prop · G00363 · 1976-12-31 00:00:00 — Medium är ortstidning som bestämts för meddelanden i målet. - Bestämmelserna äger enligt 11 kap. 108 § molsvarande tillämpning på rättegången i högsla domstolen. Av avgörande betydelse i dessa frågor är att mediabruketför förrättning och avgörande stämmer överens. Så är förhållandet . 1 de härbehandlade vattenlagsfallen bör alltså göras endast sådana ändringar somföljer av vad som föreslagits i närmast föregående avsnitt. Lagen om flottning i allmän flottled behandlar kungörandeav beslut om verkställbarhet av överklagat beslul om interimsflollning. , en eller flera. Annan ändring är inte motiverad än dentekniska ändringen i fråga om begreppet ortstidning. - Författningsförslagfinns intaget som bilaga 2.4. Utlåtande över förrättning enligt 3 kap. lagen om enskildavägar, till vilken förrättning kallelse skall ske enligt reglerna i 25 § (jfrhärom närmast föregående avsnitt), skall enligt 80 § framläggas för sakägarnapå lid och plats som bestämts vid förrältningssammanlräde och som skallkungöras genom uppläsning i kyrkan och genom ortslidningsannonsering. Omlänsstyrelses beslut i ärende enligt samma kapitel skall enligt 93 § sakägare Prop.1976/77:63 273 underrättas genom alt beslutet antingen tillställs allasakägarna eller kungörs enligt samma regler som gäller i fråga omförrättningsuilåtande. När det gäller framläggande avförrältningsutlåtande bör kungörandet inskränkas till att ske i ortstidning.Föreskriften om kungörande av beslut innebär bl.a. en fylligareredovisning i kungörelseform än vad som är föreskrivet i delgivningslagen. Ensakligt tillfredsställande lösning synes vara att kungörandet sker i enlighetmed delgivningslagens regler kompletterade med att beslutet i sin helhet hållstillgängligt på lämplig plats i orten. Medium för kungörandet bör även i dessafall vara ortstidning. är enligt lagen omfiskevårdsområden form för tillhandahållande av meddelande om länsstyrelseseller kammarrätts beslut enligt lagen, när beslutet angår så många alt del intelämpligen kan tillställas varje sakägare. Denna regel avviker från denföreslagna centrala författningens endast när det gäller vid vilken tidpunkldelgivning anses ha skett. Saklig grund för denna avvikelse torde inte finnas.Särregleringen bör därför ulgå. 6.2.6 Avlösning av vissa avgälder lagen (1907:15) angående avlösningav avgäld från avsöndrad lägenhet: 6§ lagen (1938:159) om avlösning avavgälder från de till skatte försålda så kallade halländska kyrkohemmanen: 7 § Enligt lag skall omersättningen inle redan är eriagd fastställa ersättningen föravgälden och utsätta tid inom vilken den skall erläggas. Sådant beslut delgeshemmanels ägare. Sedan det styrkts att ersättning för avgäld erlagts ellernedsatts, utfärdas kungörelse härom i länskungörelserna. Enligt lag skall , sedanframställning om avlösning kommii in, fastställa den ersättning som statsverketskall förskjuta och de avbetalningar därå som fastighetsägaren skall erlägga. Beslutetdelges berörda parter. Sedan det vunnit laga kraft, införs meddelande om det ilänskungörelserna. Några rättsverkningar är inle inågotdera fallet knutna till kungörandet i länskungörelserna. Föreskrifternaom delgivning med berörda parter I saml Nr 63 1976/77:63 274 synes tillfyllest från publiciletssynpunkt. De nämndaföreskrifterna om kungörande bör därför ulgå. lagen (1886:46 s. l)ang. slenkolsfyndigheter m.m.: 3, 21och 30 §§ gruvlagen (1938:314); 10och23§§ uranlagen (1960:679): 7 och 34 §§ förslag till gruvlag (lagrådsremissden ): 2 kap. 12 § och 4 kap. 11 § De inledande procedurreglema förförvärv av rätt enligt de tre lagar som behandlas här (stenkolslagen 3 § =ansökan om koncession, gruvlagen 10 § och förslaget till gruvlag 2 kap. 12 § =utfärdande av matsedel och uranlagen 7 § = ansökan om undersökningstillstånd)föranleder kungörande i samma media: allmänna tidningarna och ortstidning.Enligt stenkolslagen skall kungörande också ske genom anslag på lämplig plats iorten och kungörelsen delges berörda