prop · G00359 · 1976-12-31 00:00:00 — Styrelsenför i förutsätter att de föreslagnastudieorganisatoriska anordningarna utformas på sådant sätt att det positivaoch särpräglade i den nuvarande sammanhållna journalistutbildningen inteäventyras. Humanistiska fakultetens i menar attutredningen borde ha tagit fasta på möjUgheten att mer energiskt inordna denframtida joumaUstutbildningen i det allmänna högskoleväsendet.Samhällsvetenskapliga fakultetens i anser att man intefår bygga upp en yrkesutbildning på så svag gmnd att den skall räddas medfortbildning och varnar för utbUdningsklyftor inom journalistkåren. anser det däremot uppenbart att ett tillräckligtkunnande inte ens på förvaltningens olika fackområden kan tillgodoses inomramen för en gmndläggande journaUstutbildning. Styrelsen för dramatiska institutetdelar uppfattningen atl en grandläggande joumalistutbildning bör ge allmännaförutsättningar för den utbildade att utöva sitt yrke inom en så bred sektor avarbetsmarknaden som möjligt. Några remissinstanser, bland dem statenspersonalutbildningsnämnd och , berör fråganom utbildning inriktad på informationsverksamhet och anser att behovet avsådan utbildning behöver utredas närmare. Ettstort antal myndigheter och organisationer ställer sig bakom förslaget omförlängning av utbildningen tiU förmån för en bättre samhäUsorientering. Dessaanger i många fall utifrån förhållanden inom egna områden önskvärda inriktningaroch betoningar i den samhällsvetenskapliga utbildningen. Några remissinstanseranser att utbildningen bör förlängas med två terminer. 1976/77: 59 175 Ettpar inslanser släller sig tveksamma tUl förslaget. Således menar statskontoret atten i och för sig önskvärd förbättring av samhäUsorien-teringen hos elevernainte på effektivaste sätt inhämtas genom en termins utökade studier vidjournalisthögskola. anser alt den samhällsorienterandegrundkursen för många studerande troligen endast skulle innebära en dubbleringav kunskaper de redan har. Åtskilligainslanser, bl. a. UKÄ, SÖ samt flera fakulteters utbildningsnämnder, betonarbehovet av att även andra ämnen inom bl. a, språk-och naturvetenskaperna fårplats inom den samhällsorienterande grandkursens ram. Någraremissinstanser anför synpunkter på den journalistiska grundkursen, SÖ menaratt man i denna också bör arbeta efter frågeställningen vilken språkligutmstning den som skall ta emot information har, så att ett journalistisktbudskap utformas med utgångspunkt i såväl avsändarens som mottagarens resurseri vidsträckt mening. Juridiska fakultetens i anserbl, a. att rättskunskapen har fått för litet utrymme och betonar att frågan omlämpliga läromedel i ämnet måste ägnas särskUd uppmärksamhet. och uttrycker oro och förvåningöver att utredningen inte berört fotoutbildningen. Praktikterminensplacering i studieorganisationen har berörts av ett antal remissinstanser.Styrelsen för i delar utredningens uppfattning attden bör förläggas till fjärde terminen. Styrelsen menar bl, a, att praktikenbör vara så väl förberedd som möjligt. Den inledande teoretiska grundkursen börsåledes i sin helhet vara genomgången innan praktikterminen påbörjas. A-pressenssamorganisalion menar att den avgörande frågan är i vilket skedepraktikterminen är bäst för eleverna och därmed också långsiktigt förbranschen. menar då att flera skäl talar för att praktikenkommer tidigare än under den fjärde terminen. Ett skäl är alt många eleversaknar tidigare kontakt med joumaUslisk verksamhet varför en tidig kontakt medden kommande miljön är fördelaktig bäde för att få en uppfattning om de egnaförutsättningarna och för motivationen för fortsatta studier.Samorganisationen föreslår därför att praktiken förläggs till tredje terminen.Humanistiska fakultetens i utbildningsnämnder, styrelsen för journalisthögskolani och kommer till liknande slutsatser. Fråganom etermediemas behandling i undervisningen inom fördjupningsterminens ramberörs av några remissinstanser. Journalisthögskolorna och 7'CO stöderutredningens