prop · G00387 · 1976-12-31 00:00:00 — Såväl principerna för uppgiftsför-delningensom utformningen av ett statsbidragssystem kommer alt behandlas avkulturi-ådet inom ramen för' översynen av formerna för det statliga stödet tilllänsbiblioteks- och lånecenlralsverksamheten. påpekar också att utr-edningenhar underlåtit att ta upp för-hållandet alt saknar egnatalböcker och istället utnyttjar- SRF:s bibliotek dock utan att lämnrr någonersättning till SRF. Utredrringen har- inte heller tagit upp frågan om hurinläsningstjänslen skall avvägas mot andra insatser för de synskadadeslitteiaturför-sötjning. och Svenska folkbihlioieka-rlejörhundel anser att dendirekta utlåningen av talböcker till synskadirde och andr-a handikappade börske via de lokala folkbiblioteken som också kan lämna annan service. SRF:sbibliotek bör i första hand fungera som lånecentral och depositionsbibliolek.Även länsbiblioteken bör ha talböcker' för' utlåning via de lokalafolkbiblioteken. Samtliga remissinstanser som harber'ör-t fi-ågan understryker vikten av att en inläsningstjänst för synskadadebyggs ut i hela landet. Flertalet, däribland .v/«U'/;.v kulturråd, SÖ. SRF,Unga synskadade och Svenska jolkhib-llolekariejörhundei. uttalar-sig för-altver-ksamheten förläggs till länsbiblioteken. HCK och SRF anser attmålsättningen bör' vara att inläsningstjänst finns i vage kommun. Statenskulturr-åd och SÖ framhåller alt beställning måste få göras i varje kommun.Landslingsförhundei anser alt kulturr-ådet i över-synen av stödet tilllänsbiblioteken bör' undersöka de organisatoriska och ekonomiskaförutsättningama för en vidgad service vid länsbiblioteken till handikapprtde.Svenska koininunförhundel anser det viktigt att inläsning av n'rater'ial avmindre omfattning eller speciell karaktär sker vid de lokala folkbiblioteken.Inläsning av hela bokverk bör enligt förbundet ske vid SRF:s bibliotek vilketäven ,SÖ anser. Föreningen beklagar- att utredningen intehar- anvisat någon väg för att säkerställa att en inläsningstjänst verkligengenon-iförs. Den kommunala sjiilvstyrelsen får inte leda till alt handikappadebehandlas olika i olika kommuner'. För att verksamheten skall kommaigång och utvecklas någorlunda lik-vär-digt över' hela landet är' delnödvändigt n-red ett statligt stöd till länsbib- 1976/77: 87 49 lioteken anser , , , och . Statenskulturråd redovisar att rådet avser att la upp fi-ågan i sin översyn av delstatliga stödet till länsbiblioleksverksamheten. Kostnaderna förinläsningstjänslen borde enligt Svenska kommunförbundets mening ha utretts ochredovisats bättre. Att inläsningstjänsten även böromfatta utskrift på punkt framhålls av HCK och Unga synskadade. FöreningenSveriges dövblinda vill även att material skall kunna tas fram på storstil. SÖ anser all inläsningstjänsten,som i huvudsak troligen kommer att utnyttjas av synskadade, bör stå öppen föralla handikappgrupper som inte kan läsa på vanligt sätt. 3.6 Radio och television Flera remissinstanser framhållerliksom utredningen, stora ansvar för alla lyssnar- ochlillargrupper. Vissa remissinstanser, främst handikapporganisationerna,framhåller att har ell dubbelt ansvar vilket omfattar delsinformation om handikapp och de handikappades situation, dels ansvar förprogrammens tillgänglighet. redovisar att utredningen i sittkommande förslag till avtal och riktlinjer för verksamhet avserall framhålla det särskilda ansvar som ljudradion har för skildaminoritetsgrupper. Utredningen avser också att ställa ökade kvalitetskrav påverksamheten. Om dessa uppfylls bör de också främja olika handikappgruppersmöjligheter att ta del av programmen. Ökad tillgänglighet och begriplighel böreftersträvas genom mer bearbetade program och en mer medveten repertoarpolitikmed ökat antal repriser framhåller utredningen. framhåller försin del att ansvaret för programutbudels tillgänglighet inte kan uppfyllas förvarje enskild del av programverksamheten. Den stora publiken och de begränsadesändningslidema innebär att man med