prop · G00385 · 1976-12-31 00:00:00 — Prop.1976/77: 85 1976/77: 85 om åtgärder förförsörjningsberedskapen på skoområdet beslutad den 24 febraari1977. Regeringenförelägger vad som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll för den åtgärd eller det ändamål som framgår av föredragandenshemställan. I propositionen läggs fram förslag om åtgärder föratt trygga försörinings-beredskapen i fråga om skor. Ett upprätthållande i fredstid av en viss löpandeproduktion av läderskor bedöms som nödvändig frånförsöriningsberedskapssynpunkt. En åriig fredsproduktion på ca 2 milj. par börsäkerställas medan en produktion på 2,5 milj. par är önskvärd. För att kunna bibehålla en aktiv läderskoindustribedöms en viss omstrukturering av industrin vara nödvändig. Någon hårdhäntsammanslagning av företag bör dock inte ske. Möjligheter bör också föreliggaför livskraftiga, fristående företag att självständigt fortsätta sinverksamhet. För att främja omstraktureringen bör särskilda s.k. skostrakturlån kunna utgå. Lånebeloppet föreslås för /78 blisammanlagt 10 milj. kr. En modifiering föreslås av de s. k.försöriningsberedskapslånen. För /78 beräknas enmedelsförbrukning på 10 milj. kr. Vidare beräknas en medelsförbrukning på 5milj. för utnyttjande av det s. k. offertförfarandet för att trygga denlångsiktiga försöriningsberedskapen.öff-ertförfarandet skall kunna avse delslöpande produktion, dels s. k. malpåsekapacitet. För avskrivningslån till investeringar inom skoindustrinföreslås för /78 ett ökat anslag på 10 milj. kr. Ramen för låntill teko-, sko- och garveriindustrier föreslås ökas till 170 milj. kr. 1976/77. Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , Åsling, Söder,, Mundebo, Krönmark, , , , Propositionom åtgärder för försörjningsberedskapen på skoområdet. Det ekonomiska försvarets omfattning och inriktningbestäms i allt väsentligt av vår säkerhetspolitik samt vårt näringslivsstruktur och bedömda strakturer . De planerings- och andraberedskapsåtgärder som vidtas i fred syftar till att göra det möjligt att vidkrig, avspärrning eller annan kris täcka de mest oundgängliga behoven avförnödenheter och tjänster. Denunder efterkrigstiden starkt ökade utrikeshandeln har bidragit till en alltmerutpräglad internationell arbetsfördelning. Denna utveckling har påskyndatstrukturomvandlingen inom den svenska industrin och handeln och därmed även fttkonsekvenser för försörjningsberedskapen. Statsmakternabeslutade om åtgärder för att förbättra försöonings-beredskapen påbeklädnadsområdet. 1972:127, FöU 1972:25, rskr 1972:325) /fattade statsmakternabeslut om förstärkta insatser för försöriningsberedskapen på beklädnadsområdet(prop, 1975/ 76:57, NU 1975/76:15, rskr 1975/76:107; prop. 1975/76:206, NU1975/76:70, rskr 1975/76:415). /har försöriningsberedskapenpå beklädnadsområdet behandlats i ytteriigare utredningar och framställningarfrån skilda intressenter. Jag avser att här i ett sammanhang behandla deförslag som har lagts fram rörande skoområdet. Förslagen och de remissyttrandensom har inhämtats presenteras under olika avsnitt i det följande. Prop.1976/77:85 3 Den totala svenska konsumtionen av skor ökade under1960-talet. Därefter har konsumtionen successivt gått ned. Ar uppgick dentill ca 27 milj. par. har konsumtionen av skorminskat. Konsumtionen av läderskor har minskat kraftigare än den totala skokonsumtionen.Konsumtionen av träskor har ökat betydligt. Den närmare utvecklingen i fråga omtillförseln av olika skor framgår av följande tabell Tillförselnav skor 1960-1975 (1000 par) 'Minskningen beror delvis på ändring av varustatistiken. Den totala svenska i m port en av skor ökadekraftigt . En stagnation har därefter inträffat. Förår uppgick importandelen till för skor totalt och för läderskor.Den närmare utvecklingen av importen framgår av följande tabell. Importenav skor 1960-1975 (1 000 par) 'Minskningen beror delvis på ändring av varustatistiken. Prop.1976/77:85 4 Som framgår av följande tabell kommer importen avskor till allra största