andra stycket 13 skall dock anstå till fortsaltstämma, om majoriteten eller en minoritet beslående av ägare lill en tiondel avsamtliga aktier begär det. Sådan stämma skall hållas minst en och högst tvåmånader därefter. Ytterligare uppskov är ej tUl-låtel. Prop.1976/77:18 5 11kap, 10 § 1 moderbolag skall, utöver årsredovisning för moderbolaget, för varjeräkenskapsår avges koncernredovisning bestående av koncernresultaträkning och koncembalansräkning.Redovisningen skall hänföra sig tUl balansdagen för moderbolaget. Företag,som hör till samma koncern, skall ha samma räkenskapsår, om ej synnerliga skälföranleder annat. Bestämmelsernai 3 § äger raotsvarande tillämpning på koncernredovisning ochkoncernrevisionsberättelse. Dennalag träder i kraft . Lagom ändring i lagen (1975:1386) om införande av aktiebolagslagen (1975:1385) Härigenomföreskrives att 15 § lagen (1975: 1386) om införande av aktiebolagslagen(1975:1385) skall ha nedan angivna lydelse. Bestämmelserna i 8 kap. 1 §,10 kap. 3 § första, andra och fjärde styckena samt 10 kap. 4 §aktiebolagslagen (1975: 1385) tillämpas från och med första ordinariebolagsstämma som hålles efter lagens ikraftträdande. IntiU dess tiUämpas istället motsvarande äldre bestämmelser. Beslutenligt 10 kap. 3 § tredje stycket nämnda lag får meddelas före den 1 januari1977. Innehåller bolagsordningen bestämmelse om föranmälan för deltagande ibolagsstämma, får sådan bestämmelse tillämpas intill dess beslut ombestämmelsens upphörande eller ändring till överensstämmelse med 9 kap. 1 §tredje stycket aktiebolagslagen har blivit registrerat. Vad som sagts nu gällerdock endast om bolagsstämman hålls före utgången av . Dennalag träder i kraft . Närvarande:statsministem , ordförande, och statsråden , Ahlraark, Roraanus,, , , , , , AsUng, Söder, ,Mundebo, Krönraark, UUslen, , , , Propositionom ändring i bokföringslagen (1976:125) och aktiebolagslagen (1975:1385), m. m. Aktiebolagslagen(1975: 1385), ABL, och bokföringslagen (1976: 125), BFL, träder i kraft den 1januari 1977 (prop. 1975:103, LU 1975/76: 4, rskr 1975/76: 114; prop. 1975:104, LU 1975/76: 15, rskr 1975/76: 205). Från olika myndigheler ochorganisationer har framförts önskemål om att vissa smärre ändringar i de bådalagarna görs före , Riksskatteverkethar i skrivelse hemställt om ändringar i BFL och jordbmksbokföringslagen(1951: 793) grundade på en till skrivelsen fogad promemoria av den s. k. RS/,som är en för och statskontoret gemensam arbetsgrupp rörandeorganisation och arbetsformer för taxeringen i första instans. Eflerremiss har yttranden över skrivelse avgetts av kammarrätten iSundsvall, bokföringsnämnden, lantbruksstyrelsen, , länsstyrelsernai och , företagsskatteberedningen (Fi 1970: 77),, Föreningen revisorer, , (), , , Svenska revisorsamfundet, Sverigeshantverks- och mdustriorganisalion (SHIO), , och . ansluter sig till det av Svenska revisorsamfundet avgivnayttrandet. LRF hänvisar i sitt yttrande till ett inom Lantbrukarnas skaltedelegationupprättat utlåtande. ansluter sig också till dettautlåtande. 1976/77:18 7 Eftersamråd med chefen för tar jag nu upp endast frågan omändring i BFL. Frågan om ändring i jordbruksbokföringslagen övervägs inomfinansdepartementet. Bankinspektionenoch försäkringsinspektionen har i skrivelser den 6 resp. hemstäUtom viss lagändring avseende frågan om förvaring av räkenskapsmaterial i bank-resp. försäkringsinrälining. har avgett yttrande överskrivelserna. , , Föreningen revisoreroch , i det följande kallade organisationema,har i skrivelse hemställt om vissa ändringar i ABL, Iskrivelsen tas också upp frågan om skyddet för innehavare av bl. a. konvertiblaskuldebrev i händelse av mellankommande aktiekapitalökning m. m. Denna frågatorde efter närmare utredning få övervägas i annat sammaiUiang. 