huvuddelen av programutbudet strävar efteratt nå ett så stort och brett genomsnitt av lyssnare och tittare som möjligt. I utredningens betoning av allradio- och TV-programmen skall vara tillgängliga för handikappade instämmer ettstort antal remissinstanser. Bl.a. , ,radioutredningen, samt ABF, HCK, FUB, SDR och ansluter sig till de principer som utredningen har föreslagit.Radioutredningen pekar på att redan har uppmärksammat dehandikappades situation och gjort insatser för att tillgodose olika önskemål.Genom regelbundna samråd för diskussion och informationsutbyte mellanrundradioföretaget och bl.a. handikapporganisationerna skulle ytterligareförbättringar kunna fi-ämjas anser utredningen. och pekar påatt tillkomsten av med 24 lokal- 4 1976/77. Prop.1976/77: 87 50 radiostationer borde medverka till att avsevärt förbättraspeciellt de synskadades situation. Förslaget om att programverksamhetenstillgänglighet för handikappade bör markeras i ett nytt avtal mellan staten ochSveriges radio tillstyrks av , , , , FUB och SDR. framhåller att utredningens förslagtill avtal och riktlinjer för kommer att framhålla del särskildaansvar som rundr-adion har för särskilda minoritetsgrupper. HCK kräver alt avtaletäven skall innehålla villkor om ett rimligt antal program förbegåvnings-handikappade. Förslaget alt en väsentligt störreandel av TV-programmen skall lextsät-las tillstyrks av , statenshandikappråd, radioutredningen, , och Radio framhåller att bolagets resurser för textning med nuvarandeteknik är i det närmaste fullt utnyttjade. Varie utvidgning av lexlsättningkräver förutom nya driftkostnader också nya investeringar. En utökad verksamhetenligt handikapputredningens förslag kostar närmare 10 milj. kr. vilket kravetett motsvarande tillskott av avgiftsmedel. Från ekonomisk synpunkt anserSveriges Radio det vara klokt att avvakta en övergång till selekliv texl-TV.Investeringama på sändarsidan för denna selektiva lexlsättning beräknas perversion ligga ungefär på samma nivå som för nuvarande texl-ningssystem. Ävendriftkostnaderna per version motsvarar nuvarande kostnader. Enligt SverigesRadio bör ett system med möjligheter till fem textversioner (normal svenska,lätt svenska och tre invandrarspråk) väljas. Kostnaderna för en sådanutbyggnad måste beaktas vid tilldelningen av medel till Radiosverksamhet. På mottagarsidan krävs också nya TV-apparater. Handikappinstitutetoch Klys anser att frågan om selektiv text-TV måste lösas, medanteleverket framhåller att man bör vänta ytterligare någon tid innan beslut omval av textsystem fattas. pågår enligt verket ett omfattandeutvecklingsarbete på området. uppger att utredningen iavvaktan på text-TV avser att föreslå en ökad andel snabbrepriser med möjlighettill textsättning. Även teckentolkning bör prövas i olika sammanhang anserutredningen. SDR anser alt förslaget om texlsätlning måste genomföras snabbt.Sveriges Radio måste få ett klart besked om sin självklara skyldighet all göraprogrammen tillgängliga anser förbundet. förslag omall informationen om hjälpmedel för hörselskadade skall utökas och attkonsumentverket skall verka för bättre kvalitet på mottagningsapparater och attSveriges Radio skall uppmärksamma utredningens synpunkter om bättreljudkvalitet tillstyrks av , radioutredningen, ochSveriges Radio. anser attinnehållet i utländska TV-program bör förmedlas på svenska i en speciellradiokanal medan framhåller möjligheten att sända fler ljudkanaler iTV. 1976/77: 87 51 metoden kan prövas i viss utsträckning om en fjärdeljudradiokanal införs. Unga synskadade anser del var-a ett oeftergivligt kravall utländska barn-och ungdomsprogram i TV sänds med svenskt tal i någonIjudradiokanal eftersom detla kan underlätta synskadade barns och ungdomarsintegration i förskola, skola och frilidsliv. Radioulredningen anser attfinansieringen av SRF:s punktskriflshäfte för information om radio- ochTV-program bör finansieras med medel över statsbudgeten. Från SverigesRadios sida ligger en sådan