prop · G00359 · 1976-12-31 00:00:00 — 1975/76Utgift 26 540 869 1976/77Anslag 31 742 000 1977/78 Förslag 36 308 000 Frånanslaget utbetalas ersättning till vissa lärarkandidater vid lärarhögskolornasamt vid utbildning av sjuksköterskor. Pris-och löneomräkning m. m. 2, ökningav anslaget med anledning av förändrmgar i anslutning till ändrat antal studerande på följande linjer och kurser: a) Handels- och kontorslärarlinjen+36 studerande (kr,), b) Industri- ochhantverkslärarlinjen +36 studerande ( + ,), c) Kurs för förskollärare ökningfrån 16 till 18 studerande, (+34 000 kr. d) Kursför fritidspedagoger ökning från 12 till 18 studerande, ( + . 1976/77: 59 366 e)Utbildning för andra vårdyrkeslärare än sjuksköterskor +24 studerande, 3terminer ( + ,). 3.överföring av vissa traktamentskostnader som 1976/77 bestrids ur anslagetUtbildning för undervisningsyrken ( + 3 milj, kr,). Jaghar beräknat medel för ersättning till lärarkandidater med hänsyn lillintagningskapaciteten vid berörda lärarutbildningar. Frågan om intagningskapacitetenhar behandlats under anslaget Ulbildning för undervisningsyrken. Jaghemställer att regeringen föreslår atttiU Ersättning tiU vissa lärarkandidater för /78 anvisa ettförslagsanslag av . Regeringenansluter sig till föredragandenas överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredragandena har anfört för den åtgärdeller det ändamål som föredragandena har hemställt om. 1976/77: 59 367 för högskolereformen förslag till högskolelag 1 § Inom högskolan skall bedrivasutbildning, forskning och utvecklingsarbete. 2 § Utbildningen, forskningen ochutvecklingsarbetet skall främja demokrati och välfärd, kultureU utveckUng ochsocial förändring saml förståelse för andra länder och för internationellaförhållanden. Verksamhetenskall anordnas så att samband mellan utbildningen och forskningen tryggas. TiUverksamheten hör att sprida kännedom om villkoren för vetenskapligt ochkonstnärligt arbele, om erfarenheter och kunskaper som vunnits genom sådantarbete samt om tillämpningar som dessa erfarenheter och kunskaper kan få. 3 §Utbildningen skaU bygga på vetenskapUg grund och på erfarenhe ter som vunnits i arbetslivet. Syftetmed utbUdningen är att den studerande skall få kunskaper, färdigheter ochkritisk skolning. Utbildningen skall främja den enskildes yrkesförberedelseeller vidareutveckling i yrket samt personliga utveckling. 4 §Forskningen syftar till uppbyggnad av kunskap och skall lägga vetenskaplig grund för ulbildning och annan samhällelig verksamhet. Inom högskolan får forskningsproblem fritt väljas och formuleras och forskningsmetoder fritt utvecklas. Forskningsresultaten får fritt offent liggöras, om ej annat föreskrives i lag. Ifråga om forskning som bedrives på särskilt uppdrag av myndighet eller enskildgäller föreskrifter som meddelas av regeringen eller myndighet som regeringenutser. 5 §Vid planeringen av utbUdningens innehåU och omfattning samt vid fördelningen av resurserna för utbUdningen skall hänsyn tagas till samhällets behov av utbildade samt enskildas behov och önskemål. Utbildningenskall planeras så att en växling mellan studier och yrkesverksamhet(återkommande utbildning) främjas. 6 §UtbUdnmgen omfattar gmndläggande högskoleutbildnmg och fors karutbildning. Inomhögskolan meddelas även annan utbildning enligt föreskrifter som meddelas avregeringen eller myndighet som regeringen utser. 7 §Gmndläggande högskoleutbildning bygger på avslutad minst två årig utbildning i gymnasieskolan eller motsvarande ulbildning eller er farenhet om ej annat följer av föreskrifter som meddelas av regeringen eUer myndighet som regeringen utser. Forskarutbildningbygger på grundläggande högskoleutbildning eller annan därmed jämförligutbildning eller erfarenhet. 