prop · G003123 · 1976-12-31 00:00:00 — När det däremot gällerfortlöpande krediler som exempelvis kredil för kontoköp motsvararkreditfordringen i princip gäldenärens föreliggande skuldenligl kreditavtalei. 1 fråga om bestämmandet av kreditfordringen vid kontokreditfår jag vidare hänvisa till vad som anförs under 12 8, Vidare anges i förevarande paragraf innebörden avtermen effektiv ränta. vilken förekommer i bestämmelserna om marknadsföring avkredit (5 och 6 88). Vad som avses med effektiva räntan fören kredil och hurden effektiva ränlan kan beräknas i olika fall har närmare berörts i avsnittet5.3 i den allmänna motiveringen. Paragrafen, som molsvarar del av 2 8 samt 4 8 ikommiiténs förslag till konsumentkreditlag, innehåller en bestämning av vad somi lagen avses med krediiköp. Delta begrepp är grundläggande för lillämpningenav ell stort antal bestämmelser i lagen. Med krediiköp avses för del första köp av vara, vidvilkel säljaren lämnar köparen anstånd med någon del av betalningen. 1976/77:123 158 utgervaran till köparen eller någon som är i dennes ställe utan att ha erhållit fullbetalning. Hit hör det traditionella avbetalningsköpet och andra delbetalningsköpmen också de fall där full betalning erläggs på en gång vid någon tidpunktefter del att varan har utgivits. Under begreppet kreditköp faller vidare köp avvara, vid vilket någon del av betalningen erläggs med belopp som köparen fårlåna av säljaren eller av annan kreditgivare på grund av överenskommelse mellankredilgivaren och säljaren. Hit hör köp av den typ som representeras avlåneköpen och vissa former av konloköp. Köparen får här låna pengar lill köpetav en särskild kreditgivare. Mellan denne och säljaren föreligger en överenskommelseav innebörd alt kredilgivaren lämnar kredit för inköp hos säljaren. 1 vissa konlokortssystem gäller att konlohavare hoskredilgivaren kan fö ul kontanta medel, som bokförs som en skuld på kontot. Ellsådant lån bör anses jämställt med andra från kreditköp fristående krediter. Omde lånade medlen används för inköp av vara utgör detta således inte krediiköp iden mening som avses 13 8- Som framgår av 3 8 saknar krediibeloppets storiek,kredittidens längd och liknande omsländigheler i och för sig betydelse förfrågan huruvida krediiköp skall anses föreligga eller inle. Del är dock givetall lagens beslämmelser om kreditköp i regel får praktisk belydelse endast omkrediten har en inle alltför obetydlig omfattning. Att kravel på kontantinsatsbör kunna efterges vid kreditköp som avser vara med ett förhållandevis lågtprisellerdär kredittiden är kort har berörts i avsnittet 5.4 i den allmännamotiveringen. Kreditköp i lagens mening föreligger endast omföremålet för köpet är en vara. Med uttrycket "vara" avses liksomenligt avtalsvillkorslagen och konsumentköplagen fysiska föremål, inbegripetlevande djur. Begreppet omfattar däremot inte byggnad på annans mark ellerrättigheter av olika slag och inle heller aktier och andra värdepapper ellerfast egendom (jfr prop, 1971:15 och 1973:138 s. 160), Andra stycket av förevarande paragraf innehåller enregel som syftar till att under lagens tvingande bestämmelser om krediiköp förain avtal som har klätts i nylljanderättsavtalets form men som i själva verketmåste anses ulgöra köpeavtal. Det avgörande härvidlag är huruvida del kan ansesha varit parternas avsikt atl den som har fått vara utlämnad till sig skall bliägare av varan. Bestämmelsen har sin motsvarighet i 1 8 andra stycket avbelalningsköplagen. Vid förhyrning av varor förekommerdet ibland all avtalet innehåller en s, k, optionsklausul, varigenom uthyrarenlämnar konsumenten möjlighet att under den avtalade hyrestiden eller vid dessutgång bli ägare till varan, om konsumenien så önskar. Som kommittén harframhållit (beiänkandei s, 205) kan det här vara fråga om maskerade kreditköp.Emellertid kan det också hända att parterna har velat lämna frågan om köp 1976/77:123 159 öppentill ett senare tillfölle, I så fall bör naturiigivis