utgivning vid sidan av den egentliga uppgiften.Samma uppfattning har som dock för-klarar sig ber-edd att ävenfortsättningsvis ge bidrag till SRF:s publikation. SRF däremot anser attSveriges Radio i del nya avtalet mellan staten och bör åläggasatt helt svara för kostnaderna för utgivningen. FUB anser för sin del att SverigesRadios programlidning bör innehålla en lättläst spalt som gerprograminformation till förstånds-handikappade och till andra grupper medspr-åkhandikapp. anför ingaerinringar mol handikapputredningens förslag om alt hörselskadade och synskadadepå samma sätt som andra skall erlägga mottagaravgifier. program börkompletteras med att aktuell information - nyhetsprogiam - på ett förenklatspråk för personer med hörsel- och spr-åksvårigheler sänds påregelbundna lider anser . redovisar att manundersöker möjligheterna alt sända ett dagligt textat TV-nytt. Även radioutredningen lar upp dennafråga och erinrar om att nyhetsprogrammen i radio och TV är de viktigaste ochibland de enda informationskällorna för de sämst informerade i samhället.Utredningen pekar också på att genom att sända fiergenomarbetade program med en mer pedagogisk presentation kan öka olika gruppersutbyte av programmen. har den uppfattningen att det främstgäller att öka begriplighelen i programmen. Av denna anledning pågår vid avdelningenför publik- och programforskning sedan flera är ett omfattande arbete för attutröna hur eter-medier fungerar i förhållande till publiken. Syftet är atthärigenom få kunskaper om hur- programmen kan öka i tillgänglighet ochbegriplighet. som stödjer kravet på ett textatnyhetsprogram per dag föreslår att föriag bör ges möjligheteratt som förhandsinformation utge material som t. ex. kan användas iteatercir-klar kring TV-teaterns programutbud. Kravet på att handikappfrågor skalluppmärksammas mer i progr-am understryks av HCK, ,barn och ungdomar, motreumatism, och diakoninämnd- FUB finner denna ft-åga liksomfrågan om handikappanpassningen av pr-ogramver-ksamheten så viktig att manbegär alt handikapprörelsen får repr-esenlation inom olika organ inom SverigesRadio. Prop.1976/77: 87 52 finner detangeläget att handikappaspekten belyses i allmänna program inom olikasamhällsområden. Man bör dock inte kräva all så skall ske i varie program ellerens i viss andel av dem, anser utredningen. Samma uppfattning har SverigesRadio som dessutom pekar på behovet av specialprogram för många olika grappersom har särskilda intressen, problem eller särpräglade förutsättningar altdelta i samhällslivet. Sådana program förekommer i båda medier-na men delfinns en ekonomisk gräns när eterdistribution av speciell service till särskiltsmå grupper blir orimligt dyr och då det förefaller lämpligare att utnyttjakassetter. De remissinstanser som uttalat sigi frågan tillstyrker utredningens förslag alt kostnaderåtgärder för handikappade skall bestridas av avgiftsmedel. ,radioulredningen, utredningen om upphovsrätt, Klys, SRF och Svenska teaterförbundeldelar utredningens uppfattning om att inspelningar avskådespel, föredrag m.m. bör föras över till talböcker. I sammanhanget erinrarstatens kulturråd, radioutredningen och om att deupphovsrätlsliga frågorna inte är helt klarlagda medan utredningen omupphovsrätt påpekar att den har i uppdrag att lösa dessa frågor. Klys ochSvenska teaterförbundel framför krav om avtalsenliga ersättningar vidöverföring av radiodramatik och hörspel till talböcker. Ersättningarna börbestridas av statsmedel. pekar på demöjligheter som videogramtekniken erbjuder. Den utveckling som kan förväntasaktualiserar frågan om att tillhandahålla videobandspelare till döva somtekniskt hjälpmedel anser institutet. Liknande synpunkter anförs av bl.a.statens kulturråd och , och mental hälsa aktualiserar frågan om bidrag till de lokalahandikapporganisationerna för inköp av videoutrustningar. I sammanhanget mental hälsa, HCK och på de risker som finns om videomarknaden anser för sin del att produktion ochdistribution av videogram måste ligga under samhällets kontroll. 