1976/77: 59 368 8 § Om ej annat följer av beslutsom avses i 9 §, har den som uppfyller föreskrivna behörighetsviUkor rätt alt bUanlagen som studerande i högskoleutbildning, 9 § kan besluta atthögst ell visst antal studerande får an-lagas till viss grundläggandehögskoleutbildning. Omdel behövs, får i fråga om annan grundläggande högskoleutbildning än som avsesi första stycket styrelse för sådan ulbildning besluta all högsl ell visst anlalstuderande får antagas tUl utbildningen inom ramen för de resurser som stårtill förfogande. eller organ som fullgör molsvarande uppgifter får i frågaom forskarutbildning besluta om antagningsbegränsning som avses i andrastycket. Regeringenkan meddela särskUda föreskrifter som begränsar rätten alt bli anlagen somstuderande i högskoleutbildning för utlänning som ej är bosatt i landet eUersom har bosatt sig här i huvudsakligt syfte atl få utbildning, 10 §Gmndläggande högskoleutbildning anordnas av staten, kommun eller landstingskommun. Sådan utbUdning anordnas av kommun eller landslingskommun efter medgivande av regeringen eUer myndighet som regeringen utser. Regeringenfår föreskriva att föreskrifter om högskoleutbildning skall tillämpas även påutbildning som med statsbidrag anordnas av enskild huvudman. Ceniraloch regional ledning och organisalion 11 § Föreskrifter om centralamyndigheter för högskolan meddelas av regeringen. 12 § Landet är indelat i sexhögskoleregioner. 13 § För planerings- ochsamordningsuppgifter som rör den gmndläggande högskoleutbildningen inom enhögskoleregion skall fmnas en regionstyrelse. 14 § Lednuigen av lokal statligenhet inom högskolan (högskoleenhet) skall utövas av en styrelse(högskolestyrelsen) och under styrelsen av ett rektorsämbete. 15 § Ledningen av kommunshögskoleutbildning utövas av skolstyrelsen. Kommunfår dock besluta att annan nämnd i stället för skolstyrelsen helteller delvis skall utöva ledningen av kommunens högskoleutbildning. 16 §Ledningen av landstingskommuns högskoleutbildning utövas av landstmgskommunens utbildningsnämnd. Landstingskommunfår dock besluta att annan landstingskommunal 1976/77: 59 369 nämndi stäUet för utbUdningsnämnden helt eller delvis skall utöva ledningen av landslingskommunenshögskoleutbildning. 17 § för högskoleutbUdningavses i denna lag statlig högskolestyrelse enligt 14 §, kommuns skolstyrelseeller annan nämnd enligt 15 § saml landstingskommuns utbildningsnämndeller annan landstingskommunal nämnd enligt 16 §. 18 § För planering avgrundläggande högskoleutbUdning samt för frågor i övrigt om sådan utbildningsinnehåll och organisation skall finnas linjenämnder, om ej regeringen ellermyndighet som regeringen utser föreskriver annat. verksamhetsområdeskall innefatta en eller flera utbildningslinjer. 19 § För planeringsutgifter ifråga om forskning samt för planering av forskarutbUdning och frågor i övrigtom sådan utbildnings innehåll och organisation skall för skilda områden(fakulteter) fmnas fakultetsnämnder och för delar av sådana områden(sektioner) finnas sektionsnämnder. RegeringeneUer myndighet som regeringen utser kan för viss högskoleenhet medge undantagfrån första stycket. 20 § Vid stalUg högskoleenhetskall utbildning, forskning och utvecklingsarbete bedrivas inom institutionereller andra arbetsenheter. 21 § Institution eller annanarbetsenhet, som avses i 20 §, skall ledas av en styrelse, om ej regeringeneller myndighet som regeringen utser föreskriver annat. 22 §I regionstyrelse skall ingå företrädare för aUmänna intressen samt för verksamheten, de anställda och de studerande inom högskolan i regionen. Företrädarnaför allmänna intressen skall utgöra omkring två tredjedelar avregionstyrelsens ledamöter. Ihögskolestyrelse skall ingå företrädare för aUmänna intressen samt förverksamheten, de anställda och de studerande vid högskoleenheten. Företrädarnaför verksamheten, de anställda och de studerande skall tillsammans utgöraomkring två tredjedelar av högskolestyrelsens ledamöter (om ej regeringen förviss högskoleenhet föreskriver annat). 23 § I linjenämnd, fakultetsnämnd,sektionsnämnd och styrelse för institution eller annan arbetsenhet skall ingåföreträdare för verksamheten, de anställda och de studerande inom organetsansvarsområde. I linjenämnd skall ingå företrädare för yrkeslivet, om ej särskildaskäl föranleder annat. I fakultetsnämnd och sektionsnämnd kan ingå företrädareför verksamhet utanför högskolan. 