förslag om en förstärkning av utbildningen inom området.Styrelsen för i beklagar emellertid attutredningen inte närmare belyst de ekonomiska konsekvenserna av sin ståndpunkt,SFS delar utredningens bedömning men anser att frågan på nytt bör prövas isamband med högskolerefor- 1976/77: 59 176 mensgenomförande, där en sådan ulbildning kunde tänkas ingå som en del avjournalistlinjen och/eller en eventuell informationslinje. SFS menar attmöjligheten att anordna etermediekunskap som enstaka kurs inom dessa linjerbör övervägas. En avvisande hållning till utredningens förslag i detta avseendeintar humanistiska fakultetens i utbildningsnämnder. Somnyss har antytts har vissa remissinstanser berört journalistlinjens anknytningtill och samordning med annan högskoleutbildning. Utredningen har härvidlagföratsatt att olika delar av journalisthögskolornas utbildning skall kunnabjudas ut som enstaka kurser bl, a, till sådana som har grundlig utbildninginom något område och som vill ägna sig åt publicistisk verksamhet. Utredningenhar också skisserat utbUdning pä en informationslinje där densamhällsorienterande grundkursen skall utgöra bas. Remissinstansernahar i detta avseende intagit vitt skilda ståndpunkter, från att godta ellerföreslå endast vissa modifieringar i utredningens förslag till att föreslå attden teoretiska och den praktiska utbildningen skall skiljas ät. Den förraskulle då inhämtas vid universiteten, den senare vid journalisthögskoloma.Svenska kommunförbundet finner att den av utredningen föreslagna ordningen gerpåtagliga fördelar och väl harmonierar med en av U 68:s viktigare principer förstudieorganisationens utformning, nämligen att öppna högskolorna och göra demmera allmänt tillgängliga för studier, Historisk-filosofiska sektionens i anser det vara angeläget att vid en reformering avjournalistutbildningen de studieorganisatoriska ramama görs sä vida att vidjournalisthögskolorna verksamma lärare och studerande får möjligheter att medbetydande lokala variationer utforma utbUdningen på det sätt som de finnerpedagogiskt mest ändamålsenUgt, Viktenav organisatorisk samordning med hänsyn till forskningen betonas av fleraremissinstanser, bland dem UKÄ, historisk-filosofiska sektionens i , språkvetenskapliga sektionens i ,kursledningen för den yrkesinriktade studiekursen i informationsteknik viduniversitetet i och SFS. Statskontoret anser det rimUgt att journalisthögskolansuppgifter inte inskränker sig till att lära ut endast den teknik somefterfrågas utan även omfattar möjligheterna att i ett större perspektivkritiskt granska nuvarande journalistik och informationsförmedUng. Därförbehövs ett underlag som bygger på rön från skilda områden. Det bör enligtstatskontorets mening övervägas hur journaUsthögskoloma skall följa forsknmgeninom andra ämnen och hur möjligheter kan skapas för skoloma att initiera vissforskning, UKÄframhåller att läroanstaltema inom dess område genomgående har StäUt sig mereUer mindre kritiska till den föreslagna joumaUstut-bUdningens uppläggning ochomfattnmg, I många yttranden har föror- 1976/77: 59 177 dalsen alternativ uppläggning, där journalistisk yrkesträning läggs som enavslutande utbildningsdel efter en mer omfattande allmän utbildning inom olikabasutbildningsområden. För denna lösning talar enligt UKÄ:s mening en rad olikaskäl. Som exempel nämns önskemål om bredd i utbildningen genom ökat inslag avallmän utbildning, behovet av en kunskapsmässigt differentierad sammansättningav journalistkåren och önskemålet om journalister med mer omfattande kunskaperi naturvetenskap och teknik, Matematisk-naturvetenskapliga fakultetens iStockholm utbildningsnämnd tänker sig en ordning där elt journalist-år främstinnehållande rent mediateknisk utbildning ingår som linjevariant i denaturvetenskapliga utbildningslinjerna. anser attdet ofta uppstått kamp mellan den teoretiska och den praktiska sidan när detgäller att förfoga över tillgängliga timmar, och atl den praktiska ulbildningendärvid ofla har fått slå