3.7 Särskild bok- och tidningsproduktion Samtliga reinissinstanser som haryttrat sig över litteraturulredningens förslag om de läshandikappadeslitteraturförsörining i belänkandet Boken ställer sig positiva till åtgärder ilinje med utredningens förslag. a. finner ytteriigaresatsningar angelägna. anser inte att den del av desammanlagda kostnaderna för litteraturstödet 1976/77: 87 53 som har reserver-als för de läshandikappade svarar motdenna eftersatta grupps behov. DBF betonar, alt man vid resonemangom insatser för olika grupper av läshandikappade inte får utgå från antaletpersoner i de olika grupperna. Genom att t. ex. synskadade hur svårt elleromöjligt att ta del av annat utbud på kultur- och fritidsområdet, kanlitteraturen för dem fylla ett större behov än för de flesta andra medborgare. Många remissinstanser däribland SÖ, styrelsen för Sverigesförfattarfond, Bibliotek i samhälle. Barn- och ungdomsboksrådet samt DBFställer sig kritiska till litteraturulredningens åsikt, att de läshandikappadebarnens och ungdomarnas problem i huvudsak är ett pedagogiskt problem som börlösas av skolan, och till att den som följd av detta avstått att lägga framförslag om åtgärder för denna grupp. Även allmänna biblioteksföreningbeklagar utredningens begränsning. , Litteraturfrämjandetbetonar behovet av särskilda åtgärder för läshandikappade barn och ungdomarutanför skolan. Från några remissinstansers sidavill man fästa uppmärksamheten på särskilda läshandikappade grupper, som mananser att utredningen har förbigått. FUB framhåller att den stora gruppsom på grund av intellektuell ul-vecklingshämning fått specialundervisning igrundskolan inte har behandlats, men att den i princip har läshinder av sammaart som de psykiskt utvecklingsstörda. Även finner att dei skolan läsretar-derade försummats. påpekar attafalikerna har utelämnats i utredningens behandling. Bibliotek i samhälleframhåller att de icke svenskläsande läshandikappade måste uppmärksammas. Föreningenpåpekar, att analfabetism kan vara ett läshinder i vissa minoritetsgrupper. Remissinstanserna tar upp vissasärskilda frågor rörande utgivningen av LL-böcker och storstils-böcker. framhåller attbehovet av LL-böcker inte i första hand bör täckas genom bearbetningar avbefintlig litteratur utan att det finns en stor efterfrågan på nyskrivna böckeri form av enkla bildberättelser med anknytning till dagens samhälle. FUB för fram kravet på utgivning avfacklitteratur, och betonar särskilt tanken på en förenklad men relativtutförlig uppslagsbok. Vidare borde en särskild nyhetstidning förläshandikappade ges ut. Seriefrämjandet betonar de kulturellt värdefullaseriernas möjligheter för de läshandikappade. Man efteriyser en utgivning avserier för vuxna, som skulle kunna fylla den lucka som existerar mellande lättlästa serierna och de mera svårttill-gängliga böckerna. Några remissinstanser finnerutredningens minimikrav på en årlig utgivning av vardera 20 böcker med storstil resp. av LL-typ vara alltför snävt tilltaget. Detta understryker bl. a.statens handikappråd, allmänna biblioteksförening och 5AC0. 1976/77:87 54 Utredningens förslag omprojektbundna produktionsgrupper för anpassad litteralirr. omfattande bådeord- och bildkonstnärer, en s.k. litterär verkstad, stöds av de remissinstansersom har berört frågan. De remissinstanser som behandlarfrågan om de handikappades litlera-lurförsörjning instämmer allmänt ihandikapputredningens förslag alt ytterligare insatser måste göras för altundanröja de språkliga och tekniska hinder som omöjliggör eller försvårarhandikappades tillgång till litteratur. , , , . , Klys, ABF, HCK,FUB, . ,SDR och Svenska folkbihliotekarieförhundet tillstyrker utredningens förslag omett ökat stöd till utgivningen av lättläst litteratur s.k. LL-böcker. Den avbåde litleraturatredningen och handikapputredningen angivna omfattningen - 40LL-böcker - tillstyrks av många remissinstanser som en förstamålsättning för den