prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Enligt industriverket kan de anslagsmedel som fannsreserverade vid innevarande budgetårs ingång beräknas bli utbetalade eller bliintecknade genom beslul om bidrag under della budgetår. Som jag lidigare har redogjort för harindusiriverkei i rapporten den lunga industrinsenergiförsörjning lagt fram förslag om ell bidragsprogram avseende bl. a.energibesparande ålgärder inom massa-och pappersindustrin samtjära- ochstålindustrin. Förslagen omfattar även bidrag till projekt som gällerutnyttjande av industrins spillvärme och installation i industrin avanläggningar för produktion av mottryckskraft. har med ulgångspunkl bl. a. inyssnämnda förslag beräknat behovel av medel för sin bidragsgivning /78 till sammanlagt 200 milj. kr., varav 15 milj. kr. avsernäringslivels byggnader, 105 milj. kr. ålgärder inom industriella processerm.m., 15 milj. kr. projekt avseende utnyttjande av spillvärme, 25 milj. kr.installation av industriell mottryckskraft och 40 milj. kr. prototyper ochdemonslrationsanläggningar m.m. Vid beräkning av beloppen har indusiriverkeibeaktat bl.a. behovel av bidrag lill energibesparande ålgärder och tillprototyper och demonslrationsanläggningar även i de branscher som inteomfattas av nämnda rapport. Jaghar tidigare redovisat mina ställningstaganden till förslagen i industriverkelsrapport och därvid bl. a. förordat att förslagen i vad avser insatser /78 i huvudsak läggs lill grund för beräkningen av behovel avbidragsmedel. Med lanke på pågående utredningsarbete är jag däremot f. n. inleberedd alt la ställning lill industriverkets förslag avseende stödbehovetunder påföljande budgetår. Behovelav medel för bidrag till energibesparande ålgärder inom näringslivet beräknarjag lill 170 milj. kr., varav 125 milj. kr. för ålgärder i näringslivet -avseende byggnader, processer, spillvärme, industriell mottryckskraft m. m. -42 milj. kr. för prototyper och demonslrationsanläggningar och 3 milj. kr. Jag har vid min beräkning av medel tagit hänsynockså lill induslriverkets kostnader för administration, information,utredning och uppföljning av bidragsverksamhelen. Minmedelsberäkning innebär att anslaget mer än fördubblas jämfört med innevarandebudgetår. Industriverkethar innevarande budgetår bemyndigande alt fatta beslul om bidrag tillprototyper och demonslrationsanläggningar m.m. som, inberäknal löpande beslul,innebär åiaganden om högst 15 milj. kr. under budgelårel 1977/78 och högst 10milj. budgelårel 1978/79. Även när det gäller stöd lill andraenergibesparande åtgärder i näringslivet, exempelvis åtgärder inomindustriella processer, erfordras ibland möjlighel alt göra åtaganden somslräcker sig över flera budgelår. Regeringen bör därför inhämta riksdagensbemyndigande alt under /78 1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet fattabeslut om bidrag lill åtgärder inom näringslivet samt till prototyper ochdemonstrationsanläggningar m. m. som, inberäknat löpande beslut, innebäråtaganden om högst 25 milj. kr. under /79 och högst 15 milj. kr.under /80. Jag hemsläller alt regeringen föreslår att 1. godkänna de av mig förordade ändringarna avgrundema för bi drag till energibesparande ålgärder i näringsUvet, 2. bemyndiga regeringen alt underbudgelårel 1977/78 i enlighet med vad jag har anfört ikläda staten ekonomiskförpliktelse i samband med bidrag till energibesparande åtgärder inom näringslivetsamt lill prototyper och demonslrationsanläggningar, vilken inberäknat löpandebeslut innebär åtaganden om högsl . under /79 ochhögsl . under /80, 3. lill Energibesparande åtgärder inom näringslivet m.m. för /78 anvisa ell reservationsaiislag av . Vissautbildningsåtgärder m. m. i energibesparande syfte 1975/76Utgift I 199369 Reservation 1976/77Anslag 3 000000 1977/78Förslag 3 000000 Från detta anslag, som disponeras av statensindustriverk, bestrids kostnader för statliga bidrag lill kursverksamhet på deuppvärmnings- och ven-lilationslekniska områdena och för slatliga bidrag tillkurser rörande processinriktade