avtalet betraktas somförhyrning till dess att konsumenten utnyttjar möjligheten atl förvärva varan.Om detta sker på kredit blir konsumentkreditlagens reglerom krediiköp ifortsättningen gällande för parternas mellanhavande. I övrigt får det överlämnasål rättstillämpningen att dra gränsen mellan kreditköp och hyresavtal medtillämpning av bestämmelsen i 3 8 andra stycket. I sammanhanget bör för fullständighelens skullpåpekas alt beslämmelserna i 5 8 om informationsplikt vid annonsering,skyltning och liknande marknadsföring beträffande kredit kan bli att tillämpa isamband med marknadsföring av erbjudande om förhyrning av vara, om det vidmarknadsföringen tillkännages att varan enligt hyresvillkoren kan förvärvasmed äganderätt och all förvärvet kan ske på kredit. Kommittén har i sitt förslag tillkonsumentkreditlag upptagit en särskild definition av begreppet kontoköp.Därmed avses enligl kommittéförslaget krediiköp, vid vilkel köparen förbetalningens eriäggande tar i anspråk ett av kredilgivaren medgivet utrymme förfortlöpande kredil. Det har inte befunnits erforderiigt atl i del föreliggandelagförslaget la in en motsvarande definition. När uttrycket kontoköp används iförevarande framställning avses emellertid köp av just den typ som harbeskrivits i den av kommittén föreslagna definitionen. Paragrafen motsvarar I 8 tredje stycket ikommitténs förslag till konsumentkreditlag. Den fastslår atl lagen iförhållandet mellan konsument och kredilgivare är på det sättet tvingande tillkonsumentens förmån alt de befogenheter och förmåner som lagen tillerkännerkonsumenten inte för inskränkas genom villkor i avtal. Avtalsvillkor ärogiltigt i den mån villkoret innebär en sådan inskränkning. Konsumenien fårdäremot alltid åberopa avtalsvillkor som för honom är förmånligare än lagensbestämmelser, Lagen ger således konsumenten ell minimiskydd i förhållandet tillkredilgivaren. Beaktas bör atl lagen vid sidan av civilrältsligaregler, dvs. regler som direkt lar sikte på förhållandet mellan kreditgivareoch konsument, också innehåller beslämmelser av näringsrättslig karaktär Hithör bl.a. bestämmelserna om marknadsföring av kredit (5-7 88), kontantinsats(8 och 9 88) och användandet av förbehåll om ålertaganderält (15 8 tredjestycket). Dessa bestämmelser berörs inle av förevarande paragraf Paragrafen inleder avsnittet med bestämmelser ommarknadsföring av kredit (5-7 88)- Bestämmelsema, som har behandlats i denallmänna motiveringen (avsnitt 5,3), utgör för konsumenlkreditområdel etlkomplement till marknadsföringslagens generellt giltiga och allmänt utformadegeneralklausul om näringsidkares informationsplikt vid marknadsföring avvaror, tjänster och andra nyttigheler (3 8 marknadsföringslagen), I 5 och 6 88konsumentkreditlagen anges viss informalion som näringsidkare skall lämna 1976/77:123 160 vidolika formerav marknadsföring beträflände kredil och på skilda stadier avmarknadsföringsproces,sen. Vidare föreskrivs atl informationen i vissl fallmåste ges i skriftlig form. Anknytningen till marknadsföringslagen och desssystem för kontroll, rättslig prövning och sanktionering av att informationspliktenfullgörs kommer till uttryck i 7 §. Av denna framgår alt den information somanges i 5 och 6 88 skall anses ha sådan särskild betydelse frånkonsumentsynpunkt som avses i 3 8 marknadsföringslagen. Bestämmelsen i 7 8innebär emellertid en erinran om alt del enligl 3 8 marknadsföringslagenkan prövas huruvida även annan information än den som särskilt anges i 5 och 688 konsumentkreditlagen kan anses ha särskild betydelse från konsumentsynpunktvid marknadsföring belräffande kredil. Termen marknadsföring har i konsumentkreditlagensamma innebörd som i marknadsföringslagen. Därmed avses åtgärd ,som ,syftartill att främja avsättningen av nyltighel. Redan själva tillhandahållandet avnyttighet, även om det är helt passivt, bör anses vara en sådan åtgärd (prop,1975/76:34 s. 124). Begreppet nyttighet omfattar som har nämnts ävenkrediler (prop. 1975/76:34 s. 125 1). I 5 8 första stycket, som är utformat på grundvalav 3 8 i kommitténs förslag lill konsumentkreditlag, anges sådan informationsom skall lämnas vid annonsering, skyltning och liknande marknadsföringbelräffande kredil. Bestämmelsema i första meningen tar sikte på all slagskredit, alltså även fristående kredil utan samband med köp e. d. (jfrdefinitionen i I 8). I andra meningen ges beslämmelser beträffande kredil somerbjuds för särskill ändamål, nämligen för vissl förvärv av vara, tjänst ellerannan nyttighet. För att marknadsföringsåtgärd enligl 5 8 skallanses föreligga krävs atl den vänder sig till allmänheten eller till viss, slörreeller mindre, grupp av intressenter. Vanligen torde hithörande åtgärder haformen av skriftliga framställningar. Bestämmelserna i 5 8 gäller emellertidäven om det är fråga om muntliga meddelanden. Åtgärden behöver inte vara avsådan art att flera personer kan ta del av den. Sådantelefonförsäljning av t. ex. etl bokverk som sker genom att en representant försäljaren systematiskt ringer upp konsumenter och erbjuder dem all köpabokverket för sålunda anses ulgöra marknadsföringsåtgärd som här avses. Fårkonsument i samband därmed upplysning om alt kredit kan erhållas måslesamtidigt den information lämnas som anges i 5 8. Det behöver knappasttilläggas att detsamma gäller vid sådan direktreklam som beslår i meddelandensom är adresserade till den enskilde konsumenten. Enligl första meningen i paragrafens första styckeskall vid marknadsföringen lämnas information om den effektiva räntan. Häriligger att marknadsföringen måsle avse elt något så när bestämt ellerindividualiserat krediterbjudande. I denna del kan hänvisas lill vad som haranförts i den allmänna motiveringen (avsnitt 5.3). Här bör dock ytteriigareunderstrykas att elt krediterbjudande ofta får anses tillräckligt bestämt ochindividua- liseral,även om kreditbelopp, kredittid och kostnadsvillkor varierar inom vissa ramar,1 den allmänna motiveringen har berörts hur informationsplikten i sådana fallbör kunna fullgöras. När det gäller konlokortskrediter förekommer detatl man på försäljningsställen som är anslutna till ett visst konlokortssystemanbringar mindre skyltar eller s. k. dekaler som ulvisar detta förhållande.Ofta återfinns på dessa skyltar eller dekaler en uttrycklig upplysning om attvissl kontokort kan användas för inköp på försäljningsstället. upptasendast en inarbetad symbol för del ifrågavarande konlokortsyslemet. Syftet medanbringandet av sådana skyltar eller dekaler kan naturiigivis delvis vara altfrämja avsättningen av den kredil som det är fråga om. Del kan då sägas rörasig om sådan marknadsföring beträffande kredit som faller under bestämmelsernai 5 8. Det primära syflel torde dock i allmänhel vara atl ge konsumenternaupplysning om all vissl slags kontokredit kan användas för inköp päförsäljningsstället, på samma sätt som när man med liknande skyltar anger altinköp för ske mot betalning med check. Det torde normalt inte fylla någotinformationsbehov hos konsumenten att han vid sådan skyltning som här avsesför uppgift om den effektiva räntan för den ifrågavarande krediten, I någon månkan delta emellerlid vara beroende av hur skyltningen närmare utformas. Enligtmin mening bör del överlämnas ål i första hand konsumenlverkel all efter samrådmed berörda näringsidkare bedöma om och i så fall på vilkel sätt information ihithörande fall skall lämnas beträffande den effektiva ränlan för denkontokredit som är i fråga. I detta sammanhang vill jag framhålla atlbestämmelserna om marknadsföring av kredit inte uppställer något krav på atlden föreskrivna informationen nödvändigtvis måste lämnas i samma handling sominnefattar marknadsföringsåtgärden. Vid fortlöpande krediter som t. ex.konlokortskrediter och checkräkningskrediter kan den faktiska effektiva räntaninte på förhand exakt anges, eftersom den blir beroende av hur kreditutrymmetkommer alt utnyttjas. Vidare blir i en del