prop · G00361 · 1976-12-31 00:00:00 — Prop.1976/77: 61 Regeringens proposition 1976/77: 61 omåtgärder för den glasindustrin; Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade uldrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås fortsatta och ökade industripolitiska insalser för denmanuella glasindustrin. Detprogram med exportfrämjande åtgärder och strukturstöd för branschen som enligtnu gällande riksdagsbeslut löper t, o, m. utgången av innevarande budgetårföreslås bli förlängt med ytterligare tre budgetår inom en väsentligt ökadanslagsram. Vidareföreslås etl särskilt investeringsstöd med avskrivningslån förinvesteringar i effektivitetshöjande produktionsutrustning och bättrearbetsmiljö. Dettotala medelsbehovel för de föreslagna åtgärderna beräknas till 25 milj, kr,,varav 15 milj, kr. För /78 föreslåssammanlagt 12 milj, kr, bli anvisade. 1 1976/77. 1976/77: 61 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , Anlonsson, Mogård, , , , , Mundebo,Krönmark, Ullslen, Burenslam , , , Propositionom åtgärder för den glasindustrin Denmanuella glasinduslrin har genomgått flerabesvärliga perioder. Vid sidan av konjunkturbetingade faktorer har problemen ihög grad haft sitt ursprung i den tilltagande konkurrensen från maskintillverkatglas. Den hantverksmässiga tillverkningen har på flera produktområden trängtstillbaka på såväl den svenska som den internationella marknaden. Dennautveckling har ställt de svenska glasbruken inför betydande omställningsproblemoch flera glasbruk har tvingats lämna marknaden. Motden bakgrunden har vid flera tillfäUen under 1970-ta-let beslutat omsärskilda stödåtgärder för den glasindustrin. Dessa åtgärder /71 med treåriga utbildnings-och exportprogram (prop. 1970:41, SU1970:61 och BaU 1970:23, rskr 1970: 165 och 188). Exportprogrammet har därefterförlängts och löper enligt nu gällande riksdagsbeslut t. o. m. utgången avinnevarande budgetår. Fr. o. m. /73 kompletterades åtgärdernamed dels bidrag tiU konsuhinsatser för omställningsfrämjande åtgärder, delsstrukturgarantier (prop. 1972: 46, NU 1972: 32, rskr 1972: 195). Även dessaåtgärder löper ut med utgången av innevarande budgetår. Fr.o.m.den 1 juli 1976 har siatens industriverk programansvar för de exportfrämjandeåtgärderna medan ansvaret för verkställigheten åvilar exportråd,övriga åtgärder administreras odelat av statens industriverk. Underår 1975 inträffade en klar försämring av läget inom branschen. 1976/77: 61 3 Denredan tidigare pressade lönsamheten försvagades ytterligare på grund av vikandeefterfrågan och snabbt stigande produktionskostnader. Vid sidan av kostnads-och marknadsbelingade svårigheter har problemen accentueratsäven i andra avseenden. Detta gäller inte minst i fråga om arbetsmiljön. Medanledning härav tillsatte statens industriverk en särskildarbetsgrupp med uppgift atl närmare kartlägga situationen ochutvecklingstendenserna inom den glasindustrin samt överväga ytterUgareåtgärder för alt förbättra branschens konkurrenskraft. Arbetsgruppen, sombestod av företrädare för industriverket, glasindustrin och de anställdasorganisationer, publicerade rapporten (SIND PM 1976: 3) Denmanuella glasinduslrin i . Rapporten har överlämnats tillindustridepartementet. Efterremiss har yttranden över arbetsgruppens rapport avgetts av kommerskollegium (KK),näringsfrihelsombudsmannen, (), arbetarskyddsslyrelsen,styrelsen för teknisk utveckling (STU), länsstyrelserna i ,och län. Centralorganisationen /SR, (), i (LO), . () och , vUka har av-gett gemensaml yttrande.Svenska glasbmksföreningen, exportråd, ,hantverks- och industriorganisation (SHIO) och (). Vidare har yttratsig i ärendet. Vissaremissinstanser har till sina yttranden fogat yttranden från andra instanser.Sålunda har KK bifogat yttranden från handelskamrarna i län, iKronobergs och samt från , AMS harbifogat yttranden från länsarbetsnämnderna i Östergötiands, ochKalmar län. i har bifogat yttranden ochpromemorior från kommun, länsarbetsnämnden i , samt Glasbruk, i harbifogat