industriella förelag. Ulmålsförrätlning enligt gruvlagen(23 §) och förslaget till gruvlag (4 kap. 11 §) kungörs i samma media somutfärdande av mulsedel samt delges kända sakägare. förrättning förförändring av utmål följer samma regler som ulmålsförrätlning (45 §, förslagel4 kap. 43 § hänvisning till dessa regler = till 23 §, 4 kap. 11 §). Upphörande av koncession enligtstenkols-och uranlagarna kungörs, i förstnämnda fallet i länskungörelserna ochi det senare fallet i allmänna tidningarna och ortstidning. Över vissa rättigheter enligtgruvlagen och uranlagen förs register (gruvregistret respektive uranregistret).I gruvregistret införs bl.a. uppgift om förverkande av gruvrätt (78 §gruvlagen, motsvarande bestämmelse finns ej innefattad i förslaget tillgruvlag. De ytterligare föreskrifter som kan behövas utöver förslagets bestämmelseatt gruvregister skall föras (11 kap. 7 §) lorde komma att meddelas iadministrativ ordning (se lagrådsremissen s. 193)). I stenkolslagen finns vidareföreskrivet, att beslut om vilostånd (30 §) skall anslås på lämplig plats iorten. Det grundläggande valet av kungörandeform. ' Ny gruvlag föreslås träda i kraft . Prop.1976/77:63 275 , är väl lämpat för detta användningsområde och bör bestå.Ortstidningskungörandel bör ske efter den breda principen. Anslagskungörandet enligt 3 § stenkolslagen ler siginte som ett generellt påkallal komplement till de grundläggande formema ochbör därför utgå. Upphörande av koncession enligl stenkolslagenfaller inte inom det för framtiden avsedda användningsområdet förlänskungörelserna. Kungörande bör i stället ske i tidning i likhei med vad somgäller om koncession enligt uranlagen. Bestämmelsen om viloståndsanslag enligtslenkolslagen torde numera ha en synnerligen begränsad användning. 1 fall avaktualitet torde det valda mediet vara godiagbart för ändamålet. Anledningsaknas att föra in denna regel i ett större regelsystem. Bestämmelsen bördärför inte föras in i den samordnade författningsregleringen om kungörande. giftermålsbalken:5 kap. 13 §,8 kap. 11 §, 13 kap. 15 § och 15 kap. 21 § lagen (1898:64 s. 10) omboskillnad: 5 och 18 §§ fastighetsbildningskungörelsen (1971:762): 23 § föräldrabalken:9 kap. 2 a § och 20 kap. 23 § lagen (1904:26 s. 1) om vissa internationellarättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap: 5 kap. 5 §. Reglerna behandlar dels avvikelser från lagenshuvudregler om ekonomisk behörighet på grund av ålder och civilstånd (GB 5:13,FB 9:2a och 20:23 samt lag), dels förmögenhetsfördelning mellan makar(8:11, 13:15 och 15:21, lagen om boskillnad och fastighetsbildningskungörelsen).Kungörande enligt gällande regler skall ske i allmänna tidningarna och i andrahithörande frågor än omyndighetsförklaring eller hävande av sådan förklaringdessutom i ortstidning. Jämsides med tidningskungörandet sker registrering inomfolkbokföringen av ålder och civilstånd samt, när del gäller makars egendomsförhållanden,uppgift i äklenskapsregislret och när det gäller äktenskapsförord dessutominförande i rättens protokoll. Prop.1976/77:63 276 Någon saklig ändring av kungörandeform är inte påkallad. 6.4.2 Svenska juridiska personer lagen (1887:42 s. 1) om handelsregisler, firma ochprokura: 4 §, 7 § och 21 a § iredje stycket lagen (1938:96) omunderstödsföreningar': 68 § lagen (1944:705) om aktiebolag: 202 § KK (1948:219)om registrering av sambruksföreningar: 9 § lagen (1948:433) omförsäkringsrörelse: 314 § lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar: 104 och105 §§ lagen (1955:183) om bankrörelse: 161 och 172 §§ lagen (1955:416) omsparbanker: 89 § lagen (1956:216) om jordbrukskasserörelsen: 5 §bostadsräUslagen (1971:479): 67 § lagen (1972:262) om understödsföreningar: 3 §förslag till handelsregisteriagprop. 