energifrågor inom industrin samt för statligabidrag till företagareföreningarna avseende energirådgivning rörande bl.a.eldnings-, ventilations- och processteknik. Från anslaget bestrids ävenindustriverkets kostnader för administration av verksamheten. Riktiinjerna förverksamheten har angivits i prop. 1975:30 (bil. I s. 355, NU 1975:30, rskr1975:202). Beräknad ändring 1977/78 ningen inom olika industri- Prop.1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 205 Liksom under budgelårel 1974/75 har SIFU-enhetenvid industriverket under /76 bedrivit utbildning på området förlokaluppvärmning. Verksamhelen syftar till alt stimulera till energibesparingvid uppvärmning och ventilation av byggnader inom såväl näringslivet som denoffentliga förvaltningen och bostadssektorn. De primära målgmpperna har varilförvaltningspersonal, faslighelsarbelare och maskinister. SIFU-enheten har bedrivii ulbildning på områdeidels i form av 3-tim-mars informationsträffar för viUaägare kring ettkompendium Värt att veta om ekonomisk uppvärmning, dels genom ett antalregionala 16-timmars kurser i energibesparing vid lokaluppvärmning i förstahand avsedda för driftpersonal vid små och medelstora värmeanläggningar, delsgenom ett antal regionalt genomförda yrkestekniska kurser i oljeeldnings- ochventilationsteknik, värmeautomalik, inreglering av värmesystem samtfjärrvär-meteknik. Vidare har nya kurser genomförts beträffandeindustriventila-lion, värmepumpar, ekonomisk värmeproduktion, drift ochunderhåll av gasolaiUäggningar och energibesparande åtgärder inomträindustrier. har också viss verksamhet igång närdet gäller energibesparing i kommunerna. Även Svenska och liknande verksamhel för sina anställda. Enligl industriverketsuppfattning bör, som , verket ha det övergripande ansvaret förkursverksamheten. Planering, genomförande m.m. av kursakliviieleraa bör dockhandhas av kursarrangörema. Den processinriktade utbildningsverksamheten omfattarutarbetandet av en plan med kursprogram rörande processinriktade energifrågor.Arbetet sker i samarbete mellan SIFU-enheten och industriverket i övrigt samti samråd med bl.a. olika industrier och branschförbund. Utbildningsverksamheteninriktas i försia hand på att utbilda arbetsledande personal i förelagen. För att nå de mindre och medelstora förelagen börutbildningsinsatseraa kompletteras med uppsökande rådgivning av bred och allmänkaraklär, omfattande såväl eldnings- som ventilations- och processteknik. Dennarådgivning, för vilken huvudansvaret åligger industriverket, bör kanaliserasvia förelagareföreningaraa. För alt rådgivningen skall kunna bedrivas effektivtfordras enligl industriverket, att personalen hos företagareföreningama ges engmndläggande utbildning inom området, så att tjänstemännen kan ge adekvata rådoch hänvisa till specialister i de fall en djupare undersökning erfordras.Information/rådgivning på energiområdet bör sedan kunna ingå som en integreraddel i företagareföreningamas normala företagsserviceverksamhet. Utbildningen av företagareföreningens personal (eneller två per förening) avses få en omfattning av en å . Viss mindredel av anslaget bör användas för täckning av det merarbele föreningama får förrådgivningsverksamheten. Prop.1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 206 Utöver denna direkta rådgivning till företagenplanerar verkei regionala energikonferenser som skall inriktas mol de mindreoch medelstora företagen. Dessa kotiferenser avses få dels ett visst gemensamtgmndinnehåll, dels inslag som betingas av de lokala förhållandena. Avsikien är alt konferensema sedan skall följas uppav mer branschinriktade konferenser eller informationsdagar i de delar avlandet där vissa branscher är rikligt representerade. Dessa senare konferenserkommer att få karaktären mer av kursverksamhet, varför industriverket förutseratt en samordning kan komma atl ske med det program som planeras underanslagsposten 2. Det samlade programmet för kurs- ochrådgivningsverksamheten kräver en oförändrad anslagsram under budgelårel1977/78. hemställer