yttranden från länsarbetsnämnden i , Jönköpings-Kronobergsläns , , och Blekingehandelskammare samt och kommuner. i länhar bifogat yttranden från länsarbetsnämnden i län, , läns handelskammare, sydöstra , HögsbyFCO, FCO samt , och kommuner. Vidare har SHIObifogat yttrande från hantverks- och industridistrikt. Tillindustridepartementet har inkommit flera särskilda skrivelser i vUka tas upp iförsta hand frågor rörande en inom branschen planerad gemensam aiUäggning förframställning av färdigblandad råvara, s. k. 1976/77: 61 4 mäng,1 skrivelser och har sålunda ensärskild projektstyrelse i branschen hemställt om statiigt finansiellt stödtill nämnda anläggning. har i en skrivelse tagit upp bl, a, vissa arbetsmiljöaspekleri anledning av den planerade anläggningen. Länsstyrelseni län har i en skrivelse lagil upp frågan om val avlokaliseringsort för anläggningen, 2 beslutade branschpolitiska åtgärder Statsmakternahar beslutat om särskildabranschpolitiska åtgärder för den glasinduslrin. Målsättningen harhärvid varit att medverka till att skapa långsiktig konkurrenskraft ibranschen, Ibörjan av 1970-lalel infördes för glasinduslrin exporlfrämjande åtgärder och slödtiU utbildning. Något senare tillkom s, k. omställningsfrämjande ålgärder och slrukturgaranlier. Inomramen för exportfrämjande åtgärder har t, o, m. /76 totalt ca5,5 milj, kr. i form av bidrag och lånegarantier beviljats glasbruk som satsatpå exportaktiviteter. Det utbildningsprogram som löpte under treårsperioden1970/711972/73 syftade tUl att höja kompetensnivån inom branschen i fråga ombl. a. teknik, ekonomi, administration och planering. Utbildningsprogrammethar omfattat sammantaget ca 800 kursdeltagare och ca . har utgått iform av bidrag. /73 har vidare utgått bidrag UU konsultundersökningarför omställningsfrämjande åtgärder. Denna verksamhel har omfattat såväl projeklgemensamma för hela branschen eller delar av branschen som omslällningsåtgärderinom enskilda företag, Om-slällningsstödet har inriktats på frågor rörande bl,a, företagens behov av samarbete eller samgående med andra tillverkare ochföretagens behov av specialisering och rationalisering. Även systemet medstatliga lånegarantier, s, k, strukturgarantier infördes för den manuellaglasindustrin fr, o. m, /73, Strukturgarantierna syftar till attfinansieringsmässigt underlätta samarbete eller samgåenden i branschen. har statens industriverk programansvar för deexportfrämjande åtgärderna medan exportråd svarar för verkställighetenav de olika aktiviteterna. Övriga branschfrämjande åtgärder administreras hellav siatens industriverk. Genomstyrelsen för teknisk utveckling (STU) kanaliseras statiigt stöd tillforsknings- och utvecklingsverksamhet av betydelse för branschen. m. utgången av /76 har till den manueUa glasinduslrin bevUjatsbidrag med totalt ca 6,3 milj. kr. för exportfrämjande åtgärder, utbildningsamt omställning. Härutöver har 1,6 milj. kr. 1976/77: 61 5 viljatsi form av lånegarantier för exportfrämjande åtgärder. Vid utgången /76 hade dessutom nära 10 milj. kr, i form av slrukturgaranlierlämnats till branschen, Denmanuella glasindustrin omfattar tillverkning av hushålls- och prydnadsglas,belysningsglas, arkitekturglas, tekniskt glas samt eldfast glas. Utanförbranschen Ugger således tillverkningen av emballageglas, planglas ochfiberglas. Densvenska glasinduslrin omfattade tolv företag med tillsammans22 arbetsställen. Antalet helårsanställda uppgick till drygt 2 300, Till dettakan läggas 15 mindre glasbruk en del verksamma under endast en del av året vUka sysselsatte totalt nära 300 personer. De tre största företagsgruppernasvarar för av branschens totala produktion och sysselsättning.Branschens totala salu-och förädlingsvärde uppgick tUl 210 milj. kr.resp. 110 milj, kr. Glasinduslrin är geografiskt starkt koncentrerad tiUSmåland, främst och län. I dessa två län svarade fyrakommuner för tillsammans av branschens totala sysselsättning. Iflera tätorter utgör glasbruken den enda industrieUa verksamheten