tillbaka för den teoretiska. Nämnden föreslår därföratt den teoretiska delen förläggs till universitet och övriga högskolor samttill viss del anpassas till blivande journalisters och informatörers behov.Den praktiska utbildningen i journalistik skulle enligt förslaget ges vidjournalisthögskolor, vilka alltså skulle ge enbart sådan utbildning. Publicistklubbenhälsar med tillfredsställelse utredningens förslag att vidjournalisthögskolorna bjuda ut olika delar av utbildningen i form av enstakakurser. Därmed skulle personer med grundliga kunskaper frän andra områden påkortare tid än fem terminer kunna inhämta de kunskaper om journalistiskthantverk som de behöver för att övergå tUl publicistisk/journalistiskverksamhet. anser förslaget vara särskilt tillämpligt vad gällerkulturområdet. Endasten mindre del av remissinstansema har yttrat sig över förslaget tUl utbildningsplan.De har huvudsakUgen berört sambandet mellan olika kurser. Styrelsen förjournalisthögskolan i fömtsätter atl förslaget till utbildningsplanav varje högskola får underkastas en genomgripande översyn och att man därvidär oförhindrad att skapa en sammanhängande plan för utbildningen som helhet.Samma frihet när det gäller förläggningen av den samhällsorienterande gmndkursenförutsätter styrelsen för i och samarbelsnämndenför journalisthögskolorna. och dess utbildningsnämndansluter sig i stort till förslaget om studieorganisation men ställer sigtveksamma till uttalandet att fördjupningsterminen inte skulle få genomgås isammanhang med den övriga utbildningen. Humanistiska fakultetens i Lundutbildningsnämnder anser att utbildningsplanen bör konkretiseras. Den börenligt nämnderna formuleras som målbeskrivning, vilken kan tjäna som envarudeklaration. Utifrån denna målbeskrivning bör sedan högskoloma ha frihetatt själva besluta hur dessa mål skall nås. Samhällsvetenskapliga fakultetens iSlockholm utbildningsnämnd som i stort tillstyrker den skisseradesamhällsvetenskap- 1976/77: 59 178 ligakursen anser att man bör beakla att den av de studerande kan komma attuppfattas som en löst påhängd del av journalistutbildningen. Därför börundervisningen inom de olika momenten i kursen enligt nämnden läggas upp så attde framstår som relevanta från journalistisk synpunkt. Frånnågra håll riktas kritik mot utredningen för att den i förslaget tillutbildningsplan inte tillräckligt täckt in vissa områden av journalistiken. Behovetav fortbildning understryks kraftigt av de flesta remissinstanser som yttratsig i frägan. , och tillstyrker utredningens förslag. Med tanke på de allt snabbareförändringarna av det svenska samhäUet anser LO att en obligatoriskvidareutbildning bör övervägas. Styrelsen för i inte några principiella invändningar mot förslagen men framhåller viktenav att högskolorna fär tUlräckliga medel för sin verksamhet, RRV och FOJOönskar klarare gränsdragning mellan de typer av kurser FOJO resp.journalisthögskoloma bör anordna. FOJO anser alt all statlig fortbUdning, utomjouma-listhögskolomas undervisning av specialelever inom fördjupningsterminen,skall koncentreras tUl FOJO. FOJO vUl kraftigt stryka under behovet av ennoggrann analys av fortbUdningssektom. I annat fall, menar styrelsen, finnsinga riktlinjer för den framtida fördelningen av anslag tillfortbUdningssektom. Enligt styrelsens uppfattning måste denna tilldelningligga i nivå med grundutbUdningens. TCO har anfört liknande synpunkter ochfinner en rimlig målsättning på kort sikt vara att fördubbla FOJO:s nuvarandekursutbud. Enligt UKA':s mening bör FOJO-ut-bildningen omfatta kortare kursermed inriktning mot yrkestekniska frågor medan den ämnesspecialiseradefortbildningsverksamheten bör tUlgodoses genom högskolans utbud av enstakakurser. Därigenom, menar UKÄ, kan fortbildningen få en bättre spridning överlandet och bli mer lättillgänglig för yrkesverksamma joumalister. Humanistiskafakultetens i utbildningsnämnder instämmer i utredningens förslag omfortbildningens ohka syften men vill starkare än utredningen