prop · G00387 · 1976-12-31 00:00:00 — SÖhar dock möjlighet att medge undantag. Statsbidrag utgår , dock högstett visst belopp, för arvode till teckenspråkstolk som medverkar i studiecirkel.Statsbidrag i form av till-läggsbidrag (priobidrag) Utgår bl. a. för allmänstudiecirkel som har till syfte att utveckla handikappades färdigheter attmeddela sig, t. ex. studiecirklar i punktskrift eller teckenspråk. Enligt deriktlinjer som gäller bör studieverksamhet som riktar sig till handikappadeplaneras i samarbete med handikapporganisationerna och man bör så långt möjligtunderlätta för handikappade att delta i reguljära studiecirklar (prop. 1975:23,UbU 1975:16, rskr 1975:177). Under anslaget utgår /68 ett särskilt bidrag till studieför hundens pedagogiska verksamhet bland handikappade, sedan budgetåret1972/73 ett bidrag till produktion av studiematerial för handikappade och /76 bidr-ag till tekniska och organisatoriska stödåtgärder förhandikappade. Del sistnämnda bidraget tillkom efter förslag av kommittén (U1970:56) för försöksverksamhet med vuxenutbildning (FÖVUX) i betänkandet (SOU1974:54) Vidgad vuxenutbildning. FÖVUX föreslog en gradvis utbyggnad avbidragen till pedagogisk verksamhet bland handikappade och produktion avstudiematerial för handikappade. har bidragen höjts i enlighetmed FÖVUX förslag. 1976/77:100 (bil. F 7) föreslås en fortsattutbyggnad för /78. har bl.a.i uppdrag att studera hurde särskilda bidragen till handikappadesstudieverksamhet används och pröva vilka ytteriigare insatser som kan behövasför att underlätta för handikappade att delta i cirkeistudier.Folkbildningsutredningen har också i uppdrag att studera i vilka formerstudiecirkelverksarnhel för utvecklingsstörda bedrivs och belysa frågan omgränsdragning och samarbete mellan folkbildning och s. k. vuxensärskola. Prop.1976/77: 87 13 /76 pågårunder SÖ:s ledning försök med uppsökande verksamhet i bostadsområden. Denuppsökande verksamheten skall rikta sig till vuxna med kort utbildning och prövaolika former av samspel mellan studieförbund och organisationer. Handikappadeutgör en prioriterad grupp (prop. 1975:23 s. 181. UbU 1975:16, rskr 1975:177). För att underlätta för handikappadeatt delta i och statlig vuxenutbildning utgår statsbidrag tilltekniska stödärgärder för hörselskadade, synskadade eller rörelsehindradeelever. I vuxenutbildning får specialundervisning (speciell kurs)anordnas för elever som på grund av syn- eller hörselskada, nedsattrörelseförmåga eller psykisk sjukdom har svårt att följa den vanligaundervisningen. Speciell kurs får påbörias om antalet elever i kursen beräknasvaraktigt irppgå till lägst fem. 1 övriga kurser i vuxenutbildningkrävs normalt varaktigt lägst tolv elever. För speciell kurs får gruppen delasefter 9 elever mol normall 35. Enligt gällande riktlinjer börvidare bl.a. handikappade prioriteras när kommunen beslutar om användning avstatsbidrag för vuxenutbildning i form av s. k. schablonlillägg(prop. 10 s. 405 och 406. UbU 1974:20. rskr 1974:185). För att underlätta för handikappadeatt delta i folkhögskolesludier utgår statsbidrag för personlig assistans istudiesituationen, tekniska hjälpmedel, ökad lärartäthet, särskilda åtgärderför vissa handikappade grupper och vårdartjänsl för svårt rörelsehindrade. 1976/77: 55 om folkhögskolan föreslås en förenkling avstatsbidragssystemet som medger en flexiblare användning av dessa resursersamtidigt som de förstärks. 