1974:4): 18 och 19 §§ Till denna lagstiftning ansluterföljande författningar som behandlar tekniska frågor: KK (1947:971) om aktiebolagsregislrets förande m.m. KK (1952:495) om förande av register för ekonomiskaföreningar m.m. KK (1955:187) om bankregistrels förande m.m. KK (1955:422) om sparbanker. KK (1969:88) om föreningsregistrel förjordbrukskasserörelsen. KK (1973:395) om införande iallmänna tidningarna av uppgifter ur aktiebolagsregislret m.fl. register. Nuvarande ordning i huvuddrag och remissutfallet Som princip på della område gälleralt förmågan att förvärva rättigheter och skyldigheter förutsätter att den juridiska personen är registrerad. är patent- och registreringsverket föraktiebolag bankinspektionen för bankaktiebolag, sparbanker, försäkringsinspektionen för försäkringsrörelse och under- ' Upphävd genom lagen (1972:262) om understödsföreningar.Gäller dock alltjämt, enligt övergångsbestämmelse till 1972:262, i figa omarbetslöshetskassor. * Handelsregisterlagen foreslås träda i kraft och1887:42 s. 1 då upphävas. 1976/77:63 277 länsstyrelse för ekonomiska föreningar, bostads- rättsföreningar och verksamhet hänförlig tillhandelsregister Registreringen omfattar i huvudsakbeteckning, behöriga ställföreträdare och verksamhelens art. 1 fråga om understödsföreningarenligt såväl gamla som nya lagen sker inget annat kungörande än införandet iregistret, I övrigt gäller på detta område atl registreringsmyndighelen skallkungöra varje införing i eller avförande ur register i tidning. Tidningskungörandet är uppbyggt påföljande sätt. Uppgifter ur samtliga register kungörs i Post- och InrikesTidningar. Uppgifter ur register för ekonomiska föreningar, sparbanksregistret,registret för jordbrukskasserörelsen, sambruksföreningsregistret ochhandelsregister kungörs också i ortstidning. Val av ortstidning är reglerat påolika sätt för skilda register. Till införandet av uppgift iregister och kungörandet av uppgiften i tidning är viss rättsverkan knuten. Vadsom införts i registret och kungjorts i viss tidning presumeras ha kommit tilltredje mans kännedom. är ortstidning i de fall där kungörande iortstidning är föreskrivet, i övriga fall Post- och . Uiredningen har föreslagit enöversyn av vilka uppgifter som skall registreras och att på registeruppgifternatillämpas utredningens syslemförslag. Remissinsianserna har allmänt anslutit sig till tanken påen översyn. i tillstyrker ökadortsannonsering enligt systemförslaget. i och , kommerskollegium och handelskammaren i uttalar dock tveksamhet ifrågan om ökad ortsannonsering ger motsvarande utbyte. tilläggeratt allmänheten i prakiiken söker information om registrerade förhållandengenom förfrågan hos respektive register. i länoch handelskammaren i förordar alt ortsannonseringen slopas och anserdet tillräckligt med annonsering i Post- och . Frågan om kungörande av uppgifter ur handelsregister harockså belysts vid remissbehandlingen av firmautredningens betänkande Firmaskydd(SOU 1967:35). Utredningen föreslog kungörande i Posl- och . i förordade ortsannonsering menföreslog atl annan annonsering slopas. i länifrågasatte däremot om kungörande i ortstidning behövs. Förslaget till handelsregislerlag(prop. 1974:4) innebär, i avvaktan på en bred reform av kungörandereglerna,oförändrade kungörandeformer. har i betänkandet Förslag tillaktiebolagslag m.m. (SOU 1971:15) berört frågan om tidningskungörande.Utredningen Prop.1976/77:63 278 avvisar (s. 387 till 166 §) tanken på atl breddatidningskungörandet av uppgifter ur aktiebolagsregislret till att också omfattaortstidning. Utredningen hänför sig i sin framställning bl.a. tillfirmaulredningens förenämnda belänkande och vill inte ifrågasätta att förenhetlighetens skull ortstidningsannonseringen av uppgifter ur handels- ochföreningsregislren slopas. Uiredningens förslag innebär oförändrad kungörandeformför registrerade uppgifter. Vid remissbehandlingen lämnadesaktiebolagsulredningens förslag i denna del i alll väsentligt ulan erinran. Utgivningen av 'månadshäftet', densamling av anmälningar till aktiebolagsregistret och andra register, somutgelts av patent- och registreringsverket, upphörde med utgången avjuni månad 1973. Inom det rättsområde som dettaavsnitt behandlar ryms vitt skilda företagsformer med