gör framhålla denroll som universiteten kan spela i sammanhanget. Historisk-filosofiskasektionens i framhåller att det redan nu viduniversiteten finns ett antal lämpUga specialkurser med vitt skUda poängtaloch inriktningar vUka kan tillgodose åtskUUga fortbUdningskrav. Fråganom fortbildningens närmare inriktning har berörts av några remissinstanser.Statens personalutbildningsnämnd betonar i sitt yttrande vikten av att denframtida studieorganisationen utformas så att den kan möta utbildningsbehov avmänga olika slag. Språkvetenskapliga sektionens i utbildningsnämndanser att fortbUdningen bör göras anpassbar till olika typer av förkunskaper, 1976/77: 59 179 nalislhögskolornastryker under reporterfotografemas behov av utbildning. Styrelsen förjournalisthögskolan i förmodar att del mest angelägna behovet fördenna grupp är en överbryggande utbildning som ger jämställdhet med deskrivande kollegerna. anser att flera kortarekurser och fördjupningskurser i fotografi skulle vara synnerligen motiverademot bakgrund av utredningens starka betoning av ordjournalistiken. FöreningenSvensk fackpress framhåller vad gäUer utbudet av fortbildningskurser attfacktid-ningsjoumalisterna torde ha synnerligen begränsade möjligheter att deltai FOJO-kurserna, då dessa omfattar för långa perioder. LO menar att medarbetarei fackförbundspress och annan fackpress sållas borl om antalet sökandetill en kurs är för stort och finner en ändring av detta förhåUande nödvändigt.Grafiska institutet och anser att FOJO-utbildningens rekryteringsbas måstevidgas och framhåller att hela kategorin informationsansvariga utanförmassmedia saknar fortbildningsmöjligheter. Ettfåtal remissinstanser har yttrat sig i b e t y g s f r å g a n. Humanistiskafakultetens i utbildningsnämnder samt och dessutbildningsnämnd instämmer i utredningens förslag att en tvågradig skala Skallanvändas. , vars studieorganisatoriska förslagstarkt avviker frän utredningens, menar att elev för godkänt avgångsbetyg frånjournalisthögskola skall ha varit närvarande av utbildningstiden ochobligatoriskt ha deltagit i de praktiska studieveckorna, Ifråga om journaUsthögskolomas dimensionering föreslår utredningen oförändradkapacitet, dvs. Flertalet remissinstanser som yttrat sigi frågan delar utredningens bedömning, UKÄ tillstyrker utredningens förslag menmenar att de av ämbetet förordade möjligheterna att delar avjournalistutbildningen skall kunna genomgås som enstaka kurs eller kurser påsikt bör påverka dimensioneringen av direktutbildning på journaUstlinjen, Utredningensprincipiella uttalande, i samband med dess redovisning av beräknade kostnaderför reformen, att journalisthögskoloma bör ha en med hänsyn tUl nuvarandetidningsteknik adekvat utmstning får uttalat stöd i flera yttranden, I vad måndetta krav skall tillgodoses genom mköp eller leasmg diskuteras av någraremissinstanser. anser att med tanke på densnabba utvecklingen inom den grafiska tekniken utrustning såsom bildskärmar,datorer och fotosättningsmaskiner bör förhyras från tillverkaren, Samarbelsnämndenför LUP-kommittéerna anser att omfattningen av utmstningen och frågan om ivilken utsträckning journalisthögskolornas utrustningsbehov skall tillgodosesi form av egna resurser eller genom köpta tjänster bör utredas i vanlig ordningav ansvariga planeringsorgan i samråd med journalisthögskolorna. 1976/77: 59 180 ulrustningsnämndenför universitet och högskolor som också framhåller att inköp i allmänhetställer sig ekonomiskt fördelaktigare än förhyrning, när det gäller utrustningavsedd för kontinuerlig användning . ochIHR erinrar om ett problem som inle berörs av ulredningen, nämligen hur man principielltskall lösa frågan om utnyttjande av modern teknisk utrustning på tryckerieroch tidningar för utbildning. I remissyttrandet hävdas alt centrala överenskommelserkrävs på området. Realismeni kostnadsberäkningarna ifrågasätts i några yttranden. för universitet och högskolor att utredningens uppgift attvarje journalisthögskola skulle ha