1 propositionen betonas att handikappade i såliten utsträckning som möjligt bör särbehandlas. Under anslaget Bidrag till dehandikappades kulturella verksamhet är medel anvisade bl.a. för bidrag tillstudiekonsulenlverksamhet bland handikappade. Av de san-rmanlagt 16 konsulentbidragen,som f.n. uppgår till . vartdera, utgår tre till studieförbund - tvåtill ABF och ett till . Statsbidrag kan enligt kungörelsen(1974:454) om statsbidrag till kulturprogram inom föreningslivet utgå förkulturprogram som anordnas av studieförbund, regional eller lokal enhet inomstudieförbund, länsbildningsförbund eller föreläsningsförening. Statsbidrag kanäven utgå för program som anordnas av studieförbund i samverkan med medlemsorganisation.Dessutom kan bidrag utgå till annan ideell förening via länsbildningsförbunden.Statsbidraget utgår för program som avser föreläsning, sång, musik, dans,dramatisk framställning, filmvisning eller ulställ-ningsverksamhet tillkostnader för arvoden, traktamenten och resekost-nadsersätlningar till demedverkande samt till kostnader för anlitande av teknisk personal,utställnings- och filmhyror, studiematerial och transpor- Prop.1976/77: 87 14 För varje budgetår får för statsbidrag tas i anspråkett belopp som motsvarar högst 75 Ve av sammanlagda redovisade bidragsgrundandekostnader under budgetåret. För verksamhet för handikappade gäller dock attstatsbidraget får utgå med 100 7c. Förmedlingsbyrån för kulturprogram haransvar för fördelningen av statsbidraget. Under /76genomfördes nästan 600 program för handikappade varav 85 5? utgjordes avmusikprogram och utställningar. För innevarande budgetår är förbidrag till kulturprogram inom föreningslivet anvisat . 1 prop.1976/77:100 (bil. B 3) föreslås en ökning med . Vidareföreslås all socialförsäkringsavgif-ler som erläggs för medverkande skallräknas in bland de bidragsgrundande kostnaderna. SÖ startade en utbildningav leckenspråkstolkar. Utbildningen sker i form av ämneskurser vid folkhögskolapå . För att få delta i utbildningen krävs att den sökandebehärskar teckenspråket och har erfarenhet av arbete bland döva. De som deltari kurserna är personer som har döva anhöriga eller som i egenskap av exempelvislärare, sjukvårdspersonal, socialarbetare och fritidsledare huvudsakligenarbetar bland döva. Kurserna ger ingen formell kompetens men efter avslutadkurs lämnas ett intyg. SDR upprättar en förteckning över verksammatolkar. I den grundläggandetolkutbildningen behandlas teckenspråket och tolkning, psykologi ochsamhällsorientering. Även etiska frågor i lolkarbelet las upp. Utbildningen harfrämst tillgodosett behoven av tolkning i vardagssituationer. beräknades behovet avtolkar till ca 300. uppskattar SDR behovet till minst 400. Fram till ochmed har ca 230 personer deltagit i en eller fiera kurser. Av dessa hardrygt 100 endast gått en tvåveckors kurs. Till SÖ är knuten en särskildarbetsgrupp för planering, samordning och utveckling av lolkutbildningen. I enutvärdering av tolkulbildningen som gjordes har tillfrågadekursdeltagare uttryckt önskemål om en längre och bredare grundutbildning medolika specialkurser som påbyggnad. SÖ har karllagt behoven avtolkar för dövblinda. En utbildning av försökskaraktär har också påböriats. Ett100-tal nu verksamma dövblindtolkar beräknas behöva utbildning för sittarbete. SÖ anordnar vidare metodikkurserför hörande och döva teckenspråks-lärare som undervisar i teckenspråk itolkutbildningen, på hörselklinikernas kurser, i studiecirklar, skolor etc. Innevarande budgetår disponerar SÖunder anslaget Bidrag till de handikappades kulturella verksamhet 365000 kr.för utbildning av tolkar för döva. Prop.1976/77:87 15 framhållervikten av att handikappade kan ta del av de olika former av vuxenutbildning somfinns. Utredningen anser att vuxnabarndomsdöva som inte har fått undervisning i teckenspråk skall få detla. Ävendövblinda bör erbjudas denna möjlighet. Undervisningen kan exempelvis ordnas ivuxenundervisningen och i studiecirklar i samarbete mellan studieförbund ochdövföreningar. Döva skall enligt utredningen hasamma rätt som andra att delta i och statlig vuxenutbildning. Enförutsättning för att de skall kunna göra del är att teckenspråk används iundervisningen. Om läraren inte kan teckenspråk måste tolk få anlitas. Mångahörselskadade behöver öka sina kunskaper i svenska och träna sin läsförmåga.Utredningen anser att kommunerna har skyldighet all aktivt söria för atthörselskadade får delta i den kommunala vuxenutbildningen. Många vuxna utvecklingsstörda harinte som barn fått den undervisning som är lagstadgad. Det är