och även denenda mer betydande arbetsgivaren. Denmanuella glasindustrin har mött en tilltagandeinternationell konkurrens från masklnlUlverkat glas. Den hantverksmässiga tUlvérkningenhar på flera produktområden trängts tillbaka. Detta gäller såväl den svenskasom den internationella marknaden. Frammarschen för maskinblåst glas har varitsärskilt snabb . De utländska maskinglasbrukenhar med lägre produktionskostnader och med successivt förbättrad produktionsteknikkunnat göra omfattande inbrytningar på de produktområden som harvarit förbehåUna munblåst glas. De sålunda helt förändrade marknadsförutsätlningamahar stäUt den svenska glasindustrin inför betydande anpassnings- och omsläUningsproblem. Behovet av att inrikta produktionen på merprisokänsliga produkter har accentuerats. Stora ansträngningar har gjorts att iökad utsträckning marknadsföra kvalitativt högtstående produkter med avanceraddesign. I takt med alt det relativa lönekostnadsläget har försämrats gentemotutländska tillverkare, har emellertid även andra förändringar skett i desvenska glasbmkens produktinriktning. Flera glasbmk har sålunda minskatden insatsen bl. a. genom övergång tUl mer mekaniseradetillverkningsmetoder såsom centrifugering, gjutning och pressning. Härigenomhar kraven på den hantverksmässiga yrkesskickligheten totalt sett minskat.Trots den tiUtagande utländska konkurrensen har branschen totalt It 1976/77. 1 saml Nr 61 1976/77: 61 6 setthävdat sig relativt väl . Andelen av deninhemska marknaden har kunnat bibehållas på en oförändrad nivå, , vilkelemellertid är en något lägre andel än i mitten av 1960-lalet. Sysselsättningenhar minskat endast obetydligt och antalet produktionsenheter har varitoförändrat. Desvenska glasbruken har en betydande export. Underperioden 19701974 ökade exportvärdet med i genomsnitt och dessandel av produktionen var i stort sett oförändrad, . Ar uppgickexportvärdet till 87 milj. kr. Den största marknaden för svenskt glas är sedanlång tid tillbaka , som tillsammans med den australiskamarknaden svarar för av den totala exporten. Flera viktigaexportmarknader uppges vara mycket svårbearbetade. Lönsamhetsmässiglhar dock utvecklingen varit otillfredsställande. Även om stora skillnader finnsmellan de enskilda glasbruken kan för branschen som helhet noteras förlusterunder samtliga år . Bedömningen för innebär enytterligare försämring i delta avseende. Denmanuella glasindustrin kan karaktäriseras som en mycket arbetsinlensivbransch, I och med alt produktionen traditionellt inte har varit särskilt kapitalkrävandehar det ur finansiell synvinkel varit relativt lätt att etableraglastillverkning. Behovet av kapitaltillskott till branschen har emellertidunder senare tid ökat snabbt. Detla gäller bl. a, investeringar i nyproduktionsteknik, marknadsföring och produktutveckling. Dessutom föreliggerbehov av omfattande arbetsmiljöinvesteringar. Den svaga lönsamhet som underlång tid har rått inom stora delar av branschen är en viktig förklaring tillatt flera angelägna investeringar inle har kommit till stånd. Isin framtidsbedömning för branschen framhåller arbetsgruppen att flera faktorertalar för en positiv utveckling. Den fortgående standard-stegringen och dubbelbosältningensamt ett ökat intresse för hemsektorn är sålunda faktorer som i kombination medproduktutveckling, ökade tekniska resurser och en effektivare marknadsföringbör kunna resultera i en ökad avsättning. Arbetsgruppen anser emellertid attmöjligheten för den glasinduslrin alt överleva inte ligger i enexpansion av produktionsvolymen utan i ett tillvaratagande av demarknadssegment där hantverksmässiga traditioner och upparbetad good will gerkonkurrensfördelar. Branschenstår inför betydande investeringsbehov. Om dessa investeringar genomförskan emellertid den överkapacitet som synes föreligga inom branschen kommaatt förstärkas. Detta, tillsammans med existerande miljöproblem och en svagekonomisk slällning för vissa glasbruk, kommer sannoUkt alt resultera inedläggning av fem lill sex produktionsenheter . 