använt ca . för utrustninginte stämmer med av nämnden kända förhållanden. Med den av utredningen angivnaavskrivningstiden för beräknade utrustningskostnader skulle enligt nämndenkrävas ett i det närmaste fördubblat årligt resurstillskott. Styrelserna förjournalisthögskolorna anser att den av ulredningen beräknade kostnadsramen av2 , per elev är alltför snäv. Styrelsen för iStockholm har i sin beräkning av samma kostnad kommit till beloppet 7 700 kr.Styrelsen hävdar att ersättningsanskaffning inte kan rymmas inom högskolansordinarie anslag och att antagandet om en tioårig avskrivningstid ärorealistiskt. För fotoutrustningen anser styrelsen en successiversättningsanskaffning inom en kortare avskrivningstid vara möjlig. Företermedieulruslningen är däremot enligt styrelsens mening en successiversättning tekniskt omöjlig och engångsanvisningar kommer att krävas. Styrelsenredovisar även andra utrustningsbehov, förjournalisthögskolorna vill med hänvisning till högskolornas beräkningarunderstryka att utredningens kostnadsberäkningar inte är realistiska. Styrelsenför i anser det självklart attGöteborgshögskolan, som redan nu ägnar stort utrymme åt problem som hängersamman med den nya tekniken, förses med den föreslagna bildskärmsutrustningenoch utrustning för fotosättning. Även FOJO anmäler intresse för sådanutrustning. anser att journalisthögskolorna börförses med likvärdig teknisk utrustning för att utbildningsslandarden skallhållas på samma nivå. Däremot bör, enligt nämnden, den tekniska utrustningenvid FOJO kunna begränsas med hänsyn till kostnaderna och kurser som kräversådan utrustning förläggas till någon av högskoloma. Svenska fotografers förbundifrågasätter starkt huruvida den föreslagna utrustningen för fotografisktarbete är adekvat. Närjournalisthögskolorna inrättades (jfr prop, 1967: 43, SU 1967: 86, rskr1967: 199) angavs som mål för verksamheten att den journalistiskayrkesträningen borde ge de studerande vana att systema- Prop.1976/77: 59 181 tisktsöka efter källor, att kritiskt och metodiskt granska tillgängligt materialsamt att korrekt vad gäller såväl innehåll som språklig utformning presentera information, Journalistulbildningsulredningen (U 1973: 08) har vidden nu genomförda översynen av ulbildningen redovisad i betänkandet (SOU1975: 25) A jour. Om journalistutbildning inte haft i uppdrag att omprövadessa mål, Däremol skulle den granska hur den anordnade utbildningenförhåller sig till dem. Utredningen har genom enkätertill tidigare elever vid journalisthögskolorna, tidningsföretag,journahstklubbar och sökt få en uppfattning om utvecklingeninom utbildningen samt tidigare studerandes och avnämarnas inställning tillden. Med utgångspunkt i enkätsvaren och kompletterande synpunkter inhämtadefrån de studerande vid journalisthögskoloma samt företag och förvaltningar somsysselsätter journalister ger utredningen en i stort positiv bild av dennuvarande utbildningen med undantag för dess samhällsorienterande delar. Dessaanses ha uppenbara brister. För att röja undan dessa föreslår utredningen atlutbildningen förlängs med en termin. Jagredovisar i det följande utredningens olika förslag och mina egnaställningstaganden. Pågrundval av beslul i anledning av prop. 1972: 84 och 1975: 9 (prop.1972: 84, UbU 1972: 31, rskr 1972: 240; prop. 1975: 9, UbU 1975: 17, rskr 1975:179) har regeringen meddelat förordning (1976: 231) medprovisoriska föreskrifter om tillträde till grundläggande högskoleutbildning. Deallmänna behörighetsvUlkoren för tillträde lill journalistutbildningen ärhärigenom fastlagda. Utöverde allmänna behörighetsvUlkoren kan, enligt förordningen, finnas särskildabehörighetsvillkor för enskilda linjer och kurser. Utredningen föreslår attsamma särskilda förkunskapskrav skall gälla för journalistlinjen som för bl. a,samhällsvetenskapliga studier. Vidare föreslår utredningen att det, med hänsyntill det svenska språkets betydelse för journalister, skall krävas kunskapermotsvarande tre årskurser svenska i