därförangeläget att bygga ut undervisningen för vuxna psykiskt utvecklingsstörda. Utredningen påpekar attbestämmelserna för statlig och vuxenutbildning inte medger utbildningsom är särskilt anpassad för vuxna utvecklingsstörda. Det är enligtutredningen självklart att alla vuxna utvecklingsstörda får tillgång till enmotsvarande utbildning finansierad med allmänna medel. Utredningen konstateraratt folkbildningsutredningen skall behandla bl. a. denna fråga. Under sin skoltid får svagbegåvadehjälp genom särskilda pedagogiska insatser i form av samordnadspecialundervisning och undervisning i hjälp-klass. Motsvarande anordningarfinns i stort sett inte inom vuxenutbildningen, folkhögskolan ochstudiecirkelverksamheten. Utredningen anser detta vara otillfredsställande. har i ettsärskilt kapitel berört frågor om handikappade och föreningslivet samtfolkbildningsverksamheten. Handikappade har svårtalt få veta vilka förenings- och kulturaktiviteter som äger rum samt vilkamöjligheter de har att delta i dem. Information från föreningar och upplysningom studiecirklar och annan kulturell verksamhet måste därför riktas tillhandikappade och göras tillgänglig för dem. Kommunala organ, studieförbund ochandra arrangörer bör samarbeta med handikapporganisationerna som bäst vet hurinformationen bör utformas. Biblioteken är viktiga informationscentraler. Personaleninom den sociala hemhjälpen bör kunna förmedla upplysningar om föreningsliv ochfolkbildningsverksamhet. Kommunernas aktiva, uppsökandeverksamhet har enligt utredningen en grundläggande betydelse för handikappade.Verksamheten bör också omfatta kulturella behov. Uppsökarna från socialnämndenskall stimulera och hjälpa handikappade att få kontakt med bl. a. föreningar,folk- 1976/77: 87 16 bildningsorganisalioner och bibliotek. Samarbete bör skemed handikapp-och folkbildningsorganisationer. Föreningsliv ochfolkbildningsarbete måste omfatta handikappade som bor på vårdinstitutioner.Man bör stimulera och underlätta för denna grupp att delta i aktiviteterutanför institutionerna. Aktiviteter måste också förläggas inominstitutionerna. Sådana aktiviteter skall stödjas och utvecklas, anserutredningen. Handikapporganisationerna och andra föreningar måste få möjlighetall arbeta under gynnsammare villkor inom vårdinstitutionerna. Utredningen konstaterar att detinom folkbildningsarbetet råder stor brist på studiematerial som är anpassattill handikappade. Detla hindrar många att välja studieämne efter egetintresse. Många avslår helt fr-ån studier. Det statliga stödet tillstudieförbundens produktion av studiematerial för handikappade måste därföröka. Utredningen hänvisar till del förslag om en femårig utbyggnad som FÖVUXföreslog. Utredningen betonar att.för atthandikappade skall kunna delta i reguljära studiecirklar och i föreningslivet måstecirkelledare, studieorganisatörer och uppsökar-e ha goda kunskaper omhandikapp. Bidragen till studieförbundens pedagogiska verksamhet blandhandikappade bör därför öka i enlighet med FÖVUX förslag.Enligt utredningen bör orientering om handikapp också ingå i annan ledarutbildninginom föreningslivet. Det gäller särskilt utbildningen av funktionärer inomfacklig och politisk verksamhet och inom ungdomsorganisationer-. bör ha ansvar för alt sådan utbildning förekommer samt attutbildningen or-dnas i samarbete med handikapprörelsen. Studiecirkelbidraget är enligtutredningens uppfattning inte tillräckligt smidigt utformat för att passaverksamhet bland vissa handikappade. Så bör t. ex. antalet deltagare kunna fåvara färre än fem och antalet studietimmar färre än 20. Utredningen föreslåringa ändringar av bidragsreglerna men understryker vikten av att SÖ utnyttjarsin möjlighet att ge dispens. Helt nya former för kulturellverksamhet måste också stödjas framhåller utredningen. En slödmöjlighet finns ibidraget för experiment och utvecklingsarbete inom kulturell verksamhet blandamatörer. Utr-ed-ningen förutsätter all vid beräkning avmedelsbehovet för verksamheten prioriterar