delen från EG- och EFTA-områdena. Importen frånu-länderna är relativt liten men har ökat kraftigt. Värdet av skoimporten fördelad på länderområden1960-1970 och 1975 (milj. kr. löpande priser) samt genomsnittlig årligförändring av värdet av skopimporten i löpande priser 1960-1975 {%). Även exporten av skor har ökat snabbt som framgårav följande tabell. Detta gäller främst träskor som svarade för avskoexporten . Exportenav skor 1960-1975 (I 000 par) 1Minskningen beror delvis på ändringen av varustatistiken. Den svenska skoproduktionen har minskat bl. a. motbakgrund av en stagnerande konsumtion och en snabbt ökande import under1960-och 1970-talen. Den totala skoproduktionen gick således mellan åren 1960och 1975 ned . Minskningen av läderskoproduktionen var dock merdrastisk och uppgick till . ökade träskoproduktionen fråndrygt 1 till över 6 milj. par. Den närmare utvecklingen av produktionen framgårav följande tabell. Produktionav skor 1960-1975 (1 000 par) Den minskade produktionen har åtföljts av enminskning av antalet anställda och antal arbetsställen inom skoindustrin. Deföretag som återstår är främst mindre tillverkningsenheter. 3 Nuvarandemål Tör Törsörjningsberedskapen på beklädnadsom rådet antog de förslag som lades fram iprop. 1972:127 angående åtgärder för försörjningsberedskapen påbeklädnadsområdet m. m. Föredragande departementschefen framhöll beträffandeförsörjnings-uthållig h e t att försöriningen med beklädnadsvaror skall kunnaupprätthållas under en så lång avspärmingstid att en inte obetydlig produktioninom landet är nödvändig för en tillfredsställande beredskap. På så sättbehålls handlingsfrihet för framtida ställningstaganden till frågan omuthålligheten inom totalförsvaret. Vidare uttalades att planeringen påbeklädnadsområdet tills vidare skulle kunna utgå från de bedömningar ochberäkningar som försörjningsberedskapsutredningen gjort av försörjningsstandardsam tillförselbehov och produktionskapacitet. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF) harefter i beredskapsplaneringen på beklädnadsområdet vid beräkning avbehov av produktionskapacitet förutsatt en treårig avspärrning och vidberäkning av beredskaps-lagringsbehovet förutsatt en tvåårig avspärrning. 4.1Åtgärder vidtagna inom landet Genom de beslut som fattade med anledningav prop. 1972:127 infördes av försöriningsberedskapspolitiska skäl ettinvesteringsstöd för viss teko- och skoindustri. Stödet utgörs avavskrivningslån för upptill av investeringar i maskiner ochbyggnader samt kreditgarantier. åtar sig å sin sida attupprätthålla viss produktion och Prop.1976/77:85 6 produktionskapacitet.Fram till utgången av hade till skoindustrin sammanlagt beviljats 7,8milj. kr, i avskrivningslån och 1,9 milj. kr. Totalt hadevid samma tidpunkt till teko-, sko- och läderindustrin beviljats 102,7 milj.kr. i avskrivningslån och 34,5 milj. kr. Vidare skall sådana myndigheter som upphandlartextil- och lädervaror (inkl. skor) vid större upphandlingar samråda med ÖEF ide fall lägsta anbud avser importerad vara och om det finns svenskanbudsgivare. Särskilda medel -s.k. försörjningsberedskapsstöd- har genomsenare riksdagsbeslut ställts till ÖEF:s förfogande för att upphandlandemyndigheters merkostnader vid upphandling av dyrare svensk vara skall kunnatäckas (prop. 1975/76:57, NU 1975/76:15, rskr 1975/76:107),Försöri-ningsberedskapsstödet som för vartdera av budgetåren 1975/76 och1976/77 uppgår till 10 milj. kr. kan även utgå vid ochlandstingskommunal upphandling. Stödet har inte utnyttjats vidupphandling av skor. påbörjade ÖEF och statensindustriverk (SIND) gemensamt en utredning om alternativa sätt för den svenskaläderskoindustrin att så lönsamt som möjligt upprätthålla en frånförsörjningsberedskapssynpunkt nödvändig skoproduktion. Föratt för försöriningsberedskapen väsentlig produktion skall kunna upprätthållasinom landet denna utredning pågår beslöt i juni 1976efter förslag av regeringen att stöd skall kunna utgå till sådan produktiongenom statliga lån