1976/77: 61 7 ställdaskulle därmed sannoUkt komma att minska med 300500 personer. På längre siktförutses en fortsatt krympning av sysselsättningen. Arbetsgruppens förslaginnebär ett femårigt åtgärdsprogram för den glasinduslrin. Härvidföreslås att nu löpande branschfrämjande åtgärder förlängs och utvidgas. Somnya element i elt åtgärdsprogram föreslås bl. a, elt finansiellt stöd lillbranschen. Redandet nu löpande programmet omfattar vissa exporlfrämjande åtgärder. Enligt arbetsgmppenbehövs emellertid ökade insatser för atl på ett mer avgörande sätt öka densvenska glasexporten. Enligt nu gällande regler för exportstödet avsermerparten av bidragen kollektiva exportaktiviteler, vilket begränsarmöjligheterna till meningsfulla insatser. De exportfrämjande åtgärdernaföreslås inriktade på företagsindividuella insatser. Anslagsramen förexportstödet föreslås ökad från nuvarande . till 3 milj. kr.per år . Enökad tillämpning av de produktionstekniska framsteg som har gjorts inomglastillverkningen förutsätter enligt arbetsgruppen att de enskilda bmken hartillgång till erforderlig teknisk expertis. Mot den bakgrunden föreslås atldet nuvarande stödet till omställningsfrämjande åtgärder skall kunna innefattaäven bidrag till tekniska utredningar. Anslagsramen för omslällningsstödetföreslås utökad från nuvarande , till 1,6 milj, kr. per årunder en femårsperiod. Sammanlagtinnebär arbetsgruppens förslag att 23 milj. kr. anvisas under en femårsperiodför export- och omställningsfrämjande åtgärder. Även insatser för fortsaltforsknings- och utveckUngsarbele framhålls som angelägna. Förelagens möjligheleralt av egen kraft finansiera en intensifierad verksamhet på detta område bedömssom otillräckliga. Arbetsgmppen föreslår alt branschens behov i detta avseendeblir föremål för särskild utredning, Ifråga om glasindustrins behov av kapitaltillskott anger arbetsgruppen ettflertal angelägna områden, bl, a, arbetsmiljö, produktionsutrustning, byggnader,produktutveckling och marknadsföring. Som elt av de mest angelägnainvesteringsobjekten anger arbetsgruppen en för branschen gemensam råvaruanläggning.Glasbruken har emellertid begränsade möjligheler alt inom ramen förexisterande finansieringsmöjligheter klara det kapitaltiUskott som behövs förden närmaste framtiden, Arbetsgmppen föreslår därför ell särskilt finansieUtstöd till branschen med sådana ränte-, amorterings- och säkerhetsvUlkor alt företagensupplåningsmöjligheter i övrigt inle påverkas, Lånemöjlighelerna för deenskilda förelagen bör enligl arbetsgruppen kopplas till en total strukturplanför branschen. Arbetsgruppenföreslår även elt program för utbildning av kollektivanställd personal inomkvalificerad produktion. Prop.1976/77: 61 g programbör enligt arbetsgruppen särskilt utredas och knytas till den gymnasiala yrkesutbUdningenför glasarbetare. Iövrigt föreslår arbetsgruppen att en rådgivande inrättasvid statens industriverk. 4 Remissyttranden över arbetsgruppens rapport Samtligaremissinstanser som uppehåller sig vid arbetsgruppens bedömning av denmanuella glasindustrins utveckling och problem delar uppfattningen altbranschen befinner sig i ell bekymmersamt läge. Enighet råder även om attsituationen påkallar fortsatta och vidgade statliga ålgärder för alt förbättraglasindustrins långsiktiga konkurrenskraft. Länsstyrelsernai och m. fl. remissinstanser erinrar om den betydelse somden glasinduslrin har för elt stort antal mindre tätorter inom resp.län. Kraftfulla insatser bedöms därför som angelägna om inte betydande samhäUsproblemskall uppstå. Några remissinstanser framhåller särskilt vikten av en ökadsamverkan inom branschen. kommun menar att de stora glasbruks-gmppernamed en väl utbyggd planering och organisation har haft god avsättning för sinaprodukter. Ett ökat samarbete i fråga om bl. a. tekniska frågor, arbetsmiljö,produktutveckling och marknadsföring borde enligt kommunen ge elt större antalglasbruk ökad slagkraft vilket rimligen borde garantera