fall den faktiska effektiva ränlanberoende av evenluella framtida ändringar i diskontot osv. I den allmännamotiveringen har klargjorts atl det ankommer på att i samrådmed berörda näringsidkare ta fram riktlinjer för hur informationsplikten i nuavsedda fall bör fullgöras, I allmänhet bör krävas atl näringsidkaren på någonprocent när anger den effektiva ränlan för olika krediler och olika fall.Kraven på exakthet bör inle drivas längre än atl lämpliga hjälpmedel i form avschabloner och s, k, lalhundar kan komma till användning. Som har nämnts i denallmänna motiveringen kan det för vissa kredilformer vara lämpligt att deneffektiva ränlan anges som en ram, t. ex. . En sådan ram bör dockinte vara vidare än vad som påkallas av praktiska skäl. Vid annonsering, skyltning och liknandemarknadsföring beträffande kredil för visst förvärv av vara, tjänst eller annannyttighet skall enligl 11Riksdagen 1976/77. 1976/77:123 162 andrameningen i 5 8 första stycket anges inle bara effektiva ränlan för kreditenutan också kreditkostnaden och nyttigheiens kontantpris. Bestämmelsen laralltså sikte på sådana fall där krediten är bunden till visst förvärv. Medkreditkostnad av,ses, som framgår av 2 8, ett i pengar angivet belopp. Vad somavses med kontanlpriset för viss nyttighet framgår likaledes av 2 8- Enförutsättning för att uppgift om konlanlpris skall behöva lämnas är givelvisalt den ifrågavarande nytlighelen i realiteten har ell kontantpris som avvikerfrån priset vid kredilförvärv. Delta torde sällan vara förhållandel när detgäller exempelvis fastigheter. 1 övrigt för här hänvisas lill specialmötiveringentill 2 8- 1 5 8 andra stycket görs ett par undantag fråninformationsplikten. Information enligt första stycket behöver sålunda för delförsta inte lämnas i fråga om kredil av ringa omfallning. Hänsyn kan härvid lasbåde till kreditbeloppets storiek och till kredittidens längd. Det får ankommapå konsumenlmyndigheterna att ge vissa riktlinjer härvidlag. Den informalion som anges i första stycket behöverinle heller lämnas, om det annars föreligger särskilda skäl. Av den allmännamotiveringen framgår alt denna undantagsregel lar sikte bl. a, på densituationen att det visar sig vara förenat med särskill stora svårigheter attlämna information om t. ex, den effektiva räntan på ett hantertigt ochrättvisande sätt. Svårigheter härvidlag torde emellerlid ofta kunna lösasgenom att uppgifter om den effektiva räntan förses med förklarande anmärkningareller genom att den elfekliva räntan anges som en ram. Det kan vidare i vissafall le sig föga meningsfullt att lämna uppgift om k red i t kost nåden ikronor, t. ex. när del rör sig om en mycket långfristig kredil. Denifrågavarande undantagsregeln är emellertid avsedd att ges en snäv tillämpning. Som har nämnts reglerar 5 8 inte uttömmandefrågan om vilken information som skall lämnas vid annonsering,skyltning ochliknande marknadsföring belräffande kredil. Med stöd av generalklausulen i 3 8marknadsföringslagen kan näringsidkare åläggas att vid sådan marknadsföringlämna även annan information, som i visst fall kan anses ha särskild betydelsefrån konsumentsynpunkt. Att beslämmelserna i 5 8 i visst fall kan behövatillämpas vid erbjudande om förhyrning av vara har berörts under 3 8- 1 6 8, som närmast molsvarar 9 och 24 88 i kommitténsförslag till konsumentkreditlag, finns bestämmelserom den information somnäringsidkare skall lämna till konsument innan kreditavtal sluts. Av paragrafen framgår atl den föreskrivnainformationen skall lämnas innan ett tilltänkt kreditavlal blirbindande förkonsumenten. Exakt på vilket stadium av förhandlingarna informationen skalllämnas anges inte i lagtexten. Det ligger emellertid i sakens natur alt detta,som har nämnts i den allmänna motiveringen, bör ske när parterna kan sägas slåi begrepp 1976/77:123 163 altträffa avtal om kredit. Informationen kan givetvis föranleda atl konsumentenvill fortsätta förhandlingarna och att information därför senare