grundade på det s, k. offertförfarandet (prop, 1975/76:206,NU 1975/76:70, rskr 1975/76:415), Offertförfarandet innebär att företag påbegäran av staten lämnar offert avseende merkostnaderna för att upprätthållaviss produktion. Efter det att avtal slutits mellan företaget och staten utgårett stöd i form avs. k. villkorliga försörjningsberedskapslån som är ränte-och amorteringsfria. Lånen, för vilka ett anslag på 12 milj, kr. har /77, är i första hand avsedda för skoindustrin. Fram till den 15februari har 4 milj, kr. lånats ut till företag inom skoindustrin. Efter förslag av regeringen beslöt idecember 1976 att staten skall ge ett försöriningsberedskapslån påhögst 8 milj. kr. för att täcka eventuell förlust på företagets produktion avgummistövlar (prop, 1976/77:16, FöU 1976/77:4, rskr1976/77:31), Dessa medel ingår inte i den tidigare nämnda ramen på 12 milj. kr. har branschfrämjande åtgärderinförts för skoindustrin i formavbl, a. exportfrämjandeåtgärder ochstrukturstöd. För skoområdet har fram till och med /76 beviljatsca 4,5 milj, kr. För vardera av budgetåren 1976/77 och 1977/78 utgår2,5 milj. kr. beslöt med anledning av prop.1975/76:57 om förstärkta strukturinsatser för skoindustrin inom en ram av 1milj. per budgetår t, o. m. /78. Vidare beslöts omförstärkta exportfrämjande åtgärder för sko- och garveriindustrierna inom enram av likaså 1 Prop.1976/77:85 7 per budgetår t. o, m. /78. Medlen tas upp på anslaget B. 8.Strakturåtgärder under fjortonde huvudtiteln. SIND har föreslagit regeringen att de av riksdagenbeslutade medlen för exportfrämjande åtgärder på 1 milj. kr. för budgetåret1977/78 till viss del får användas för strukturåtgärder efter samråd medSveriges exportråd. Regeringen framhåller budgetproposition(prop. 1976/77:100, bil, 17, s. 73-74)att i fråga om användningen av anslagetbör det ankomma på regeringen att fastställa den närmare fördelningen. Regeringen redovisade i prop. 1975/76:57 förriksdagen sin avsikt att begränsa importen i fråga om skor av läder och plastsamt gummistövlar. Begränsningen skulle avse importen från alla länder gentemotvilka en begränsning inte redan förelåg. Med verkan från infördesbegränsningarav importen av läderskor, plastskor och gummistövlar från allaländer utom statshandelsländerna genom tres. k, globalkontingenter. Förgummistövlar blev den total genom att tre länder för vilkasärskilda begränsningsarrangemang redan tidigare förelegat fördes in underglobalkontingenten. Den första fördelningsperioden var - 31december 1976. Ny fördelningsperiod är - . Globalkontingenternas storlek utgör på årsbasis: för läderskor 8 965 000 par förplastskor 3 743 000 par förgummistövlar 1544 000 par Kontingenterna är oförändradejämfört medföregående tolvmånadersnivå. Införandet av globalkontingenter på skoområdetnotifierades inför ikraftträdandet till EG, EFTA, och . Importen av läder- och plastskor samt gummistövlarfrån statshandelsländerna begränsas genom särskildaimportbegränsningar. 4.3 Åtgärdervidtagna i andra länder 4.3.1Interna stödåtgärder som riktar sig direkt till skoinduslrin införde den I januari 1976ett driftsbidrag om2:00 Nkr/arbetstimme (utgår f. n. med 2,40 Nkr/arbetstimme) för bl. a.beklädnads- (inkl. sko-), möbel-, glas- och fiskkonserveringsindustrierna.Vidare beviljas skoindustrin stöd inom ramen för den s. k. omställningsfondensverksamhet, ömställningsfondens stöd består av 50-procentiga bidrag förbestridande av kostnader i samband med anpassning av exportproduktion,utbildning. Prop.1976/77:85 8 etablerings-och driftskostnader i initialskedet för i Norgeeller utomlands för grupper av samarbetande företag, utredningar angåendeomstruktureringsmöjligheter etc. beviljades skoindustrin anslagför ca I milj. Nkr. har infört ett särskilt omställnings-och investeringsstöd för skoindustrin, vilket 1970 sysselsatte ca 10 000personer jämfört med ca 5 000 f. n. Anslag har beviljats för 4,3 milj. (ca 7 milj. Stödet täcker avinvesteringskostnaderna. Stöd utgår även i samband med undersökningar