2 Bestämmelser om räkenskapsår 2.1GäUande ordning fr. o. m. EnligtBFL är i princip alla näringsidkare bokföringsskyldiga, dvs. envar somyrkesmässigt driver verksamhet av ekonomisk art. Undantag görs dock bl. a. förenskild person som driver jordbruk eUer skogsbmk. I frågaom dessa näringsgrenar är i stäUet bestämmelserna i jordbmks bokföringslagen (1951:793) tillämpliga. Någon saraordning mellan denna lag och BFL har inte skett. BFLinnehåller utförliga bestämmelser om både löpande bokföring och årsbokslut.Sistnämnda bestämmelser upptas i 1121 §§. II §skaU den löpande bokföringen för varje räkenskapsår avslutas med ett årsbokslut sora består av resultaträkning och balansräkning, I de föl jande paragraferna lämnas föreskrifter bl. a. om hur dessa bokslulshand- lingar skall ställas upp och hur olika slags tillgångar skall värderas. Bestämmelsernaom räkenskapsår, som finns i 12 §, har i huvudsak följande innehåll. Räkenskapsåretskall omfatta tolv hela månader och sålunda utgå vid månadsslut. Från dennaregel gäller vissa undantag som inte är av intresse i detta sammanhang. Somregel förutsätts räkenskapsåret sammanfalla med kalenderår. Det är emellertid tiUåtetatt använda s. k. brutet räkenskapsår, om detta förläggs så att det slutarendera , eller . Andra brutnaräkenskapsår är i princip inte tiUåtna, Om synnerliga skäl föreligger, kan dockden bokföringsskyldige efter särskild dispenspröviung medges rätt att somräkenskapsår ha annan period av tolv hela månader. är (se SFS 1976:132). Beträffande bokföringspliktiga rörelser som är i verksamhetvid lagens ikraftträdande finns en särskild övergångs- 1976/77:18 8 bestämmelse(punkt 5) om successiv anpassning till de nya reglerna om vilka tidsperiodersom får utgöra räkenskapsår. Bokföringsskyldigsom tUlämpar bmtet räkenskapsår är oförhmdrad alt lägga om räkenskapsåret tUlkalenderår, om han finner delta vara lämpligare. Utgör kalenderåretredovisningsperiod, får däremot övergång tiU brutet räkenskapsår inte ske medmindre tiUstånd därtill ges av . Sådant tUlstånd fordras också omden bokföringsskyldige vill växla mellan olika brutna räkenskapsår (t. ex. frånden 1 till den 1 juUden ). Densom är bokföringsskyldig i fråga om flera rörelser skall använda sammaräkenskapsår för dessa, om inte synnerliga skäl föranleder annat. Motsvarandegäller enligt 11 kap. 10 § ABL i fråga om företag som tillhör sammaaktiebolagsrättsliga koncem. För att göra det möjUgt att i här avsedda faUanvända enhetUgt räkenskapsår för de olika rörelsema eller företagen, fårerforderlig omläggning av räkenskapsår ske utan särskilt tillstånd. Beslämmelsemaom årsbokslut i 1121 §§ äger enUgt 1 § fjärde stycket inte tillämpning påenskild näringsidkare som driver sin verksamhet utan biträde av flera än två årsanstäUdapersoner och i vars rörelse den årliga bmttoomsättningssimiman understiger . Undantagsregeln, som infördes av (se LU 1975/76: 15),innebär att utpräglade småföretagare inte är tvungna att upprätta de i lagenföreskrivna bokslutshandlingarna. De får i stället, om de finner delta varaenklare, avsluta den löpande bokföringen med sådana sammanställningar av räkenskapernasom krävs för att en