24 § Skall ledamot i lokalstyrelse eller annat lokalt organ inom högskolan företräda de studerande,utses eller entledigas ledamoten av studeranderåd eller sammanslutning avstuderande, om ej annat följer av särskild föreskrift, 24 1976/77. 1 saml Nr 59 1976/77: 59 370 Regeringenfår överlämna åt enskilda anställda eller studerande att utse ledamot i lokaltorgan inom högskolan, 25 § TUl grundläggande högskoleutbUdningmottages sökande utan avseende på kyrkobokföringsorl, 26 § Har kommun mottagitstuderande som ej är kyrkobokförd inom kommunen har kommunen rält lillersättning för kostnader för utbUdningen av den kommun där den studerande är kyrkobokförd. Ersättningenligt första stycket skall, om kommunerna ej kommer överens om annat, utgå medbelopp som fastställes av myndighet som regeringen bestämmer. Förstaoch andra styckena äger molsvarande tillämpning vid högskoleutbildning som bedrivesav landstingskommun, 27 §Regeringen bemyndigas alt meddela föreskrifter om organisatio nen av kommuns och landstingskommuns högskoleutbildning samt om kommuns och landstingskommuns befattning i övrigi med sådan utbild ning. Regeringenfår överlåta åt förvaltningsmyndighet att meddela föreskrifter som avses iförsta stycket, 28 §Regeringen eller myndighet som regeringen utser meddelar ytter ligare föreskrifter i ämne som behandlas i denna lag. Dennalag träder i kraft , (Beträffandeföreskrifler som inte förändrats i sak i förhållande till utkastet i DsU 1975:19 eller där remissbehandlingen eljest inte gett anledning till ytterligarekommentarer hänvisas.till kommentarerna till utkastet.) 1§ Utvecklingsarbete bedrivs mom skUda områden inom högskolan: dels avseendemetoder och verksamhetsformer i själva högskoleutbildningen, dels avseendetillämpning inom olika samhällssektorer av erfarenheter och rön som gjorts i ulbildningenoch forskningen inom högskolan eller i anknytning tiU den. Exempel kan hämtasfrån bl, a, de pedagogiska, tekniska och konstnärliga områdena, Isitt utkast till högskolelag tog H 75 inte upp utvecklingsarbete som ensärskild uppgift för högskolan utan underförstod att sådant arbete var atl sesom en integrerad del av de två huvuduppgifterna, utbUdningen och forskningen.Termen utvecklingsarbete har förts in i förslaget med hänsyn tillsynpunkter som förts fram bl, a, från flera remissinstanser med anknytningtill den konstnärliga högskoleutbildningen med det avses i sammanhangetutbildningen såväl inom bild- och form-området som inom musik-, dans- ochscenområdena. Dessa instanser påpekar att de läroansalter som meddelarkonstnärlig utbildning har som en väsentlig uppgift också all bedriva ulveckligsarbelenär del gäUer att främja de konstnärliga uttrycksmedlen och kommunikationenmellan människor när det gäller att utöva konstnärlig verksamhet, Detla utveck- 1976/77: 59 371 lingsarbetebör enligl remissinstanserna, med hänsyn till atl det är fråga om en del avhögskolan där man inte bedriver forskning i konventionell mening, anges som ensjälvständig uppgift i berörda centrala föreskrifter, H75 ansluter sig till detta synsätt och kommer att i sina förordningsförslaganvända termen konstnärligt utvecklingsarbete för att beteckna sistnämnda delav verksamheten inom högskolan. a. behövs termen konstnärligtutvecklingsarbete i den förordning om lärare vid statUga högskoleenheter, som H75 senare kommer att lägga fram förslag om. Det gäller här att definitionsmässigtskilja professorer i konstnäriiga ämnen, i vilkas tjänstgöring forskning inteingår, från övriga professorer. Den del av tjänstgöringen för professorema ikonstnärliga ämnen som inte avser ulbildning kan då sägas avse konstnärligtutvecklingsarbete. Motdenna bakgrund har H 75 funnit det lämpligt att termen utvecklingsarbete angessom en särskild uppgift i högskolelagens inledande §, då naturligtvis medsyftning inte bara på det konstnärliga området. 