handikappgrupperna. Utredningen föreslår att de trebidrag till sludiekonsulenter för handikappade inom studieförbunden som utgårfrån anslaget Bidrag till de handikappades kulturella verksamhet underulbildningsdepartementets huvudtitel bör ökas till nio som varie bidraghöjs från . Ledamoten föreslår i enreservation att bidraget per konsulent sätts till 75000 kv. Som motiveringanges att antalet sökta konsulentbidr-ag med all säkerhet kommer att överstigatillgängliga medel varför- det ur rättvisesynpunkt är moteriveiat att destudieförbund som får 1976/77: 87 17 förmånen all erhålla bidrag endast får ersättning med catre fjär-dedelar av de beräknade kostnaderna. I fråga om det statliga bidragettill kulturprogram inom föreningslivet framhåller utredningen all kostnaderför anpassning av verksamheten till handikappades behov måste täckas avstatsbidraget. Utredningen föreslår en ökning av medlen för bidrag till kulturprogrambland handikappade till totalt I milj. kr. Utredningen framhåller att brislenpå tolkar för döva och dövblinda måste avhjälpas. Den grundläggandelolkutbildningen måste därför byggas ut. Det behövs mera differentieradutbildning saml särskild utbildning av tolkar för dövblinda. Utredningenföreslår att de medel som anvisas till SÖ för tolkutbildning ökas till .500000kr. 2.4 Teater och andra kulturinstitutioner Svårigheterna för handikappade attta del av kulturinstitutionernas verksamhet är av två slag. Den yttre, fysiskamiljön kan leda till svårigheter -det kan exempelvis vara svårt alt la sig in iinslitutionslokalerna och att vistas där. Del kan också vara självaverksamheten som inte är anpassad till förutsättningarna hos vissa handikappadesåsom synskadade, döva. hörselskadade, dövblinda och psykisktutvecklingsstörda. Kulturinstitutionerna bör informeraom huruvida deras lokaler är tillgängliga för handikappade. Institutionernabör också informera om sin verksamhet på ett sådant sätt att handikappade nås.Utredningen förordar att detta sker i samverkan med handikapporganisationerna.Kulturinstitutionerna måste också så långt det är möjligt ordna sin verksamhetpå ell sådant sätt att handikappade får samma utbyte som andra, I detta ingåratt erbjuda handikappade personlig service som är anpassad till de individuellabehoven. För att detta skall fungera smidigt bör institutionerna i samarbetemed handikapporganisationerna bedöma olika gruppers behov av service samt aktivtinformera om vilken service som kan ges. Viktigt är också att personalen vidkulturinstitutionerna får bättre kunskap om handikapp. Utredningen understrykeratt de sär-skilda insatsema för anpassning måste bli en del i den allmännaverksamheten så att det inte blir fråga om en sär-verksamhel för handikappade.När det gäller personer som vårdas på kulturinstitutioner betonar utr-edningenvikten av att institutionernas uppsökande verksamhet byggs ut. Utredningen framhåller althandikappades behov måste beaktas i såväl den nuvarande teaterverksamheten somi den utveckling som kan förutses. Handikappades teaterbesök kan mångagånger ge ett större utbyte om de förbereds genom information och diskussion.Sådan verksamhet är-angelägen. 2 1976/77, 1 saml. Prop,1976/77: 87 18 Utredningen anser all fier pjäsermåste sällas upp för psykiskt utvecklingsstörda. Teatern måste få enmotsvarighet till den lättlästa litteraturen. Utredningen framhåller att Svenskarikstealern genom sin centr-ala ställning har ett särskilt ansvar för attfrämja handikappades tillgång till teater. Döva ser gärna teater och spelargärna teater på teckenspråk. Den fria gruppen Tyst teater bedriver enverksamhet som vänder sig särskilt till en döv publik. Gruppen, som bildades år1970, spelar pjäser med teckenspråk och tal. Utredningen föreslår att Svenskarikstealern får ansvaret för en verksamhet med leckenspråkig teater för döva.Teatern bör bl. a. spela välkända pjäser son-r anpassas till teckenspråk.Vidare bör ingå mim. pantomim och pjäser som har skrivits direkt förteckenspråk. Verksamheten bör