näringsidkare skall kunna fullgöra sui deklarationsskyldighet,t. ex, låta de ifyllda uppgifterna på självdeklarationens rörelsebUaga R 1ersätta etl raed ledning av 1121 §§ BFL upprättat årsbokslut. Riksskatteverketframhåller att BFL saknar regler om tiUämpUgt räkenskapsår för den grupp avnäringsidkare som enUgt 1 § fjärde stycket är undantagna från tillämpningen av bestämmelsemaom årsbokslut i 1121 §§. Enligt verkets mening bör lagen kompletteras medsådana regler, vilka bör träda i kraft som lagen i övrigt. Verkelförordar följande reglering. För näringsidkare som omfattas av undantagsregelnoch vars löpande bokföring inte avslutas med ett årsbokslut bör räkenskapsåretalltid utgöra kalenderår. Om en närmgsidkare inora denna grupp frivilligtavslutar sin löpande bokföring med fullständigt årsbokslut, bör han emellertidfå använda bmtet räkenskapsår enligt samma regler som gäller för övrigabokföringsskyldiga. Verket pekar också på att det altemativt kan övervägas attgöra bestämmelserna om räkenskapsår i 12 § genereUt tiUämpliga, dvs. 1976/77:18 9 somutnyttjar möjUgheten att inte behöva upprätta resuUaträkning och balansräkning.En annan möjlighet är enUgt verkets uppfattning alt göra kompletteringen i 20 §taxeringslagen (1956: 623). Verketföreslår vidare att det i BFL införs en föreskrift om att samma räkenskapsår iprincip skall användas för samtliga rörelser, om näringsidkare som ärbokföringsskyldig enUgt BFL driver rörelse i form av jordbruk ellerskogsbruk. Slutligenförordar verket att möjligheten att använda olika räkenskapsår inom en aktiebolagsrättsligkoncern eller när bokföringsskyldigheten omfattar flera enskilda rörelser görsberoende av en dispensprövning. Huvudregeln ora gemensamt räkenskapsår i dessafaU skulle i praktiken komma att sakna betydelse, om inte imdantagsregelns tUlämpninggörs beroende av dispens. Verket föreslår en komplettermg av övergångsbestämmelserna(punkt 1) så att föreslagen dispensprövning kan ske redan före den 1 januari1977. Dei skrivelse framförda ändringsförslagen lämnas helt utanerinran av i , ,lantbruksstyrelsen och . Förslagetom att BFL bör förtydUgas, såvitt avser räkenskapsåret i mindre rörelser,tillstyrks också av övriga remissinstanser. Altemativet att i stället föra inkompletterande bestämmelser härom i 20 § taxeringslagen avstyrks av deremissinstanser som uttalar sig i frågan. fiims det två oUka sätt att lösa frågan om hur BFL skallförtydligas på förevarande punkt. Den ena lösningen innebär att näringsidkaresom avses i 1 § fjärde stycket och vars löpande bokföring ej avslutas med ettårsbokslut skall ha räkenskapsår som sammanfaller med kalenderåret. Den andralösningen innebär att bestämmelserna i 12 § görs genereUt tillämpliga, dvs.oberoende av huruvida i det enskUda fallet årsbokslut har upprättats eller ej. Denförstnämnda lösnmgen har biträtts av några remissinstanser. FöreningenAuktoriserade revisorer uttalar sig tiU förmån för en sådan reglering. uppfattnmg bör emeUertid lagförslagen omformuleras så att detklarare framgår att näringsidkare som avses i 1 § fjärde stycket också har rättatt använda brutet räkenskapsår, nämligen om de väljer att upprättaårsbokslut. uttalar sig också förett förtydligande i delta hänseende. i framhålleratt det är elt rällvisekrav att mindre företag och mindre jordbruk behandlaslika när det gäller valet av räkenskapsår. Enligt uppfattningtalar kontrollsynpunkter för att mindre jordbruk vars bokföring inte avslutasmed vinsl-och