därför att för nämnda budgetår 3 milj. kr.anvisas för vissa utbildningsåtgärder m.m. i energibesparande syfte medoförändrad fördelning på anslagsposterna. För administrationskostnader begär indusiriverkeiatt få använda . Beloppet motsvarar i storl kostnadernaför en handläggare och ett biträde. Medel för bidrag lill kurser inom detuppvärmningstekniska områdei anvisades försia gången (prop.1974:69, CU 1974:21, rskr 1974:180). Efter förslag i propositionen omenergihushållning m. m. 1 s. 355, NU 1975:30, rskr 1975:202)utvidgades verksamheten till att avse även processinriktade kurser ochrådgivningsverksamhet. har del övergripande ansvaret förkurs- och rådgivningsverksamheten. Verket har anordnat kurser genom sinSIFU-enhel och beviljat bidrag till olika kursarrangörer - HSB, SvenskaRiksbyggen och - för en rad olika kurser inom deuppvärmnings- och venlilationstekniska områdena. Verkels SIFU-enhel arrangerarockså kurser med speciell inriktning på industrins energihushållning. Enligt vad jag har inhämtat har SIFU-enheten isamarbete med ångtek-niska institutionen vid tekniska högskolan i ett preliminärt ramprogram rörande kurser i processinriktade energifrågorinom industrin. När del gäller rådgivningsverksamheten har jaginhämtat att industriverket startat en försöksverksamhet meden dags gratis konsuUhjälp till sammanlagt 75-100 förelag i tre olika län.Verksamhelen syflar till alt identifiera energisparmöjligheler hos de olikaförelagen och till att informera om möjligheter att få stöd tillenergibesparande investeringar m.m. avser också all under innevarandebudgetår utbilda företagareföreningarnas personal i energibesparingsfrågor såatt personalen kan ge råd och anvisningar i dessa hänseenden. 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 207 Enligt min mening är det väsentligt atl särskilt demindre och medelstora företagen får elt starkt stöd bl. a. i form av kurser ochrådgivning för att la fram energibesparande åtgärder inom förelagen m. m. Jagfinner del därför väsentligt alt kurs- och rådgivningsverksamheten inriktas pådenna företagskategori. I della sammanhang torde den uppsökande verksamhetenvara av central betydelse. För nästa budgetår beräknarjag anslagsbehovet tilloförändrat 3 milj. kr. Vid medelsberäkningen har jag tagit hänsyn också tiUkoslnaderaa för administration av verksamheten. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Vissa utbildningsåtgärder m.m. ienergibesparande syfle för /78 anvisa ell reservationsanslag av3 . Främjande av landsbygdens elektrifiering 1975/76Utgift 10587672 Reservation 5 335 753 1976/77Anslag 4000000 1977/78Förslag 15 000000 Från anslaget bestrids utgifter enligt kungörelsen(1959: 369) om statligt stöd åt landsbygdens elförsörjning. Stöd kan beviljastill nyanläggning och upprustning av elektriska distributionsnät på landsbygdeni form av bidrag och lånegarantier. Beslut om sådant stöd fattas av statensindustriverk. Av den Ijuli 1976 disponibla medel under anslagetfår . användas för kostnader för arvoden till ledamöier i rådet föreldislribulionsfrågor och ersättning för resor m. m. för rådets ledamöier samlövrig expertis i elkraftfrågor och andra ulredningskostnader i samband medinduslriverkets verksamhet på området. Övriga medel får disponeras avindusiriverkei för utbetalning av beviljade bidrag. För /77 harindusiriverkei bemyndigats bevilja uppruslningsbidrag och bidrag tillnyanläggning med 7 milj. kr. Vidare får industriverket bevilja statlig garantiför lån lill dessa ändamål med sammanlagt 10 milj. kr. Utbetalningama under /77 beräknasuppgå till 10 milj. kr. och under /78 till 8 milj. kr. Vidingången av /78 beräknas reserverade medel uppgå till ca 2milj. Vid början av /77 fanns inneliggandehos industriverket ansökningar om bidrag med sammanlagt ca 34,5 milj.kr., varavca 34,3 milj. kr. till upprustning och ca . I avvaklan på förslag om eldistributionens framlidaorganisation uttalade riksdag (prop. 15 s. 77, NU 1971:13s. 26, rskr 1971:120) att stödverksamheten avseende landsbygdens elektrifieringbor- 