spännvidd från företagmed verksamhet och inlressentområde som innesluter hela landet till myckel småförelag med uteslutande lokal karaklär. Inom samma förelagsform återfinnsenskilda företag av mycket olika omfattning. Även om den valda företagsformennaturligtvis ofta ger god ledning för att bedöma omfattningen av detgeografiska intressentområdet, ter det sig ändå angeläget och naturligt altofficiella uppgifter om företag av olika former skall stå atl finna på så långtmöjligt likarlat sätt. Härtill kommer att näringsverksamhet ofta bedrivssuccessivt i olika företagsformer. Kungörande i fråga om de olikaföretagsformerna bör därför ske i enhetliga former. Syftet med register ochtidningskungörande belyses av följande uttalande av chefen förjustitiedepartementet i förarbetena till lag (prop. 1887 nr 2 s. 60):'är icke till endasl för köpmännen ulan också för den storaallmänhetens bekvämlighet, enär det innehåller, på ett slälle samlat, allt vadallmänheten behöver och måste veta för att kunna inlåta sig i affärsförbindelsemed en . När lagen ålägger köpmannen såsom en plikt att på egen bekostnadtillhandahålla allmänheten dessa uppgifter, bör den också med skäl kunnafordra att allmänheten verkligen av dem lager vederbörlig del, sä alt ejköpmännen betungas med den ytterligare plikten att i varje fall genom särskildbevisning styrka att ett förhållande, varom registrering skett, varit för hansmedkontrahent bekant'. Målgruppen, bestämd enligtkungörandereglernas grundläggande syfle sådant det manifesterats ipresumlionsreglerna, är personer vilkas ekonomiska intressen vid någoltillfälle berörs av företaget. En sådan målgrupp kan förväntas visa en avsevärdaktivitet för alt försäkra sig om relevant information. 1976/77:63 279 Gemensamt för hithörande uppgifter till skillnadfrån t.ex. de associationsrättsliga kungöranden som behandlas i avsnitt 6.6 är att uppgifterna inte primärt syftar till att framkalla aktivitet i vissangelägenhet . Uppgifterna har i stället sitt värde i altfinnas tillgängliga när målgruppsmedlem av annan anledning än registeruppgiftföranleds att t.ex. agera i förhållande till förelaget. Enskild registeruppgifthar vidare typiskt sett informationsvärde inte fristående utan som en länk iden fortlöpande kedjan av uppgifter eller utevaro av uppgifter som ger enhelhetsbild i något avseende. Av avgörande betydelse är alltså att uppgifterna,när de skall användas, är både akluella och fullständiga. Att målgruppen fullgör sin genom presumtionenålagda 'skyldighet' att ta del av relevanta uppgifter genom studium avtidningskungörelserna fömtsätter i realiteten privat registerföring inommålgruppen. En sådan ordning ter sig inte ekonomiskt rimlig eller önskvärd. Detkan också ifrågasättas om så faktiskt sker. Den mest exakta överföringen av uppgifter sker, pådelta som på andra områden, direkt från källan (registret) till avnämaren utanmellanled. I situationer där företag själv är medagerande torde företaget redannu regelmässigt tillhandahålla registerutdrag som behövs. I andra situationer,t.ex. när det gäller uppgifter om ett stort antal företag för viss karlläggning,kan metoden att skaffa uppgifter genom registerutdrag eller muntlig förfråganhos registret visserligen vara otymplig, men detsamma gäller användningen avtidningskungörelser för sådant syfte. Post- och Inrikes Tidningars månadshäfte,som avsetts vara ett hjälpmedel vid begagnande av tidningskungörelser, torde ipraktiken inte ha tjänat avsett syfte och är, som redan anmärkts, numeranedlagt. Det faktiska behovet av annat kungörande än genominföring i register kan alltså ifrågasättas. Till bedömande av denna fråga harjustitiedepartementet berett vissa företrädare för näringslivet tillfälle altyttra sig genom en enkät i ärendet. I enkäten ställdes följande frågor: 1) Skulle det innebära olägenhet för någotnäringslivets intresse om det nuvarande aktiva kungörandet(tidningskungörandet) upphör och man alltså går över till endast passivtkungörande (införing i register)? 