utökade utgivningen. , , , , , och uttalar sig dessutom för alt utgivningen bör vidgastill alt omfatta även barn- och ungdomslitteratur. anser, med hänsyn till sambandet mellanLL-utgivningen och litteraturstödet, alt del finns anledning att överflyttaansvaret för LL-ulgivningen från SÖ till . Härför talar enligtkulturrådet det faktum att böckerna inte är läromedel utan avsedda förfritidsläsning. En förutsättning för att verksamheten skall kunna överföras ärdock alt rådet erhåller personal för verksamheten. anser med tanke på behovet av en ökad årlig utgivning avLL-böcker det vara motiverat att utgivningen övergår från försöksverksamhettill en permanent form. SÖ pekar på all den föreslagna ökade utgivningen kräverökade redaktionella resurser och eventuellt en annan organisatorisk form än dennuvarande. uttrycker sin uppskattning över detnuvarande samarbetet med SÖ och framhåller all om utgivningen skall gesfastare former måste man söka undvika att kontakterna formaliseras på ettbetungande sätt. Både ekonomiska och hanleringsmäs-siga hänsyn har betydelseför den stimulans till utgivning som föriagen måste känna för alt utvecklaspositivt framhåller föreningen. 5Ö pekar på att folkbildnings- och handikapporganisationeroch folkbibliotek bör ges ökade möjligheter till lilteraturinformalion inom ramenför en uppsökande ver-ksamhet. Även erinrar ombehovet av ökade ansträngningar för en effektiv marknadsföring av ochinformation om . Föreningen framhåller särskilt betydelsen av ettförbättrat stöd till distributionen av och en kraftfull satsningpå läsfrämjande åtgärder. 1976/77: 87 55 Förslagen om utgivning av enlättläst uppslagsbok och ser-ier för vuxna som utredningen redovisar tillstyrksav FUB. och barn och ungdomar.Svenska folkbibliotekarieförbundet anser del angelägel att framställa böckersom tar hänsyn till de afasisjukas läsproblem. SÖ anser för sin del all enfor-skning kring behov och utformning av litteratur för läshandikappade börknytas till den föreslagna litterära verkstaden vars uppgifter bör vidgas tillatt omfatta alla människor med läshandikapp. tveksamhettill behovet av storslilsböcker delas inte av , ,, allmänna hihlioteksförening, HCK och Svenskafolkbibliotekarieförhundet. Så länge tillräckliga resurser för optiskrehabilitering saknas bör storslilsutgivningen fortsätta anser de. Även Ungasynskadade varnar för en övertro på optisk rehabilitering. Såväl kulturrådetsom SÖ anser att den av litleralurutred-ningen föreslagna ambitionsnivån om 20storstilsböcker bör uppnås. Enligt SÖ:s mening bör övervägas ominte stödet till utgivning av böcker med stor stil kan knytas till del allmännalilleraturslödel medan anför att kravet på läs vänlig typografikanske kunde införas som ett villkor för det statliga litteraturstödet. Enuppfattning som delas av SRF. framhåller attverket för egen del avser alt ställa krav på all viktig information påförpackningar och etiketter skall utformas på ett så tydligt sätt som möjligt.Sveriges allmänna biblioleksförening, SRF och pekar på att efterfrågan ökar på böcker med störreoch läsligare stil. och delar handikapputredningens uppfattning om altfrågan om olika gruppers behov av böcker med stor stil bör kartläggas. förslag omstöd till produktion av punktskriftsböcker för försäljning bemöts positivt. , statenskulturråd, SÖ, Klys, Tomtebodaskolan och Svenska folkbibliotekarieförbundettillstyrker handikapputredningens förslag om en begränsad försäljning avpunktskrifisböcker. Även Unga synskadade tillstyrker förslaget om produktion avpunktskrifisböcker till försäljning men anser att den angivna nivån är förlåg. Både och SÖ tarupp frågan om försäljning av talböcker med hänvisning till den stora gruppsynskadade som inte behärskar punktskrift. SÖ pekar på att av denyregistrerade synskadade 1976/77: 87 56 Dessa är i huvudsak hänvisadetill talbok. De upphovsrättsliga problemen för talboksförsäljning bör kunnalösas av parterna inom området men även utredningen om upphovsrätt haranledning