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 208 defortsätta inom en total ram av 40 milj. kr. Denna bidragsram kommer hell atl varalagen i anspråk under /77. Av bidrag som har beviljats inombidragsramen lorde vid innevarande budgetårs utgång återstå atl utbetala ca 10milj. Ca 8 milj. kr. beräknas bli utbetalade under budgelårel 1977/78 ochca 1 milj. kr. under ell var av budgetåren 1978/79 och 1979/80. För atl önskad strukturomvandling inte skallavstanna är det enligl industriverket angeläget atl den statligastödverksamheten får fortsätta som , dels för upprustning av oränlablalandsbygdsnäl, som skall uppgå i bärkraftiga företag, dels för all försehelårsbebodda fasligheter med elström. Enligt 3 § kungörelsen om statiigt stöd ållandsbygdens elförsörjning kan som huvudregel statsbidrag till anläggande avelektriskt distributionsnät inte utgå med högre belopp än som moisvarar sådandel av anläggningskostnaden, som överstiger 200 men inte . Endast om särskilda omständigheter föreligger kan bidragutgå med högre belopp. Statsbidrag enligl huvudregeln, som innebär ca 2000 kr.per faslig-hel, är med hänsyn lill de höga kosinaderna för återståendeelektrifierings-objekt enligl industriverket helt otillräckligt. Huvudparten avde senaste årens bidrag har därför fåll beviljas med stöd avundanlagsbestämmelsen. Konsumentinsatserna har i regel hållils myckel låga.Eldistributörens insatser har i allmänhet begränsats till täckande av delåriiga driflsunder-skotlet samt underhåll och eventuell fömyelse avanläggningen. Alltjämt torde ca 400 helårsbebodda fastighetersakna elström. En konventionell elektrifiering av samlliga dessa fastigheterberäknas kosta ca 60 milj. kr. anser del inte rimligt att alladessa fastigheter förses med el. Huvudparten av de återståendeelektrifieringsobjeklen i skogs-och fjällbygderna kännetecknas nämligen av atlde ligger avsides med långa avstånd till befintliga kraftledningar med lämpligspänning. Detta medför atl kosinaderna för konventionell elektrifiering blirmycket höga. 1 många fall beräknas kosinaden överstiga . Deav statsmakterna tilldelade medlen har inte varit av den omfattningsom dessa elektrifieringar skulle kräva. Andra vägar måsle därför prövas ommänniskor i avlägsna skogs- och fjällbygder skall kunna få den samhällsservicesom del innebär att ha tillgång lill el. sådani alternativ är all förse denenskilda fastigheten med t. ex. dieselelverk. Kosinaden vid sådanelektrifiering torde uppgå till . per fastighetberoende på vilka krav som ställs på utrustningen. Statsbidrag har dockhittills inte ansetts kunna utgå för inköp av dieselaggregat. Av en inventeringsom har gjorts framgår att ca 50 fastigheter kan bli aktuella atlförse med dieselelverk eller annan lokal kraftkälla. 1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 209 svararen anläggningskostnad av totalt ca 10 milj. kr. anser alt elektrifiering meddieselaggregat knappast torde kunna komma till stånd utan en omfattande statligmedverkan. pekar på att vissa statliga insatser för sådanelektrifiering, som har gjorts i form av bidrag från glesbygdsmedel, har varitvärdefulla men avsett en begränsad försöksverksamhet. Denna verksamhet harhandlagts av inom ramen för styrelsens försök med särskildaserviceåtgärder i glesbygder. En av tillsall arbetsgmpp har ien rapport till styrelsen redovisat erfarenhetema från försöken ch lagl framförslag tiU åtgärder belräffande elektrifiering i extrema glesbygder.Rapporten har av överlämnats tiU industriverket. Flera skäl lalar för atl statens industriverk ifortsättningen bör handlägga de berörda frågorna, eftersom verkei ansvarar fördet statliga slödet till landsbygdens elektrifiering. föreslårdärför att medel ställs till förfogande för inköp av dieseldrivna elverk föratt förse avlägset liggande helårsbebodda fasligheter med elström. Med hänsynlill säkerhets-, ansvars- och koncessionsrällsliga förhållanden anser verketatt den lokala eldistributören bör vara huvudman för de dieseleleklriskaaggregaten och andra lokala kraftverk. På