såväl avsättning somsysselsättning. Länsstyrelseni län stäUer sig kritisk till arbetsgruppens analys, slutsatser ochförslag till åtgärder. a. att gmndvalen för förslageninte bör inrymma ett accepterande av en fort- satt sysselsältrungsmässigkrympning av branschen. Denna grundsyn delas av bl. a. kommun ochSvenska fabriksarbetareförbundet. Någraremissinstanser, och ,ifrågasätter om de föreslagna åtgärderna kan ge annat än temporära resultat. SAF-Industriförbundetmenar alt den främsta orsaken tUl branschens problem står att finna ilönekostnadsutvecklingen, som har gett särskilt kraftiga effekter inom dennamyckel arbetskraftsintensiva bransch. Detta, enligt ,grundläggande problem har inte behandlats av arbetsgruppen och går inte helleralt komma till rätta med genom de av arbetsgmppen föreslagna åtgärderna.Svenska fabriksarbetareförbundet menar för sin del att arbetsgmppen alltförstarkt har försökt framtona lönekostnadsutvecklingen som orsak tiU branschensbesvärliga situation. Orsaken förefaUer enhgt förbundet i stället främst varaföretagens strävan att minska lönekostnadernas andel av produktionsvärdet genoraminskad efterbearbetning och även i övrigt genom en övergång tUl mindre arbetskrävandeprodukter. De svenska glasbruken klarar enligt förbundet inte den utländskakonkur- 1976/77: 61 9 rensenpå dessa produktområden. Denna utveckling innebär att företagen har bäddat fören successiv krympning av branschen. En ytterligare konsekvens av den ändradeproduktinriktningen har enligl förbundet varit att yrkesskickligheten ibranschen på flera områden har gått förlorad. Förbundet menar att arbetsgruppeni sin analys inte har förmått utveckla denna problematik. Liknande synpunkterframförs även av i län. Fleraremissinstanser framför således viss kritik såväl mot omfattningen av ochinriktningen i arbetsgmppens förslag till åtgärder som mol den analys som harbildat ulgångspunkl för förslagen. Nästan samtliga remissinstanser anser sigemellertid i princip kunna tillstyrka a r-betsgruppens förslag till åtgärder. Förslagelom fortsatta exportfrämjande åtgärder tillstyrks av samtliga remissinstansersom har yttrat sig i denna fråga. Handelskamrarna i län och iKronobergs och framhåller vikten av samordning av deninternationella marknadsföringen för alt en positiv utveckling ska uppnås.Liknande synpunkter framförs av bl, a, STU och Svenska fabriksarbetareförbundel.Flera remissinstanser, bl, a, KK, Exportråd och Svenska fabriksarbetareförbundelmenar att ett exportstöd bör kunna utgå lill såväl kollektiva somföretagsindividuella exportsatsningar. framhåller att med det högakoslnadsläge som svenskt glas har avsättningsmöjligheter finns endast påhögprismarknader där exporlaktiviteterna kräver betydande finansiella insatser.För genomförandet av effektiva aktiviteter på dessa marknader anser exportrådetatt den anslagsram och den programperiod som arbetsgruppen har föreslagil ärett minimum, LO erinrar i sitt yttrande om att organisationen tidigare och iannat sammanhang har föreslagit att bildandet av ett exportbolag med starktstatligt inflytande borde utredas. LO aktuaUserar nu ånyo detta förslag.Exportbolaget skulle enligt LO inrikta sig på branscher med exklusiva kvalitetsproduktersåsom glas, hemtexlilier och möbler. Denav arbetsgruppen föreslagna ökningen av anslagsramen för o m-ställningsfrämjandeåtgärder tillstyrks i princip av de remissinstanser som har tagit upp dennafråga. Även den inriktning av omslällningsstödet som föreslås av arbetsgruppen tUlstyrks, Behovetav ökat forsknings- och utvecklingsarbete inom den glasinduslrin hartagits upp av flera remissinstanser. Härvid framhålls vikten av ökade insatserpå delta område och tillstyrks förslaget alt behovet av forsknings- ochutvecklingsinsatser särskilt utreds, STU ger i sitt yttrande en redogörelseför det forsknings- och utvecklingsarbete som f. n, bedrivs inom detla område.Vad gäller den kollekliva forskningen som bedrivs vid Glasforskningsinslitutethar det totala stödel /741975/76 