vadgäller omstruktureringar av företag, utbildning, marknadsföring etc, I infördes ett stöd om 90 milj.belgiska franc (ca 10 milj. för omställningsfrämjande åtgärder tillskoindustrin. Någon ansökan om stöd har emellertid inte inkommit. I ges stöd för resekostnader viddeltagande i mässor, dock inte till sådana inom . härav mdgi vits ta ut högretullar för skodon med ovanläder enligt följande tablå (tullar i %). t, cm, 1977 enl, ordin. enl, ordin. Övr, tredje län- Från EG:s sida har tullskyddet motiverats med attrådrum behövs för att ge den irländska skoindustrin tid för att planera ochgenomföra ett omstruktureringsprogram, införde ettlicensövervakningssystem för import av skor från övriga , bl, a, föratt fö en bättre överblick av importen från . I har International TradeCommission (ITC) rekommenderat presidenten att införa s. k. tullkvoterför skoimporten. Förslaget innebär att det skulle utgåhögre tull (med successiv avveckling till nuvarande ) för skoimportsom överstiger 265,5 milj. par/år. Presidenten måste ta ställningtill ITC:s förslag. Prop.1976/77:85 9 5Det ekonomiska försvarets långsiktsplanering Inom det ekonomiska försvaret bedrivs sedan någraår försök med långsiktsplanering. Långsiktsplaneringen omfattar samtliga tilldet ekonomiska försvaret hänförliga försöriningsområden. Försöksverksamhetenmed långsiktsplanering har utgjorts av perspektivstudier och programplanering. Perspektivstudiearbetet har bedrivits i två faser.I fas 1 studerades möjliga utformningar (inriktningar) av det ekonomiskaförsvaret i olika framtida tänkbara konfiiktsituationer. ÖEFinlämnade en redovisning av studien till regeringen. 1fas 2 gjordes en analys av möjligheterna att vid alternativa handlingsvägar fördet ekonomiska försvaret /78-1981/82 uppnå de iperspektivstudiernas fas 1 studerade utformningarna av det ekonomiska försvaretvid 1990-lalets början. Syftet med arbetet i denna fas var alt ett direktunderiag skulle erhållas för statsmakternas inriktning av myndigheternasprogramplanering i de hänseenden som är av betydelse fråntotalför-svarssynpunkt. ÖEF inlämnade en redovisning av perspektivstudiedel 2 till regeringen. bedrevs programplanering som syftadetill alt ta fram handlingsprogram fördel ekonomiska försvarets utveckling fören period av . Programplaner inlämnades till regeringeni . Inom förbereds förslag rörandetotalförsvarets utformning varvid bl. a.perspektivstudierna och programplanerna inom det ekonomiska försvaret kommeratt utgöra grund för regeringens ställningslagande. Enligt chefens för anvisningarhar ett antal kris- och angreppsfall utnyttjats i det ekonomiska försvaretsperspektivstudier och programplanering såsom exempel på sådana miljöer, i vilkadel ekonomiska försvaret i framliden bör kunna verka. De båda för planeringens innehåll mest avgörandefallen kan beskrivas på följande sätt. Avspärrningen"Dl" innebär all vid krig i mellan stormakter ärneutralt. Under relativt långa perioder före, under och efter kriget är Sverigetill en större del av tiden partiellt och till mindre del helt avspärrat med avseendepä fiertalet försöriningsviktiga varor. Under del av förloppet uppstår av olikaanledningar störningar i de handelsförbindelser som alltjämt kan upprätthållas.Sverige lär utöver avspärrningens konsekvenser vidkännas andra störningar ochpåfrestningar av varierande omfattning och varaktighet. Fallet (med undantag av efterkristiden) avser entidsperiod på omkring och är indelat i fyra perioder med successivtavlagande import. Under de tre första perioderna uppgår importen till 80, 50resp. 10 96 av den normala importen. förekommer intenågon import. Prop.1976/77:85 10 kommeren femte period, en efterkrisperiod, på omkring då importen uppgår tilli genomsnitt av normal import. Viss export förekommer då också import förutsätts vara möjlig. Kriget "Al" karaktäriseras av anfall molnorra och i samband med storkrig i . Före angreppet påSverige inträffar omfattande slörningari utrikeshandeln. Fallet(medundantagavefterkrigstidenjavseren