gmndval av del material som har tagits fram vidden nyssnämnda inventeringen av återstående elektrifieringsbehov harindustriverket funnit del nödvändigl alt bidragsbestämmelsema omarbetas ochanpassas till kostnadsutvecklingen och elektrifieringsbehovet. Därvid börbestämmelserna om bidragsbeloppets storiek per normallariffenhet las bort. Vidarebör bestämmelser införas som ger verkei möjligheter atl lämna bidrag tilllokala elverk, t. ex. dieseleleklriska aggregat, saml till täckande av kostnaderför driftunderskotl såväl vid lokala elverk som vid extremt dyragles-bygdseleklrifieringar. De preliminära beräkningar industriverket har gjortvisar alt behovet av upprustningsbidrag uppskattas lill i runt lal 200 milj.kr. i nuvarande penningvärde, varav 35 milj. kr. Härtill kommer ca 50 milj. kr. om flertalet återståenderestelektrifieringar skall utföras. Sammantaget är behovet således 250 inilj.kr. Av de ca 400 helårsbebodda fastigheter som saknarelström bör närmasl ca 300 förses med elström. En elektrifiering av dessafastigheter föreslås ske till en beräknad lolal kosinadav 30 milj. kr. anser all det åriiga totalaanslaget för bidragsverksamheten bör utgåmed 15 milj. kr., varav 12 milj. kr. till upprustningar och 3 milj. kr. Efler bedömer industriverket alt bidrag lillnyelektrifieringar 1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 210 intelängre behövs, medan upprustningarna bör fortgå i oförändrad takt motsvarandeårliga bidragsanspråk på ca 12 milj. kr. föreslår ell anslag om 21 milj. kr.näsla budgelår. Härav åtgår 6 milj. kr. för utbetalning av bidrag som harbeviljats med stöd av lidigare bemyndigande och 15 milj. kr. för att beviljabidrag under /78. hemställer vidare om bemyndigandeatt bevilja bidrag för nyanläggning och upprustning av eldislributionsnät med10 milj. kr. under /79 och 5 milj. kr. under /80. Den av fastställda ramen om 40milj. för fortsalt stöd för främjande av landsbygdens elektrifieringberäknas bli förbrukad under innevarande budgelår. Av de medel som har stått till förfogande har ca 10milj. beviljats till nyanläggningar och ca 30 milj. kr. till uppmstningarav elnät som har varit i otillfredsställande skick. Det återstår all utbetalaca 10 milj. kr. av de bidrag som har lämnats med stöd av tidigarebemyndigande. fastställde riktlinjer förstmkturomvandlingen på eldistributionsområdet (prop. 1975/76:100 bU. 158,NU 1975/76:45, rskr 1975/76:263). Riktiinjema innebär bl.a. altrationaUseringen av eldistributionen bör ske med ulgångspunkl i atlhuvudansvaret för distributionens ordnande åvilar det allmänna. Det fortsallaarbetet bör bedrivas utifrån fömtsättningen atl de enskilda elkonsumenternaskall tillförsäkras gynnsamma distributionsförhållanden, vilket innebär attkrav på driftsäkerhet, stömingsberedskap, elkvalitet och service måstelillgodoses. Delta ställer slörre krav på eldistributörerna. Eftersom rationaliseringen avdistribulionsverksamheten skall ske frivilligt kommer den ekonomiskastödverksamheten alt vara elt viktigt inslmment för att underlättastrukturomvandlingen till gagn för elkonsumenter-nas intresse av godaeldislribulionsförhåUanden. Föredragande departementschefen fömtsatte i sinanmälan av medelsbehovet under detta anslag för /77 att någonform av stöd borde utgå efter stödperiodens slut. Jag delar denna uppfattning.Jag viU också erinra om det stora behov av bidrag som kommit tiU uttryck i formav ansökningar tiU industriverket. Vid början av /77 fanns hosindustriverket inneliggande obehandlade bidragsansökningar om sammanlagt 34,5milj. Till helt övervägande del gäller slödet upprustningav befintliga elnät, eftersom ny elektrifieringen är i det närmaste slutförd.Endast ca 400 helårsbebodda fastigheter saknar fortfarande elström. Även om antalet fasligheter utan elström således ärmycket lågt, föreligger dock alltjämt ett behov av stödåtgärder förnyanläggningar. Huvudparten av de återstående elektrifieringsobjeklen i skogs-och Qällbygderna 1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 211 kännetecknasnämligen av atl de ligger avsides med långa avstånd lill befintligakraftledningar med lämplig spänning. Det är därför mycket dyrbart att förse demmed el, vartill kommer slora kostnader för drift, underhåll m. m. avanläggningarna. I flera fall blir också kostnaderna så stora att enelektrifiering inle ler sig ekonomiskl försvarbar. 