uppgått tUl 2,4milj, kr,, varav hälfien har finansierats med statiiga medel via STU, För in- 1976/77: 61 10 nevarandetreårsperiod har den totala medelsramen ökat till nära 3,4 milj, kr, STU erinraräven om alt STU under innevarande budgetär planerar en utredning rörande behovoch inriktning av framtida forsknings-och utvecklingsinsatser inom svenskglasindustri och då framför allt den manueUa glasinduslrin, Ifråga om behovet av en ökad investeringsaktivitet inom branschen ärremissopinionen samstämmig. Flera av de remissinstanser som tagit upp dennafråga ansluter sig även till arbetsgruppens uppfattning atl branschen harbegränsade möjligheter alt av egen kraft genomföra erforderliga investeringar.Länsstyrelsen i län. , KF m. fl. menardock att arbetsgruppens kalkyl över behovet av kapitaltillskott till branschenär alltför schablonmässig. Arbetsgruppens förslag om finansiellt slöd möteremellertid ingen erinran. Bland de mest angelägna behovsområdena för en ökadinvesteringsaktivitet nämner flera remissinstanser arbetsmiljön. Som ell konkretoch angeläget investeringsprojekt framhåller bl. a. arbetarskydds-styrelsen ochSTU den inom branschen planerade gemensamma råvaru-anläggningen. Någraremissinstanser diskuterar i sina yttranden arbetsgruppens förslag till strukturplanför branschen, KF understryker behovet av att föreslagna stödåtgärder kopplastill en sådan plan. Stödåtgärder för branschen ulan en sådan plan kan enligt KFkomma att befästa i stället för att lösa långsiktiga problem i branschen. ÄvenSvenska fabriksarbetareförbundel förordar att en strukturplan för branschenutarbetas. Detta bör enligt förbundet ske i nära samarbete med berördafackliga organisationer. .Arbetsgruppensförslag att frågan om utbildning för kollektivanställd personal särskiltutreds möter ingen erinran. KK framhåller i sitt yttrande viklen av altyrkesskickligheten i branschen vidmaklhålles eftersom överlevnadsmöjligheternaväsentligen ligger i elt tillvaratagande av de marknadssegment där bl. a.hantverksmässiga traditioner ger konkurrensfördelar. SHIO framhåller i sittyttrande att den tvååriga specialkurs för glasbruken som finns i är enviktig resurs för hela branschen. Organisationen finner det emeUertid önskvärtall ytterligare sprida den vid glasbruken integrerade delenav undervisningen. Beträffande den konstnärliga utbildningen erinrar SHIO omatt glasbruksskolan redan nu bereder elever vid utbildningunder en termin samt att en nyinrättad specialkurs i produktutformning påförsök har inrättats fr. o. m. . Denna ettåriga ulbildning äravsedd specieUt för formgivare och tekniker inom glas- och träområdena. Vadslutiigen gäUer den av arbetsgruppen föreslagna rådgivande nämnden harsamtliga remissinstanser som yttrat sig i frågan tillstyrkt förslaget. Prop.1976/77: 61 H framhåller i sin anslagsframställning för /78 glasindustrin under etl flertal år har befunnit sig i ettbesvärligt konkurrensläge som har krävt betydande omslällningsåtgärder frånförelagens sida. Trots atl en betydande omstrukturering i branschen har skettunder senare år, bl. a. med hjälp av slalliga stimulansåtgärder, fortsätterproblemen. anser att hillills beslutade statliga ålgärder intehar varit tillräckliga för att åstadkomma långsiktig konkurrenskraft ochlönsamhet i branschen. Ianslagsframställningen har industriverket lagil upp arbetsgruppens förslag ivad avser branschfrämjande åtgärder. I likhet med arbetsgruppen föreslårindustriverket att anslaget för exporlfrämjande ålgärder ökas från nuvarande700 . till 3 milj. kr. och atl anslaget föromställningsfrämjande åtgärder ökas från nuvarande . till 1,6 milj.kr. 6 Skrivelsernafrån företrädare för den glasindustrin m. m. Iskrivelsen tar den särskilda projektstyrelsen beslåendeav företrädare för de anställda och företagen inom den glasindustrin upp frågan om en för branschen gemensam anläggning för framstäUning av färdigblandadråvara s. k, mäng, I skrivelsen framhålls alt arbetsmUjöproblemen kring glasbrukensråvamblandning är akuta.