företrädesvis inriktas på uppsökande verksamhetbland döva. Teatern bör även stimulera dövas intresse för amatörteater genomatt bl. a. leda kurser i skapande dramatik. har beräknat kostnadenför en ensemble med sex skådespelare till 1.4 milj. kr. Utredningen föreslåratt ett belopp av 1 milj. kr. beräknas för leckenspråkig teater av demedel som anvisas för verksamhet. Utredningen konstaterar attfolkbibliotekens service till handikappade varierar mellan kommunema ochframhåller att en utjämning måste ske som ambitionsnivån höjs. Delokala biblioteken måste erbjuda handikappade talböcker, lättlästa böcker ochförmedla böcker i punktskrift. Utredningen anser vidare att biblioteken måsteha eller kunna förmedla bildband, videogram och annat AV-material. Det måsteockså finnas tekniska hjälpmedel. Biblioteken bör också varainformationscentraler föl- handikappade. Utredningen understryker attbibliotekens uppsökande verksamhet liksom verksamheten över huvud laget måsteanpassas till de handikappades behov. Däremot bör den uppsökande verksamhetenenligt utredningen i och för sig inte vara särskilt riktad till handikappade.Deras kontakt med biblioteken skall i första hand möjliggöras av fungerandekommunikationer och färdtjänst, av personlig service, anpassade lokaler m.m.Bibliotekens insatser vid vårdinstitutionerna bör utvecklas. Därvid är detviktigt att alla typer av service förekommer. Utredningen betonar även allbibliotekens allmänna programverksamhet måste vara tillgänglig för-handikappade, särskilt då barn. Prop.1976/77: 87 19 Rätt att låna talböcker tillkommer,enligt 18 § lagen (1960: 729) om upphovsrätt till litterära och konstnärligaverk. blinda och andr-a svårt vanföra. I kungörelsen (1961:348) medtillämpningsföreskrifter till bl.a. upphovsrättslagen sägs i 7 och 8 S§ attmed begreppet blinda och andra svår-t vanföra förstås läsblinda och dem som pågrund av vanförhet är förhindrade att la del av litterärt exemplar som harutkommit i handeln. Med vanförhet har förståtts personer med nedsatthandfunktion. inleddes under SÖ:sledning en försöksverksamhet med s. k. utvidgad talboksullåning. Ett särskiltavtal slöts mellan SÖ och om en tillfälligutvidgning av tillämpningen av 18 S upphovsrättslagen. Bakgrunden tillförsöket var att man bl. a. inom SÖ och ansåg all ävenandra grupper än de som med gällande tolkning ansetts vara att hänföra tillsvårt vanföra har ett stort behov av talböcker. Som exempel på grupper avintresse nämndes afatiker, hörselsvaga, dyslektiker, psykisktutvecklingsstörda, rörelsehindrade, konvalescenter och långtidssjuka. Avtaletavsåg en begränsad del av landet och i princip de nämnda grupperna. Försökengenomfördes vid tre länsbibliotek, ett folkbibliotek och två patienlbibliotek.1 försöksverksamheten användes talböcker deponerade av DBF:s bibliotek, bl.a.vissa specialfram-ställdd lättlyssnade och långsamt inlästa talböcker. Verksamhetenorganiserades efter olika modeller. Stöd till försöken har utgått från SÖ ochstatens kulturråd. SÖ har därefterförlängt avtalet med till den 1 juli 1978.Erfarenheterna av försöket redovisas i SÖ:s yttrande över handikapputredningensbetänkande. Utredningen refer-er-ar till SÖ:sförsöksverksamhet och förutsätter att SÖ föreslår de åtgärder som försöket börföranleda. utgår statsbidragtill den biblioteksverksamhet som bedrivs av SRF. beslår av encentral biblioteksadministration samt fyra avdelningar, nämligenpunktskriftsbiblioteket, talboksbiblioteket, studieliiteratursektionen ochfolkbildningssektionen. leds av en särskild biblioteksstyrelsebestående av sju ledamöter varav fem utses av SRF och två av SÖ. Den egentligabiblioteksverksamheten omfattar punktskrifisbiblioteket och lalboksbiblioteket.Det statliga bidraget utgår ur anslaget Bidrag till de handikappades kulturellaverksamhet (1976/77 VIII: B 54. posten Bidrag till De blindas förening förbiblioteksverksamhet). Prop.1976/77: 87 20 Som villkor för bidraget har angetts bl.a. att biblioteketskall samarbeta med övriga bibliotek i landet saml