tidsperiod av omkring och är indelat ifyra perioder med successivt avtagande import. I de olika perioderna uppgårimporten till 90, 65, 35 resp. 5 9éav normal import. Till fallet hören femte period,en efterkrigsperiod, på omkring då importen uppgår till av den normala importen. Viss export förekommer under de olika tidsperioderna. De för fallen "Dl" och "Al"angivna uppgifterna om import avser genomsnittsvärden för resp, period. Bådafallen beskriver en utveckling som börjar och slutar i lägen då utrikeshandelnär "normal". Förutsättningarna i fråga om import varierar för olikavaror. Med efterkrigs- och efterkrislid avses den periodsom böriar efter avslutandet av stridshandlingar i resp. våromvärld och avslutas då importen i huvudsak har återgått tillnormal omfattning. Enligt chefens för anvisningar förprogramplaneringen skulle för efterkris- resp. efterkrigstider dvs. den femteoch sista av de perioder som fallen har indelats i endast inplanerasadministrativa beredskapsåtgärder. Behov har således i programplaneringen inteberäknats av t. ex, beredskapslagring för en efterkris- eller efterkrigstid.ÖEF har fött uppdrag att i samarbete med övriga berörda myndigheter bedrivastudier rörande behovet av beredskapsåtgärder för efterkris(krigs-)tid, 1den programplan som ÖEF inlämnade till regeringen angavs som målför programmet Beklädnad m. m. att civilbefolkningens, försvarsmaktens ochövriga myndigheters behov under tre års partiell avspärrning skulle varadimensionerande för kraven på tillverkningskapacitet, medan motsvarande behovunder skulle vara dimensionerande för lagringens omfattning, ÖEFframhåller att dessa mål ställts upp mot bakgrund avförsöriningsberedskapsutredningens förslag och vad föredragande departementschefenuttalade i prop. 1972:127 om riktlinjer för uthållighet och standard och attdessa mål i stort även motsvarar de krav som kan härledas ur avspärrningsfallet"Dl". 6 Promemorian (Ds H 1976:7) Skor i kristid Statsmakterna tog genom riksdagsbeslutet (FöU 1972:25, rskr 1972:325) i avvaktan på ytteriigare underiag årstotalförsvarsbeslut endast preliminär ställning till försöriningsuthållighetenoch försörinings-standarden på beklädnadsområdet. 1 syfte att aktualiserabeslutsunderiaget inför förnyade ställningstaganden i dessa frågor tillkalladechefen för i börian av en särskildutredare. Prop.1976/77:85 II Utredarenisom antog benämningen , överlämnade tillchefen för promemorian (Ds H 1976:7) Skor i kristid. Efterremiss har yttranden över promemorian avgetts a v överbefälhavaren (),(), kommerskollegium (KK), , ,(), SIND, kooperativa förbundet (KF), , hantverks- och industriorganisation (SHIÖ) i ett med gemensamt yttrande, , , i (Lö) samt (). 6.1Promemorians innehåll i stort Utredaren redogör inledningsvis för de senaste 15årens utveckling på skoområdet och för de olika stödåtgärder som främst under1970-talet satts in för att stödja den inhemska produktionen. 1972:127 angående försörjningsberedskapenpä beklädnadsområdet uttalade föredragande departementschefen rörandeförsörjningsuthålligheten på beklädnadsområdet följande. Frågan om uthållighet har enligt min meninghittills inte studerats tillräckligt inom de s, k. miljöstudierna. Jag betonadedärför i mina anvisningar till ÖEF vikten av att dennafråga ägnades särskild uppmärksamhet i det fortsatta studiearbetet. Denverksamhet som f. n. bedrivs vid försvarsdepartementet inom ramen för sekretariatetför säkerhetspolitik och långsiktsplanering inom totalförsvaret inkluderarsådana studier av framtida krig och krisers karaktär som erfordras för enanalys av försöriningsuthålligheten, Kunskapsunderiaget kommer därför attsuccessivt förbättras. Starka skäl talar emellertid för att man tills vidarebör räkna med att försörjningen med beklädnadsvaror skall kunna upprätthållasunder en så lång avspärrningstid att en inte obetydlig produktion inom landetär nödvändig för en tillfredsställande beredskap. På sä sätt behålls handlingsfrihetför framtida ställningstaganden till frågan