1 många av de fall där en konventionellelektrifiering släller sig alltför dyrbar kan kostnadema sannolikl sänkas genomanlitande av lokala anläggningar för alstrande av elektrisk energi, exempelvisdieselaggregat. Härigenom kan långa och dyrbara högspänningsledningar undvikas.De nuvarande bidragsreglerna medger inle att bidrag ulgår för anläggningar avdetla slag. Jag finner det motiveral att bidrag kan utgå för lokala elverk såsomdieselaggregat för elproduktion vid avsides belägna fastigheter. förslag alt bidrag skall kunnalämnas till läckande av driftunderskotl anser jag mig inle kunna biträda. Enligt kungörelsen om statiigt stöd åt landsbygdenselförsörjning utgår bidrag enligl huvudregeln inte med högre belopp än sommotsvarar sådan del av anläggningskostnaden som överstiger 200 men inte 650 kr.för normallariffenhet. Eftersom detta belopp är otillräckligt för återståendeelektrifieringsbehov utnyttjas numera regelmässigt möjligheten till undantagmed hänsyn lill särskilda omsländigheter. Jag bedömer i likhet med industriverketatt bestämmelserna om bidragsbeloppets storlek per lariffenhel inte längrefyller någon funktion och därför bör las bort. Jag förordar all så sker. Jagvill dock erinra om atl liksom f. n. en prövning måsle ske från fall till fallhuruvida det är rimligt att bidrag utgår. Enligt2 § 4 mom. lagen (1902: 71 s. I),innefattande vissa beslämmelser omelektriska anläggningar (ellagen) är den som har områdeskoncession skyldig all,om inle särskilda skäl finns för undanlag, tillhandahålla ström ål envar inomområdet. Undanlagsregeln gäller fall då eldistributörens kostnader blir alltförhöga. Fråga om förpliktelse föreligger prövas av industriverket. Frågan hängerintimt samman med gäUande regelsystem för statsbidrag. Mot bakgmnd av vad jaghar anfört förordarjag därför alt distributör skall kunna fullgöradislributionsskyldighel med hjälp av dieselaggregat om delta skulle visa sigförmånligare än konventionell elektrifiering. Jag finner det väsentligt alt möjlighet skallfinnas atl över en något längre tidsperiod än ett budgetår överbUcka vilkabidragsmedel som står tiU buds. räknar jag därförmed en medelsram av totalt 25 milj. kr. Av dessa medel bör som bidrag tiUuppmstningar och nyanläggningar under nästa budgelår ulgå 9 milj. kr. Härtillbör under anslaget anvisas 6 milj. kr. för utbetalning av bidrag som harbeviljats med stöd av tidigare bemyndiganden. Anslaget bör alltså /78 las upp med 15 milj. kr. 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 212 Jaghemsläller all regeringen föreslår alt 1. godkänna vad jag har förordat i fråga omriktiinjema för stödet åt landsbygdens elförsörjning, 2. lill Främjande av landsbygdens elektrifieringför /78 anvisa elt reservationsanslag av . Åtgärder för hantering av radioaktivt avfall m. m. 1975/76Inkomsl 401093 Reservation 402093 1976/77Anslag 1000 1977/78Förslag 1000 Från anslagei bestrids kostnader förutvecklingsarbete rörande radioaktivt avfall och utbränt bränsle frånkärnkraftanläggningar. Arbelel leds av programrådet för radioaktivt avfall.Kosinaderna för arbetet bestrids helt av kärnkraftproducenterna. Anslaget hardärför förts upp med ett formelll belopp av . Del får inle belastas. 1975/76:25 (s. 71) framgår attkärnkraftproducenlema genom har beslutat om enbudget för utvecklingsarbetet på förevarande område, som uppgår tillsammanlagt 21 milj. kr. Medel från bolaget tiUförsdetta anslag i den omfattning som erfordras för verksamheten. För innevarandebudgetår har medelsförbmkningen beräknats till omkring 11 milj. kr. Programrådet för radioaktivt avfall har i sinverksamhetsplan för innevarande budgelår angivit fyra huvudområden för sittarbeie. - hanteringav medel- och lågaktivt avfall,