gymnasieskolan. Dessutom skall vissakunskaper i maskinskrivning vara ett krav för att få påbörja andra terminensstudier. Enligtnyssnämnda förordning skall de särskilda behörighetsvillkoren meddelas i utbildningsplanen.För journalistutbUdningen ankommer det på universitets- och högskoleämbetet(UHÄ) att fastställa utbildningsplanen. Jag anser att utredningens förslag iallt väsentligt bör kunna ligga till grund för UHÄ:s ställningstaganden isamband med att ämbetet fastställer utbildningsplanen. För egen del anser jagatt det är önskvärt att de studerande har kunskaper i maskinskrivning. Sådanafärdigheter bör vid behov kunna förvärvas inom eller annan VuxenutbUdning, Förordningenmed provisoriska föreskrifter om tiUträde till grund- 1976/77: 59 182 läggandehögskoleutbildning innehåller även de urvalsregler som skall tillämpas, närantalet sökande överstiger antalet tillgängliga platser. Med hänsyn lill attriksdag och regering inte hade tagit stäUning tiU utredningens förslag när nyssnämnda förordning utfärdades, upptogs journalistlinjen i bilaga till dennabland de linjer för vilka regeringen skulle utfärda särskilda föreskrifter (SFS1976: 231, bU. Utredningensförslag om urval till journalistlinjen skiljer sig i viss utsträckning från deregler som kommer alt gälla för flertalet linjer i högskolan. Således föreslårutredningen att det antagningsprov som används vid urvalet av sökandetills vidare skall vara ett av urvalsinstrumenten i avvaktan på ytterligareutveckling och erfarenheter av det studielämplighetsprov som skall användas förvissa sökande lUl övriga linjer i högskolan. Utredningen föreslår vidare attarbetslivserfarenhet skall kunna ge högst 2,0 poäng i enUghet med de reglersom ges i den nämnda förordningen. Resultatet av antagningsprovet ochmedelvärdet av betyget från behörighetsgivande ulbildning skall vägas sammanoch därvid kunna ge högsl samma poäng som ges arbetslivserfarenhet,dvs, 2,0 poäng. Om betyg från behörighetsgivande utbildning saknas eller,enligt gällande regler, inte skall ingå vid meritvärderingen skall resultatetav antagningsprovet ge högst 2,0 poäng. Förslaget innebär attarbetslivserfarenhet som merit får avsevärt större tyngd än enligt de reglersom gäller för flertalet övriga utbildningar. Utredningensförslag uttrycker uppfattningen att arbetslivserfarenhet före studiernas börjanär myckel värdefull för en blivande journalist. Utredningen stöds här av enstark remissopinion. Även jag delar denna uppfattning och anser attutredningens ståndpunkt är väl underbyggd. Jag är därför beredd atl i detlafall förorda ett avsteg från de allmänna reglerna för arbetslivserfarenhetensvikt i förhållande till övriga meriters på det sätt som utredningen föreslår, Remissinstansemahar skiftande uppfattningar om värdet av det nuvarande antagningsprovet. Föregen del anser jag att provet i sin nuvarande utformning böravvecklas. Med hänsyn till dem som redan nu förbereder sig för att söka tilljournalistutbUdning bör det dock vara kvar under en övergångslid. Det böranvändas sista gången vid antagning av studerande . Fleraremissinstanser anser att även tidigare högskoleutbUdning borde räknas sommerit vid antagningen till journaUstutbUdningen. Jag vill i detta sammanhanganföra följande. Kortare utbildning i högskolan som instrument för att merherasig för annan högskoleutbUdning är en fråga som inte enbart rörjournaUstiinjen, Nya regler för meritvärdering mom hela högskoleområdet harjust faststäUts efter ett ingående utrednings- och remissförfarande och sedanriksdagen haft tUlfäUe att uttala sin mening. Enligt dessa regler meritvärderasinte högskoleutbildning på det sätt som remissinstansema har uttryckt önskemålom. 1976/77: 59 183 närerfarenhet vunnits av dessa regler, som träder i kraft , kan detbli aktuellt alt ta upp denna fråga. Densom efter mera omfattande studier i högskolan önskar komplettera sin utbildningmed en eller flera kurser som ingår i journalistlinjen bör som jag berör idel följande ges möjligheler lill delta.