2§ Till de i prop. 1975: 9 (s, 419) exemplifierade målen för högskoleutbildningenhar H 75 lagl "kulturell utveckling" för atl markera högskolansuppgifter också i fråga om den andliga odlingen. Vad gäller innebörden i målet"social förändring" vUl kommittén med anledning av remissdiskussionenerinra om följande uttalande av utbildningsminislem i prop, 1975: 9 (s. 419):"Även ulbildning som i första hand tar sikte på yrkesverksamhet bör utgöraett slöd för jämlikhetssträvandena i samhället. Den bör bl. a, kunna medverkatill att förändra arbelsfördelnuigs-och rekryteringsmönster i mera demokratiskriktning. Den måste vidare självfallet präglas av långsikliga mål förutvecklingen inom arbetslivet, t. ex. i fråga om arbetsmUjö," H 75har ansett det möjligt att låta de i andra stycket formulerade målen avse helahögskolans verksamhet, sålunda även forskningen och UtveckUngsarbetet. Enförutsättning för detta är naturligtvis alt dessa mål uppfattas som generellaoch avseende högskoleverksamhetens inriktning i stort däremol kan självklartinte krävas all varje enskild komponent i utbildning, forskning ellerutvecklingsarbete direkt skall kunna relateras till målen i fråga, 4 § Den i utkastet tillhögskolelag intagna föreskriften all "forskningen inom högskolan är frioch obunden" har i remissyttrandena kritiserats för att vara alltför vag,I huvudsaklig överensslämmelse med förslag från forskningsrådsutredningen har H75 därför nu preciserat föreskriften i fråga i enlighet med den definition avforskningens frihet som torde vara allmänt accepterad, nämligen frihet attvälja metoder och problem och frihet att publicera forskningsresultat, Atlforskningens frihet i praktiken begränsas av resursmässiga restriktioner liksomav lagstiftning rörande arbetsmiljö m, m, har inle bedömls som nödvändigt attange i lagtexten, 5 § Uttrycket i utkastet tillhögskolelag, att återkommande utbildning skaU främjas, har ifrågasatts av endel remissinstanser som menar alt det är alltför långtgående i förhållande tiUintentionerna i beslut med anledning av prop, 1975: 9, Somalternativ tUl "främjas" har förordats bl, a,"underlättas", H 75 har ingående övervägt denna fråga och anser sigha täckning för att välja ordet "främjas" av följande skäl.Riksdagens beslut innebär att återkommande ulbildning 1976/77: 59 372 börbli etl med sammanhängande ulbildning i princip likvärdigt alternativ för denenskilde i hans eller hennes planering av studier och yrkesverksamhet. Det ärsamtidigt uppenbart alt den sammanhängande utbUdningen är del f, n, helldominerande mönstret och alt för överblick-bar tid framåt särskilda insatserkrävs från utbildningsmyndigheternas sida för att de båda alternativen skallbli någorlunda likvärdiga, I detta läge menar 75 atl "främja" på ellklarare sätt än andra i sammanhanget diskuterade verb markerar dennanödvändiga prioritering i utbildningsplaneringen av insatser för alt möjliggöraåterkommande utbildning för dem som så önskar, 6§ Som framgår av H 75:s förslag till förordning om högskoleutbildning har kommilténfunnit det nödvändigt atl rubricera viss utbUdning, som bygger på vissgrundläggande högskoleutbildning, som påbyggnadsutbildning, t, ex,vidareutbildningen av sjuksköterskor och speciallärarutbildningen. Denna ulbildninghar i arbetet inför högskolereformen klassificerats som grundläggandehögskoleutbildning. finns del utbildning som bygger på genomgångenlinje i grundläggande ulbildning och inle är forskarutbildning men som ändå iolika hänseenden hittiUs jämställts med forskarutbildning. Delta gäller iförsta hand utbUdningen för psykologexamen, TUl FUN:s uppdrag hör att övervägafrågan om ev, andra utbildningar av detta slag. Detfinns sålunda f, n, utbildning av påbyggnadskaraktär såväl inom huvudkategoringrundläggande utbUdning som inom huvudkategorin forskarutbildning. På siktmåste enligt H 75:s mening frågan om klassificering av berörda utbildningarlösas, I avvaktan på resultat av FUN:s arbete bedömer kommittén det emellertidinte som möjUgt att utforma en principiell lösning. Enligt H 75:s bedömningfinns det sålunda f, n. inle underlag för all, som en del remissinstanserförordat, införa påbyggnadsulbildning som en tredje huvudkategori, som dåockså skulle anges i högskolelagen. Tills vidare får ulbildning avpåbyggnadskaraktär efter omständigheterna betraktas antingen som gmndläggandeutbildning eller som forskarutbildning och bestämmelserna för utbildningen idet enskilda fallet utformas i överensslämmelse härmed. 