att se över denna fråga anser . Utredningens olika förslag tillinsatser för att öka tidningars och tidskrifters tillgänglighet för olikahandikappade bemöts positivt av remissinstanserna. ex. att förslaget om ett lättläst utrymme i dagstidningarna utgör ett bevispå utredningens stora uppslagsrikedom som bör kunna genomföras omgående. Förslaget att genomföra en försöksverksamhet medfältmässiga försök vid dagstidningar med lättläst tidningslext tillstyrks avbl.a. pressstödsnämnden, , ,, och . framhåller attförsöksverksamheten bör ledas av den myndighet som får ansvaret för utgivningenav LL- och storstilsböcker medan övriga remissinstanser som yttrat sig i frågananser det lämpligt att SÖ och lederverksamheten. och betonar vikten avatt i försöksverksamheten klarläggs vilken kategori läshandikappade somlättläst tidningstext kan avse eftersom kraven på språk, typografi ochredigering varierar mellan olika grupper. HCK pekar särskilt på behovet avförsöksverksamhet med lättläst tidningstext för dövblinda eftersom dessagrupper inte kan tillgodogöra sig den information som kommer att förmedlasgenom den utbyggda lokalradion. I fråga om finansieringen avförsöksverksamheten anser presstödsnämnden, samarbetsnämnd att särskilda medel bör ställas till förfogande. förslag omsärskilt bidrag till utgivning av tidningar och tidskrifter pä band och punktinom SRF och Föreningen stöds av bl.a. , SÖoch Unga synskadade. anför betänkligheter mot utredningensförslag attdagstidningar bör utges i kassettupplagor samt all kostnaderna fördetta är all betrakta som en normal kostnad för tidningen som skall täckas påsamma sätt som övriga kostnader. anser att utredningens förslagmåste kompletteras med någon form av bidrag. I annat fall finns det risk föratt utgivningen inte kommer till stånd i önskvärd omfattning. Liknandesynpunkter anförs av handikappinstitutet, presstödsnämnden, ,, Klys, HCK, SRF, , Unga synskadade, ochSveriges . Flera remissinstanser, däriblandbl.a. Unga synskadade och , för- Prop.1976/77: 87 57 utsätteratt en utveckling enligt utredningens förslag kräver såväl lagstiftningsåtgärdersom ett utvecklat presstöd. Handikappinstitutetpekar på att utredningen inte behandlat frågan om på vilket sätttidningsutgivningen skall initieras och hur en acceptabel bredd på utgivningenkan uppnås. Även presstödsnämnden berör frågan om att olika tekniska,ekonomiska och organisatoriska förutsättningar för utgivning av taltidningarinte tillräckligt belysts i förslaget. Nämnden anser därför att en fortsattutredning bör ske. SÖ som liksom tillstyrker förslaget om enkassettupplaga av en daglig rikstidning, anser det viktigt alt lösa en radredaktionella och tekniska frågor. Delta bör enligt överstyrelsen kunna skeinom ramen för ett fortsalt utvecklingsarbete. SRF pekar på all band-mediet isig själv inte gör tidningsläsning möjlig på samma villkor som för seendevarför stora krav ställs på redigeringen av tallidnrngsupplagan.Presstödsnämnden anför liknande synpunkter. och SÖ anser det angeläget att delokala laltidningarna vidareutvecklas och konstaterar med tillfredsställelseatt landstingen i allt större utsträckning bidrar till finansieringen av dessa.Sveriges allmänna biblioteksförening, SRF, Unga synskadade och Svenska folkbibliotekarieförbundetbetonar betydelsen av att de lokala taltidningarna får utvecklas vidare. Fleraremissinstanser pekar dessutom på möjligheterna till ett framtida samarbete medlokalradions redaktioner. Förslag om att även andra tidningar än dagstidningarskall utges i kassett-upplagor samt alt dessa tidningar liksom även lokalataltidningar skall erhålla statligt stöd väcks i remissyttranden från bl.a.Handikappinstitutet, och . betonas alt de olikautgåvoma av kassettidningar även bör få nyttjas av andra läshandikappade. Häratöver pekar SRF och Tomtebodaskolan på attutredningen har underlåtit att närmare gå in på frågan om hurlitleraturförsörjningen till studerande på olika nivåer och i olika skolformerskall lösas.