om uthålligheten inomtotalförsvaret. Beträffande den försörjningsstandard som skallkunna upprätthållas uttalade föredragande departementschefen attberedskapsplanläggningen på beklädnadsområdet tills vidare i huvudsak bordekunna utgå från de bedömningar och beräkningar somförsöriningsberedskapsutredningen (Ds H 1972:3) gjort av försörjningsstandardsamt tillförselbehov och produktionskapacitet. Utredaren diskuterar i promemorian (Ds H 1976:7)Skor i kristid frågan om försörjningsuthålligheten på beklädnadsområdet. Han anser att tillförselbehoven påbeklädnadsområdet bör beräknas med utgångspunkt från den typ av kris- ochangreppsfall som använts i det ekonomiska försvarets försök medlångsiktsplanering. 1976/77:85 12 1 fråga om en efterkrislid, framhåller utredaren,har i enlighet med chefens för anvisningar iprogramplaneringen endast beaktats behoven av planerings- ochadministrationsresurser. Hananser att del är rimligt att försöriningsuthålligheten prioriteras i fråga omoumbärliga förnödenheter och att beklädnadsvarorna bör hänföras till dessa.Frågan om efterkris- resp. efterkrigstid skall ingå i bedömningen av lämpligförsöriningsuthållighet är särskilt viktig på beklädnadsområdet. På dettaområde är det nämligen nödvändigt att göra en avvägning mellan i första hand detvå åtgärderna beredskapslagring och vidmakthållande av produktionskapacitet.För en kortare kris är det således kostnadsmässigt lämpligt med en relativtstörre inriktning på beredskapslagring än på bibehållande av produktion, medanförhållandet är det motsatta för en längre kris. Sålunda konstaterar utredarenatt om en kortare kris på ca ett är läggs till grund för planeringen blir detekonomiskt fördelaktigt att satsa enbart på lagring, öm längre kriserförutsätts kunna inträffa är det emellertid förenat med mindre risk attbibehålla en produktionskapacitet än.att enbart satsa på beredskapslagring. Föratt även belysa konsekvenserna av en mer ambitiös målsättning bör i analysenäven beaktas. Detta kan enligt utredaren lämpligen ske genomatt hänsyn tas till i princip hela utsträckningen hos de kris- ochangreppsfall som använts vid försöken med långsiktsplanering. 1sina överväganden har utredaren utgått från krisfallet Dl vilket avser enavspärrningsperiod exklusive efterkristid. Detta fall har visatsig vara dimensionerande för behovet av beredskapsåtgärder påbeklädnadsom-rådel i programplaneringen. Härutöver har en efterkristid på tvåår beaktats. Detta innebär en sammanlagd kristid . Påbeklädnadsområdet bör enligt utredaren med försörjningsstandard i princip avsesinnehav av kläder och skor och inte inköp. Han har utgått från att allamänniskor i åldern i en kris bör ha tillgång till minst ett par grövreskor som kan användas utomhus i kallt och fuktigt väder samt ett pargummistövlar. Barn och ungdom i åldern har förutsatts kunna tilldelasett par grövre lågskor eller kängor och ett par gummistövlar vartannatår. Barn som är bör enligt utredningen få särskild tilldelning avett par tunnare läderskor varie är, I fråga om barns behov förutsätts dock attbehovet skall kunna halveras på grund av det befintligaskoinnehavet vid krisens börian. För personer som är harförutsatts en tilldelning av ett par grövre läderskor för en treårig kris.Tilldelningen av arbetsskor inkl. skyddsskor bör vara densamma som undernormala förhållanden. 1fråga om försvarsmaktens behov har utredaren räknat med ett behov av I20000pjäxor/kängoroch 145 000 grövre lågskor för en treårig kris. Därmed skulleslitaget (ersättningsbehovet) för både inneliggande beredskapsstyrkor ochvärnpliktsomgångar ersättas. Enväsentligt ökad användning av träskor förutsätts kunna ske. Prop.1976/77:85 13 främstersätta tunnare läderskor. Varje person bör sålunda kunna tilldelas ett parträskor . Under ett första krisår har dock tilldelningen beräknats varahälften så stor. En särskild tilldelning har beräknats i fråga omgrövre lågskor och gummistövlar för personer som i ett krisläge övergår frånarbete inomhus till arbete utomhus.