ånyo måstelämnas med utgångspunkt från de nya fömtsättningar som kan ha blivit etlresultat av de fortsatta förhandlingarna. Den informalion som skall lämnas innan kreditavtalsluts är densamma som enligl 5 8 första stycket skall lämnas i samband medsådan marknadsföring av kredil som avses där. Oavsett formen för kreditenskall alltså information normall lämnas beträffande den effektiva ränlan förkrediten. När del gäller fortlöpande krediter och andra krediter vid vilka denfaktiska effektiva räntan inle kan anges på förhand för konsumenlverkel, liksomi fråga om informalion vid marknadsföring som avses i 5 8, ta fram rikllinjerför hur informationsplikten bör fullgöras. Är det fråga om kredit för visst förvärv av vara,tjänst eller annan nyttighet skall därutöver ges information om krediikostnadensamt om kontanlpriset för den ifrågavarande nyttigheten. Här kan hänvisas lillvad som har anförts under 5 8- Av paragrafen framgår alt från skyldigheten attlämna informalion inför slutande av kreditavlal gäller samma undantag som angesi 5 8- Informalion om effektiv ränta m, m, behöver sålunda inle lämnas när detexempelvis är fråga om kredit av ringa omfattning. Elt annat praktiskt ochvanligt fall då informalion bör kunna underiåtas utgör köp, vid vilket fullbetalning skall ske inom viss , t. ex. . 1 övrigt får även idenna del hänvisas lill specialmotiveringen till 5 8, Informationenenligl 6 8 skall alllid lämnas i skriftlig form. Förevarande paragraf innehåller lika litet som 5 8någon uttömmande reglering av vilken information som bör lämnas lillkonsumenten. Givelvis måste denne innan kreditavlal sluts fö uppgifter också omsådana faktorer som kredilbeloppels sloriek, k red i t köps priset,kredittidens längd, amorteringsplanen, kontanlinsalsens sloriek m. m. Av skälsom närmare har berörls i den allmänna motiveringen (avsnitt 5.3) har delemellerlid inte ansetts behövligi alt i konsumentkredillagen meddelaföreskrifter härom. De nämnda faktorerna ingår på sådant sätt som delar ikreditavtalet all de måsle förutsättas bli kända för konsumenien innan haningår avtalet, I vissa fall kan även annan information vara av betydelse förkonsumenterna. Vid fortlöpande krediler kan det sålunda vara av iniresse all fåvela exempelvis vilka möjligheter del finns all hell undgå ränta påianspråktagel kreditutrymme. För dessa och andra fall ger generalklausulen i 38 marknadsföringslagen möjlighet att ålägga näringsidkare all lämna denerforderliga informationen, I sammanhanget bör erinras om atl vid krediiköp medförbehåll om återtaganderätt handräckning för återtagande kommer att kunnabeviljas endast om kredilgivaren kan förete en av parterna underskrivenhandling som innehåller bl, a. uppgift om kontanlpriset, kreditbeloppet, krediikostnaden,kredittiden, kreditfordringen och när betalning skall eriäggas (20 8konsumentkreditlagen). 1976/77:123 164 Liksom torde konsumentkreditavtal även ifortsättningen regelmässigt komma alt träffas i skriftlig form, 1 belydandeomfattning lär standardiserade avtalsformulär komma atl upprättas som aranpassade till konsumentkreditlagens bestämmelser i olika hänseenden. Del börligga i nä-ringsidkarsidans eget iniresse atl utarbeta sådana avtalsformulär isamråd med . Härvid bör givetvis tillses alt formulären får ensådan utformning atl konsumenien ges klar och tydlig informalion om de faktorersom anges i 6 8 konsumentkreditlagen och om andra förhållanden som är avbetydelse för bedömningen av avtalets innebörd. 1 sammanhanget bör ocksåbeaktas konsumenternas iniresse av alt fö krediikostnaden specificerad iposler som är avdragsgilla vid taxering och andra posler. Del kan givetvisockså visa sig lämpligt att utarbeta särskilda, från själva avtalsformulärenfristående formulär för fullgörande av informalionspliklen. Informationsplikten enligt 6 8 åvilar näringsidkaresom lämnar eller förmedlar den ifrågavarande krediten. åsyftashär liksom i 1 8 del fall alt näringsidkare uppträder som ombud förkreditgivaren. Ofta torde då inte bara förmedlaren utan också kreditgivarenvara näringsidkare. Åtminstone vid vissa former av låneköp torde situationensålunda vanligen vara den atl säljförelagei förmedlar krediten och därviduppträder som ombud för den bank eller det finansieringsföretagsom lämnarkrediten. 