2) Kan, vid bibehållande av aktivt kungörande på dettaområde, det aktiva kungörandet begränsas till endast vissa av f.n. kungjordauppgifter (i första hand uppgifter om företagsledning och firmatecknare)? Svar kom in från , , , fem handelskamrar ochHandelskamrarnas nämnd. Frågan 1) besvarades med ja av , , fyra handelskamrar och saml med nej av och en handelskammare. Sommotivering till jakande svar och som kommentar till nekande uttalades så gottsom 1976/77:63 280 enhälligtall registermyndigheterna nu inte har den kapacitet som ökad utdragsbeställningoch telefonförfrågning skulle kräva vid passivt kungörande. 1 några svarpekades också på att passivt kungörande skulle medföra en ökad administrativbelastning för näringslivets del. upplyste att dessmedlemsbanker fortlöpande använder Post- och (veckobilagan)som informationskälla beträffande uppgifter ur aktiebolagsregistret men däremotinhämtar uppgifter ur handels- och föreningsregister direkt frånregistermyndigheterna. En handelskammare ansåg som värdefullt i sig altuppgifterna för hela landet finns samlade i en publikation. Frågan2) besvarades genomgående med ja. Utfallet av undersökningen ger stöd föruppfattningen all kungörandet skulle kunna göras helt passivt underförutsättning alt registermyndigheterna dimensioneras för atl lämna en störremängd uppgifter än f.n. Presumlionsreglerna förutsätter inte i och för sig ettaktivt kungörande. Frågan i vilken mån kungörande skall äga rum kan ses som enfråga om var resurserna skall sältas in. Om ett centralt företagsregister byggt på ADB (seprop. 1974:4 s. 162) skulle komma lill stånd, skulle därifrån kunna erbjudas enså kvalificerad uppgiftsservice atl ett aktivt kungörande vore uppenbartobehövligt. Så länge uppgifterna är fördelade inle bara på olika slags regislerutan också på både centrala och regionala register kan det emellertid vara tillfördel för avnämarna alt uppgifterna finns tillgängligt samlade på ett slälle,som är fallet i Posl- och . Att avnämare faktiskt utnyttjaren sådan central uppgiflssamling innebär en avlastning för registermyndigheternaliksom, enligt vad företrädare för näringslivet uppgivit, en administrativ ochekonomisk fördel för avnämare. Detta förhållande har dock särskild tyngd endasti fråga om sådana grundläggande uppgifler som efterfrågas i större antal ochsom har betydelse utöver kungörandets grundläggande syfte, t.ex. för en meraallmän överblick över företagsbeståndet och dess verksamhetsinriktning.Näringslivets mera allmänna inlresse av denna art motsvaras självfallet ocksåav ett likartal inlresse hos en allmänhet. Ett aktivt kungörande av sådanagrundläggande uppgifter kan alltså gagna den direkta målgruppen och dessutom envidare, mera allmänt samhällsintresserad grupp. Med nuvarande registersystemter det sig alltså praktiskt atl bibehålla ett aktivt kungörande i begränsadomfattning. Det aktiva kungörandet bör ske i ett samlat organför hela landet. Detta organ bör som vara Posl- och ,som här kan ses också som en specialpublikation. Kungörande härutöver i ortstidning skulleförutsätta ett behov av bredare lokal/regional information som inte fylls genomregistrering och kungörande i Post- och . 1976/77:63 281 Även den mera allmänna gruppens intresse måstebedömas vara av sådan art att viss aktivitet kan förväntas av gruppen. Det fårförutsättas att den stora mängden uppgifler i Post- och Inrikes Tidningarredigeras så att uppgifterna är överskådliga, t.ex. kommunvis/länsvis.Kungörande i ortstidning synes då inte ge en sådan ökning av målgruppensinformationsmöjligheter som på ett rimligt sätt skulle svara mot den därigenomuppkommande kostnadsökningen. är därför inte tillräckligt motiveradsom obligatorisk kungörandeform. Däremot kan i fråga om åtminstone vissauppgifter finnas skäl för kungörande också i stödjande form, t.ex. någon ellernågra dagstidningar. 