14§ Om jordbrukets högskolor skall bestå som separata högskoleenheter med engemensam styrelse fordras en särskild föreskrift härom (jfr andra stycket idenna § i utkastet Ds U 1975: 19), Med hänsyn till att ett sammanförande avhögskolorna lill en högskoleenhet övervägs inom styrelsen för jordbruketshögskolor och siatens veterinärmedicinska anstalt har H 75 inte i sitt förslagtagit in en sådan föreskrifl. 18§ Enligt riksdagsbeslutet skall regionslyrelse kunna besluta att linjenämndinte skall finnas för viss högskoleutbildning. Detta motiverarmöjligheten till undantag från det generella stadgandet om förekomsten av linjenämnder. 21§ De fall där institution inte skall ledas av en styrelse framgår av 6970 §§ iförslaget till förordning med instruktion för statUga högskoleenheter.Beträffande andra arbetsenheter återfinns motsvarande bestämmelser i 7980 §§ isamma förslag. 1976/77: 59 373 22 § Den inom parentes angivnamöjligheten till undanlag i fjärde stycket från huvudregeln belräffandeproportionerna mellan olika slags ledamöter i högskolestyrelsen är nödvändig omjordbmkets högskolor i enlighet med vad som f. n, diskuteras förs samman tUlen högskoleenhet. Denna enhets styrelse förutsätts ju då ha en sammansättninglikartad den som f, n, gäller för styrelsen för jordbrukets högskolor ochstatens veterinärmedicinska anstalt, 23 § Tredje meningen i 23 § äravsedd atl möjliggöra en ordning med viss samhälls- och yrkeslivsrepresenlationi fakultets- och sektionsnämnder i enUghet med förslag som förts fram i den PMfrån H 75 som f. n. remissbehandlats. I avvaktan på alt kommittén efter dennaremissbehandling tar slutlig ställning till frågan om sammansättningen avdessa nämnder är lagförslaget i denna del preliminärt. 24 § Föreskriften i första slyckelinnebär en motsvarighet för de studerandes del till vad som stadgas i lagen(1976: 230) om räll för arbetstagarorganisation atl utse och entledigaföreträdare för de anställda i styrelse eller annat organ vid statligmyndighet. I enlighet med sin tillstyrkan av obligatoriekommitténs förslag ibetänkandet (SOU 1976: 14) Kårobligatorium? förordar H 75 att befogenheten attutse eller entlediga lokal studeranderepresentant skall tillkomma studeranderådnär det gäller statlig högskoleenhet och frivillig studerandesammanslulning närdet gäller högskoleutbildning i övrigt. Den särskilda föreskrift som skallkunna föranleda annan ordning avser det fall där enligt prop, 1975: 9 ochriksdagens beslut ledamöter skall utses genom direkta val, dvs, institutionsstyrelse(motsvarande), Föreskrifteni andra stycket är avsedd att möjliggöra direktval av nyssnämnda slag, 25 §Vad som sägs i denna paragraf är självklart när det gäller statlig högskoleutbildning men för att garantera riksrekrytering till högskoleutbildning är en föreskrift i lag nödvändig. Prop.1976/77: 59 Förteckning över aUmänna utbildningslinjer ochpåbyggnadslinjer inom verksamhetsområde Allmänutbildningslinje får normalt omfatta lägst 60 poäng. Sådan utbildningslinje fårhögst omfatta det poängtal som anges nedan. I Sektorn för utbildning för tekniska yrken Teknisk fysik- och elektroteknik-linjen Omfattar högst 160 poäng 160 poäng 120 poäng 160 poäng 40poäng 160 poäng 160 poäng 120 poäng 160 poäng 120 poäng 120 poäng 160 poäng 120poäng 160 poäng 160 poäng 160 poäng 120 poäng 160 poäng 160 poäng 160 poäng Il Sektorn för utbildning för administrativa, ekonomiska och sociala yrken Sy slem vetenskapliga linjen 40 poäng 120 poäng 80 poäng 120 poäng 80 poäng 140 poäng 60 poäng 180 poäng 140 poäng 120 poäng 80 poäng 140 poäng 120 poäng 80 poäng 