1 sådant fall ligger informationsplikten både på kreditgivaren och påden förmedlande näringsidkaren. Givetvis är det dock tillräckligt att densenare lämnar den föreskrivna informationen. Skulle informalionspliklenåsidosättas, kan emellertid i det nu berörda fallet informationsåläggandeenligt 3 8 marknadsföringslagen riktas såväl mot kreditgivaren som mot denförmedlande näringsidkaren. Om å andra sidan kreditgivaren aren privatperson,riktar sig informationsplikten enligt förevarande paragraf enbart molförmedlande näringsidkare. Om denne kvarstår som ombud för kreditgivaren närinformation enligl 6 8 skall lämnas, åligger det alltså honom att se till attkonsumenten för den föreskrivna skriftliga informationen. Informationsplikten fullgörs gentemot konsument somavses bli kredittagare i del tilltänkta kreditavtalei, I den allmännamotiveringen har berörts vissa frågor rörande informalion till borgensmän ochandra som kan ha intresse av atl erhålla samma information som kreditlagaren.Här för hänvisas till vad där har anförts (avsnitt 5,3). Paragrafen, som saknar motsvarighet i kommitténsförslag, innehåller en hänvisning till marknadsföringslagens regelsystem.Innebörden härav är först och främst att om näringsidkare vid marknadsföring avkredit underlåter att lämna information som anges i 5 och 6 88 eller somannars är av särskild betydelse från konsumentsynpunkt, så kan han enligt 3 8marknadsföringslagen åläggas atl lämna den ifrågavarande informationen,Informationsåläggande kan meddelas även anställd hos näringsidkare och 1976/77:123 165 annansom handlar på näringsidkares vägnar. Vid sidan av generalklausulen i 3 8 marknadsföringslagenblir även de handläggningsregler m, m, som anknyter lill generalklausulentillämpliga när det gäller informationsplikten enligt konsumentkreditlagen.Detta innebär bl. a, att fråga om informationsåläggande kan tas upp inför marknadsdomstolenefter ansökan av KO eller i andra hand sammanslutning av näringsidkare,konsumenter eller löntagare. Näringsidkare är skyldig all på anmaning av KOkomma in med yttrande eller upplysning i ärende rörande informationsplikten. Iärende där informationsåläggande kan antas komma i fråga är näringsidkare ävenskyldig att på anmaning av KO tillhandahålla handling och liknande som kan habelydelse för utredningen i ärendet, Efterkoms inte KO:s anmaning för KOförelägga näringsidkaren vid vite att fullgöra sin skyldighet. Beslut i frågaom informationsåläggande hindrar inte all samma fråga prövas på nytt, närändrade förhållanden eller annal särskilt skäl påkallar del. Fråga ominformationsåläggande för i fall som inle är av slörre vikt prövas av KO genom informalionsföreläggande.Jag vill i övrigt hänvisa till den allmänna motiveringen (avsnittel 5,3) samttill marknadsföringslagen och dess förarbeten (prop. 1975/76:34). Informationsåläggande riktas endast mot den som harföretagit marknadsföringsåtgärd och därvid underlåtit alt lämna informationsom har särskild belydelse från konsumentsynpunkt. Marknadsdomstolensavgöranden vid tillämpning av bestämmelserna om informationsplikt vid marknadsföringav kredit kommer sålunda formellt att avse endast enskilda fall. Trots dettatorde avgörandena fö en belydande eftekl som prejudikat i den mån de rör meraprincipiella frågor. Påpekas bör all informationsåläggande kan komma ifråga inte bara om näringsidkare vid marknadsföring av kredit t. ex. heltunderiåler att lämna information om effektiv ränta e.d, utan givetvis också omnäringsidkaren visserligen lämnar information men denna är oriktig. Rör del sigom uppsåtligt vilseledande framställning kan även strafföestämmelsen i 6 8marknadsföringslagen bli tillämplig.