1 lokalpressen bör det helt allmänna nyhetsstoff somligger i l.ex. en företagsetablering också kunna lämpa sig för att behandlassom nyhetsmaterial. Denpresumtion som är knuten till tidningskungörandet (ortstidning eller ) bör med den nu föreslagna lösningen knytas till självakungörandet i Post- och , där sådant kungörande ärföreskrivet. I övriga fall bör presumtionen knytas endasl till införingen iregistret. Mot bakgrunden av det förda resonemanget kan det antagas att ensådan konstruktion skulle myckel måttligt öka efterfrågan på registerutdrag ochmuntliga upplysningar. Kostnaderna för den ökning av registerpersonalen som kanvisa sig fordras, torde mer än väl läckas av inbesparade kostnader förtidningskungörande. Slutligenmåste tagas ställning till frågan vilka registrerade uppgifter som också skallkungöras i tidning. TUl ledning för denna avgränsning finns uttalanden i svarenpå näringslivsenkäten. För aktivt kungörande efterfrågades där uppgifter omekonomiska förhållanden, l.ex. om aktiekapitalets storlek och storleken avinbetalat belopp, samt uppgifter om firma, föremål för verksamheten, styrelse,firmatecknare och tidpunkt för inregistrering. Sådana uppgifler kan bedömasvara de mest betydelsefulla och frekvent behövliga för den direkta målgruppen,således också de mest tyngande för registermyndigheten, om de skulle kungöraspassivt. Sådana uppgifler synes också täcka den vidare målgruppensintresseområde. Avgränsningen kan alltså läggas upp i huvudsak efler dessariktlinjer. Närdet gäller registrering av understödsföreningar innebär den nuvaranderegleringen endasl passivt kungörande. Anledning till vidgat kungörande synesinte föreligga. Den allmänna presumtionen bör utsträckas till tillämpning ocksåi fråga om understödsföreningarna. I161 § lagen om bankrörelse föreskrivs skyldighel för företrädare för bankbolagatt kungöra i allmänna tidningarna när bankbolaget börjar sin rörelse ellerträder i likvidation. Uppgifterna skall även tillställas tillsynsmyndighetensom för bankregistret. Denna konstruktion bör bestå. Författningsförslag(lagen om ekonomiska föreningar) finns intaget som bilaga 2:7. 1976/77:63 282 lagen (1950:272) om rätt för utländsk försäkringsanstaltatt driva försäkringsrörelse här i riket: 8, 9, 22, 25 och 27 §§ lagen (1968:555) om rätt för utlänning ochutländskt företag alt idka näring här i riket: 26 § KK(1968:556) om näringstillstånd m.m.: 20 § Enligt lag förutsätts för utländskförsäkringsanstalts verksamhet här i riket att anstalten beviljats koncessionoch alt anstalten företräds av godkänd generalagent. Myndighets slatusbeslut,dvs. beslut om koncession och godkännande av generalagent (8 §), ändring avgmnder för koncession (9 §), förordnande av ombud för mottagande av stämning(22 §) och förverkande av koncession (25 och 27 §§), kungör försäkringsinspektioneni allmänna tidningarna. Enligt lag är myndighets tillstånd förutsättningför utländskt företags verksamhet här i riket. Uppgift om verksamheten skallregistreras (filialregistret hos patent- och registreringsverket).Registeruppgift skall kungöras i allmänna tidningarna. Uppgift som införts iregistret och kungjorts i allmänna tidningarna presumeras ha kommit till tredjemans kännedom. Kungörandereglerna ansluter i fråga om mediaval istora drag till vad som föreslås gälla för inhemska företag med motsvarandeverksamhet (avsnitt 6.4.2). Annan ändring bör inte ske än att registreradeadressuppgifter enligt 13 § kungörelse undantas fråntidningskungörande och att presumtionen i fråga om dem knyts till införingen iregistret. Författningsrum konkurslagen (1921:225): 19, 20,26, 129, 149, 185 och 186 §§ Förallmän information om rådande konkurstillstånd bör kungörandet, i 1976/77:63 283 enlighetmed vad som redan nu sker, ta sikte på spridning lokalt och riksomfattande. Dekonkurstekniska synpunkter, som därutöver kan göras gällande, behandlas iavsnittet 6.5. konkurslagen(1921:225): 11, 19, 20, 25, 26, 85, 111, 129, 130, 149, 155, 166, 176, 185,186, 189, 202 och 210 §§ ackordslagen (1970:847): 26 § ackordskungörelsen(1970:858): 20,23 och 44 §§ Genomgående form för kungörande enligt konkurslagenär allmänna tidningarna och ortstidning.