140 poäng 120 poäng Fortbildning i socialt behandUngsarbele Omfattar högst 20 poäng III Sektom för utbildning för vårdyrken Allmän linje Omfattar högst Sociala serviceUnjen 100 poäng Ulbildning i blodgruppsserologi och hemoterapi IIII 6 poäng Utbildning i klinisk cytologi 24 poäng Utbildning till ortoptist 40 poäng Vidareutbildning av sjuksköterskor 50 poäng IV Sektorn för utbildning förundervisningsyrken Allmän linje Omfattar högsl Handels- och kontorslärarlinjen 40 poäng Historisk-samhällsvetenskapliga ämneslärarlinjen 160 poäng Industri- och hantverkslärarlinjen 40 poäng Matematisk-naturvetenskapliga ämneslärarlinjen 160 poäng Språkvetenskapliga ämneslärarlinjen 160 poäng Studie- och yrkesorienteringslinjen 120 poäng Se i det föregående avsnitt 2.6.1 Rättat, rad 1110 nerifrån: har varit Matematisk-naturvetenskapligaämneslärarlinjen 100 poäng. Lågstadielärarlinjen 160 poäng, skall varaLågstadielärarlinjen 100 poäng, Matematisk-naturvetenskapliga ämneslärarlinjen160 poäng. Prop.1976/77: 59 376 Speciallärarlinj en 60 poäng V Sektorn för utbildning för kultur- ochinformationsyrken Allmän linje Omfatiar högst Religionsvetenskapliga linjen 140 poäng Praktisk-teologisk utbildning 20 poäng Förteckning över allmiinna utbildningslinjer inom verksamhetsområde Allmän utbildningslinje får normalt omfatta lägst 60poäng. Sådan utbildningslinje får högsl omfatta det poängtal som anges nedan. I Sektorn för utbildning för tekniska yrken Allmän linje Omfattar högsl II Sektom för utbildning för vårdyrken Allmän linje Omfatiar högsl Prop.1976/77: 59 377 Propositionen....................................................... .. 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll ........................ .. 1 1 Förslag till högskolelag....................................... 3 2 Förslag till lag om obligatoriskastuderandesammanslutningar.... 8 3 Förslag till lag omelektorsförsamling vid högskoleenhet 10 4 Förslag till lag om ändring iuniversitetsförordningen (1964: 461) , 11 5 Förslag till lag om ändring iförordningen (1964: 538) om socialhögskolorna 12 6 Förslag till lag om ändring iförordningen (1965: 494) med stadga förjordbrukets högskolor ................................... 12 7 Förslag till lag om ändring iförordningen (1967: 236) om joumalisthögskolorna 12 8 Förslag till lag om ändring iförordningen (1967: 273) om gymnaslik-och idrottshögskolorna 12 9 Förslag till lag om ändring iförordningen (1968: 318) om lärarhögskolorna 12 10Förslag till lag om ändring i förordningen (1972: 308) om biblioteks högskolan ...................................................... 13 1 Inledning.......................................................... 14 2 Reformering avhögskoleutbildningen...................... 23 2.1.1 Förslagen m. m....................................... 23 2.1.2 Remissyttrandena.................................... . 26 2.1.3 Föredraganden........................................ 39 2.1.4 Upprättat lagförslag................................. 48 2.1.5 Specialmotivering till förslag tUlhögskolelag.. 48 2.2 Högskolansindelning i enheter 58 2.2.1 Förslagen............................................... 58 2.2.2 Remissyttrandena.................................... 64 2.2.3 Föredraganden........................................ . 67 2.3 Organisationför högskoleutbildning 71 2.3.1 Förslagen............................................... . 71 2.3.2 Remissyttrandena.................................... . 77 2.3.3 Föredraganden........................................ . 84 2.4.2 Remissyttrandena.................................... 101 2.4.3 Föredraganden........................................ 108 2.4.4 Upprättade lagförslag............................... 114 2.4.5 Specialmotivering..................................... 115 2.5 Sammansättningav vissa organ m.m 120 2.5.1 Förslagen............................................... 120 2.5.2 Remissyttrandena.................................... 126 2.5.3 Föredraganden........................................ 132