förlustkonto endast bör få använda kalenderår som redovisningspe-It 1976/77.1 saml Nr18 1976/77:18 10 riod.Motsvarande begränsning bör därför gälla för mindre förelag vars bokföring inteavslutas med årsbokslut. Om emellertid en näringsidkare åtar sig att följa allade bestänunelser i BFL som gäller upprättande av årsbokslut, bör detta anses gestörre tillförlitlighet åt redovisningen och därför kunna motivera en visspreferensbehandling när det gäller val av räkenskapsår. pekar påatt bokföringens formeUa form har självständig betydelse också i andrahänseenden. Rätten till räkenskapsenlig avskrivning är således enligtskattelag inte avhängig av bokföringsskyldigheten utan av att den skattskyldigehar en ordnad bokföring sora avslutas med vinst- och förlustkonto. Övrigaremissinstanser som uttalar sig i frågan anser emellertid att man bör väljalösningen att göra bestämraelserna i 12 § generellt tilllämpliga.Bokföringsnämnden, kammarrätten i , , handelskammarförbundet, LRF, ochKonstnärernas riksorganisation anser sålunda att en särbehandling av sådanarörelser som inte avslutar bokföringen med årsbokslut har ringa praktiskbetydelse och dessutom skapar onödigt krångel. tilläggeratt det synes märkligt att först befria de mindre företagen från skyldighet attupprätta årsbokslut och därefter, genom besläramelsema om räkenskapsår, tvingamånga av dessa företag alt ändå tillämpa reglema om årsbokslut. Svenskarevisorsamfundet pekar på ytterUgare ett motiv för att låta bestämmelserna i 12§ vara tillämpliga på aUa näringsidkare. En raindre rörelseidkare som vid ettgenomförande av BFL tvingats att tillämpa kalenderåret som räkenskapsår kansedermera, om hans rörelse växer över de i 1 § fjärde stycket angivnagränsvärdena, inte lägga om sitt räkenskapsår ulan tillstånd av länsstyrelsen.Han kommer härigenom i en sämre situation än de rörelseidkare, på vilka 12 §första stycket är lill-lärapUgt. Så t. ex. kan möjligheten till en heltlagenlig resultatreglering genom uppläggande av dold reserv i varulagretundanryckas genom att varulagret är betydUgt mindre än vid någonannan "tilllåten" bokslutsdag. Det är visserligen riktigt, att deföreslagna inskränk-ningama inle träffar den mindre rörelseidkare som trotsrörelsens ringa omfattning verkställer årsbokslut i enlighet med BFL:s föreskrifter.Men en sådan genereU invändning är enligt samfundet alltför ytlig. Många smårörelser lorde komma att nöja sig med den bild av rörelsens gång som erhålls genorasjälvdeklaralionens rörelsebilaga R 1 i stället för alt använda de raeratillkrånglade regler som gäller enligt BFL. Enligt samfundet påkallar ingafiskala kontrollintressen att räkenskapsavslutning får ske bara vidkalenderårets utgång. Kontrollproblemen torde, menar samfundet, vara likartadeoavsett om rörelsen avslutas med ett årsbokslut eller om den i deklarationenredovisas på bUaga R 1. Företagsskatteberedningen vänder sig också mot verkelsförslag. Beredningen menar att det enda villkoret för att få tiUämpa brutet 1976/77:18 11 räkenskapsårenligt förslaget skulle vara att förelaget iakttar kravet på att införaårsbokslutet i bunden bok. Beredningen menar alt detta skulle kunna ge upphovtill onödiga tvister, exempelvis om humvida elt årsbokslut är formeUt riktigtupprättat eller humvida det har färdigställts inom rätl lid. En anmärkning inågot av dessa avseenden från taxeringsmyndigheternas sida skulle med lätthetkunna rättas tUl i efterhand av den bokföringsskyldige. Beredningen anserdärför