att planeringen avinspelning av talböcker- skall ske i samråd med andra institutioner somframställer talböcker. Statsbidraget till den egentligabiblioteksverksamheten uppgår /77 till 4,3 milj. kr. Detstatliga bidraget täcker av kostnaderna. Övriga intäkter är gåvor ochbidrag samt avkastning från olika fonder. Punkt skrifts fungerarsom centralbibliotek för punktskrifisböcker och har låntagare över helalandet. Beställningarna sker i huvudsak per brev eller telefon och utlåningensker per post direkt till låntagaren. Antalet titlar i varar 1975ca 4000, antalet utlån ca 2 500 och antalet aktiva låntagare drygt 250 varav caen tredjedel finns inom . Produktionen av punktskriftsböckersker i huvudsak vid SRF:s punklskrifistryckeri. Talböcker finns förutom vid SRF:s bibliotek vid ett stortantal folkbibliotek. Låntagare vid talboksbiblioteket ärenskilda synskadade, vissa andra handikappade, bibliotek, sjukhus och andravårdinrättningar. Antalet titlar i var ca 9700 i drygt 61000 kopior. Antalet utlån var ca 116 500 med knappt 3 000 aktiva låntagare. Direktlånentill enskilda dominerar utlåningen och utgjorde av lånen.Depositioner och enstaka lån till andra bibliotek (interurbanlån) uppgick tillca 33 000. Depositipnslånen och inlerurbanlånen har ökat snabbast under desenaste åren. Av utlåningen avsåg , vilket i stor utsträckningförklaras av att och några andra kommuner i området saknaregna talboksbestånd. Talboksbiblioteket förvärvar böckerfrän SRF:s talboksproduktion och från . Vidare tillförstalbiblioteket de böcker som produceras av sludielitteralur- ochfolkbildningssektionerna. Antalet nya titlar uppgick är 1975 till 576 varav 326hänförde sig till studielitleratursektio-nens produktion. 33 hade inköpts frånBibliotekstjänst och 217 hade producerats på initiativ av . Såvälantalet från Bibliotekstjänst köpta, som antalet egenproducerade titlar vardetta år- osedvanligt lågt. SRF:s bibliotek beslutade att gå överfrån öppna spolar till kassetter vid produktion av talböcker. Avtalboksbibliotekets då ca 8 500 titlar avsågs föras över till kassett.Överföringen ber-äknas vara avslutad budgetår-et 1977/78 då ca 4 200 titlarskall ha förts över. Ett visst samarbete förekommermellan SRF och Bibliotekstjänst vad gäller produktion av talböcker.Bibliotekstjänst producerar de böcker som förväntas få den störstalånefrekvensen ochsom därmed köps in av folkbiblioteken och säljer också vissaav de böcker SRF låter läsa in. Antalet av Bibliotekstjänst saluförda nyatitlar var knappt 200 varav drygt 60 hade lästs in av SRF.Försäljningen uppgick till ca 7 800 exemplar. Därutöver såldes drygt 7 000exemplar av ca 150 tidigare producerade titlar 1976/77: 87 21 varav 40 från SRF som har förts över till kassett.Antalet folkbibliotek som mer regelbundet köper talböcker uppgår till drygt100. Talboksbeståndet vid de 24 länsbiblioteken uppgick till ca 60000exemplar. Utlåningen vid dessa bibliotek samt fem större stadsbibliotekuppgick till knappt 290000 lån vari även ingår från SRF:s bibliotek inlånadeböcker. Studieliiteratursektionen svararför produktionen av studiematerial för i huvudsak högskolesluderande somerhåller individuella utbildningsbidrag vilka går till kostnader förproduktionen. Sektionen har ett bokbestånd bestående av 3 500 titlar talböckeroch drygt 300 titlar i punktskrift. Antalet låntagare är ca 150. För ca 110 avdessa bekostar lilteraturframställningen. Övriga ärvuxenstuderande som i huvudsak använder sig av redan producerad litteratur.Personalkostnader m. m. vid sektionen täcks via bidraget till SRF:sbiblioleksverksan-r-het. Folkbildningssektionen svarar förproduktion och utlåning av material för studiearbetet bland de synskadade.Verksamheten finansieras delvis med statliga bidrag. Sektionens aktuellabokbestånd består- av ca 40 titlar i punktskrift, ca 200 studiematerial i formav talböcker och några studiematerial i storstil. Studiematerialen användsunder ett fåtal år varefter nya versioner framställs. lånadessammanlagt ca 9200 exemplar ut.