att en regel om obligatorisk tillämpning av kalenderåret somräkenskapsår, så snart årsbokslut inte upprättas, inte skulle ge någotnämnvärt bidrag till taxermgs-kontroUen, Genom att bokslutet las upp direkt pådeklarationsblanketten kan man vid taxeringen kontrollera bl, a. de in- ochutgående balansposter som påverkar resultatet. Det finns alltså inte någotskäl att behandla dessa småföretagare olika i fråga om räkenskapsårels förläggning,beroende på om de iakttagit alla formaliteter kring upprättande av årsboksluteller inle, Eltpar remissinstanser fraraför i detta sammanhang synpunkter på avgränsningen avundantagsregeln i 1 § fjärde stycket. LRF anför att en enskild företagare sorasjälv deltar i arbetet i företaget och som har två årsanstäUda medhjälparealdrig kan ha en omsättning som understiger , Avgränsningen till två årsanstäUdasaknar därför praktisk betydelse, I och för sig anser LRF att en gränsdragningvid två årsarbetskrafter är lämpUg, Alt gränsen blir betydelselös beror på attden har kombinerats med en omsätlningssumma som inte står i relation därtill, EnUgtLRF:s uppfattning bör omsättningsgränsen höjas och dessutom göras inflationssäkergenora anknytning tUl ett bestämt antal basbelopp. LRF föreslår att omsätlningsgränsensätts tiU 40 basbelopp. redovisningskonsulters förbund framförliknande synpunkter. Förslagetom alt BFL bör innehålla en föreskrift om gemensamt räkenskapsår för såväl rörelsesom jordbruk/ skogsbruk har i allmänhet lämnats utan erinran vid remissbehandlingen.Bokföringsnämnden framhåller emellertid att BFL inte alls reglerarjordbrukares bokföringsskyldighet och att det därför synes mindre lämpligt atti denna lag införa en beslämmelse av föreslaget innehåll. Näranden anser det tUlräckligtatt denna fråga regleras endast i jord-bruksbokförmgslagen. Kammarrätten iSundsvall ställer sig mycket tveksam tUl frågan ora en samordning av reglerna iBFL och jordbmksbokföringslagen. Även om det i och för sig kan finnas fleraskäl för alt en samordning genomförs i olika avseenden, så bör enligt kamraarrät-tensmening frågan om sådan samordning övervägas i annat sararaanhang. Om en dylikregel skulle införas, ifrågasätter kammarrätten, om inle regeln bordeutsträckas till att omfatta också fall då bokföringsskyldig har inkomsi avannan fastighet vid sidan av rörelsen, jordbruket eller skogsbruket. Detföreligger ju också i detta fall ett intresse av samordning för att underlättataxeringskontrollen. 1976/77:18 12 Förslagetora att dispens bör krävas om en bokföringsskyldig vill använda skUdaräkenskapsår i oUka rörelser har i allmänhet godlaghs av remissinstanserna utannärmare konunentarer. tillstyrker UttryckUgen den skärpningi regelsystemet som den föreslagna dispensprövningen innebär. Nämnden fömtsätteratt inte bara lägger skattemässiga bedömningar till grund viddispensprövningen utan att frågor om dispens också ses i ett vidareföretagsekonomiskt sammanhang. Nämnden anser vidare att en ändring bör göras i11 kap. 10 § andra stycket ABL så att användningen av olika räkenskapsår inomen aktiebolagsrättslig koncern också görs avhängig av dispens. HanddskammareförbundetstäUer sig däremot tveksamt tUl förslaget. Även om undantagen inte lorde blisärskilt vanligt förekommande, innebär en dispenspröviung otvivelaktigt en ytterUgareomgång för de företag som berörs. Enligt förbundets mening har riksskatteverketinte anfört något bärande skäl för att man redan nu bör genomföra en ändring idetla avseende.