prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Denna s. k. övrelånegräns anger hur stor del av det totala fastighetskapitalet som finansierasinom ramen för det statliga finansieringssystemet. Återstoden utgör låntagarensegen insats. Den övre lånegränsen är dessutom avgörande förslorieken på de statliga räntesubventioner som låntagaren erhåller. Inom ramenför del av beslutade statliga bostadsfinansieringssystemetsubventioneras låntagarens räntekostnader i vissa fall ned tiUen nivå på av det kapital som ryms under den övre lånegränsen. För bl.a. enskilt ägda flerfamiljshus och enskiltägda småhus som inte skall bebos av låntagaren är den övre lånegränsen 85 %.Skillnaderna i övre lånegräns mellan olika lånlagarekategorier har kritiseratsför att den snedvrider konkurtensen företagsformerna emellan. Jag vill för egendel i sammanhangel erinra om de av statsmakterna fastlagdariktlinjerna för kommunernas fördelning av mark och byggherreuppdrag. Dessariktlinjer innebär bl.a. att det konkurrenselement som ligger i att byggandetsker i olika företags- och förvaltningsformer bör bibehållas. 1 avsikt att minska skillnaden i övre lånegräns ochräntebidrag och därmed öka konkurtensen mellan de olika företagsformernaförordar jag atl bostadslån för nybyggnad får ulgå av låneunderiagetsaml all lånel i säkerhetshänseende placeras inom av panlvärdel förlåntagare som f. n. får bostadslån med 15 eller av låneunderiaget. Prop.1976/77:100 Bilaga 16 113 villkoren bör gälla i låneärenden där ansökan ompreliminärt beslut om bostadslån har inkommii lill förmedlingsorganel . Genom beslut ifråga om beaktande av ingångsvärdet i samband med statligt bosiadslån förombyggnad av flerfamiljshus har väsentliga förbättringar uppnåtts i fråga omkapitalkostnadsvillkoren vid statligt finansierade ombyggnader. Beslutetinnebär att man i samband med förvärv av saneringsfaslighet kan få lån ochräntebidrag även för den del av fastighetskapitalet som hänför sig tillingångsvärdet, dvs. i princip fastighetens värde före ombyggnaden. Systemethar utformats mot bakgrund av nuvarande regler för såväl fastställande avbostadslånets storiek som reparationsavdrag m.m. inom beskattningssystemetsram. 1 avvaktan på resultatet av den av begärda översynen avförevarande skatteregler är jag inte beredd att förorda några ändringar ifråga om låne- och räntebidragsreglerna för enskilt ägda hyreshus. Jag övergår nu till all behandla frågan om vinlerbidragoch viniertlllägg. Vinlerbidrag utgår f. n. för att läcka vintermerkostnaderför småhusbyggen och vintermerkoslnader över en viss gräns för flerfamiljshus.Vinterbidrag, som betalas ut i samband med utbetalningen av bostadslånet,belastar anslaget B 6. Viss bosladsförbättringsverksamhet m. m. Övriga vintermerkostnaderför flerfamiljshus läcks av elt lillägg, vintertillägg, till låneunderlagetför bostadslån och lånefinansieras således. Vinterbidrag och vinterlilläggdifferentieras geografiskt med hänsyn till vintermerkostnadernas storlek. Detfinns 5 s. k. vinterområden med olika belopp. De högsta beloppen finns norr omstambanan i . , och (vinterområde 1) och de lägsta beloppen i , , ,och (vinterområde 5). Vinterbidrag och vinterlilläggdifferentieras vidare med hänsyn till tiden för de egentliga byggnadsarbetenaspåbörjande. För flerfamiljshus gäller också atl slorieken av bidrag och tilläggberor på projektets storiek. Vinterbidrag och vintertillägg omräknas med tids-och ortskoefficient. För flerfamiljshus ulgår förenämnda omräkning vinlertillägg och vinterbidrag med f. n. maximalt . pernf vy, varav tillägg , om företaget påbörjas den 1november-den 1 januari i vinterområde I och med . per nf vy, varav tillägg8 kr., om förelaget påbörjas den 1 december-den 1 januari ivinterområde 5. För småhus utgår före omräkning medtids- och ortskoefficienl vinlerbidrag - om huset färdigställs senasi den 30juni - med maximaU . per hus i fråga om gmppbyggen eller . perhus i fråga om styckebyggen om huset påböijas den I oktober-den Imars i vinter-område 1 och 2 och med 3 000 resp. . per hus om husetpåböijas den 1 novemberden i vinterområde 5. För /78 beräknarbostadsslyrelsen alt utbetalningarna av vinterbidrag kommer alt uppgå till ca78 milj. kr., varav 2 milj. kr. 8 1976/77. 1976/77:100 Bilaga 16 114 Efler samråd med chefen förarbetsmarknadsdepartementet får jag anföra följande. Vinterbidragen infördes ursprungligen avsysselsättningspolitiska skäl. Sedan lång lid har det emellertid funnits andrainstrument för att begränsa säsongvariationerna i byggandet. Bl.a. skalllånesökanden förbinda sig att utföra byggnadsföretaget på tid somlänsbostadsnämnden bestämmer. 1 fråga om flerfamiljshus och gruppbyggda småhussker, efter samråd mellan länsbostadsnämnd och länsarbetsnämnd regelmässigtsådan styrning. Så är emellertid inte fallet beträffande s. k. styckebyggdasmåhus. I prakiiken byggs del överväldigande antalet sådana hus vid lidpunktersom inle berättigar till bidrag. Från sysselsättningssynpunkt finns det mot dennabakgrund därför inte längre anledning all behålla bidragsgivningen. Avbostadspolitiska skäl är del av vikt att så lika låneregler som möjligt gällerför olika hustyper. Också från denna utgångspunkt finns det starka skäl attifrågasätta nuvarande ordning att ersätta vintermerkoslnader. Jag förordardärför all vinlerbidragen omvandlas lill vinlertillägg. Innebörden av miltförslag är atl de nya vinlertilläggen i varje enskilt fall bör uppgå lillbeloppen för vinterbidrag och vinterlillägg enligt nuvarande regler. Detankommer liksom på bostadsslyrelsen att bestämma storleken avvintermerkoslnader som skall beaktas. Förslaget bör genomföras . Den av mig förordade ordningen innebär attutbetalningarna av vinlerbidrag från anslaget B 6. Vissbostadsförbältringsverksamhel m. m. upphör hell. Utbetalningarnaav bidrag kommer all minska med ca 80 milj. kr. En molsvarandeökning sker i fråga om anspråken på bottenlån och bostadslån. Utbetalningarnaav bostadslån kommer alt öka med drygt 20 milj. kr. i nuvarande penningvärdeoch vid nuvarande omfattning av bostadsbyggandet. Hyresförlustlån kan enligl gällande bestämmelserutgå för sådana förluster som har uppkommit . Minskningeni påbörjandet av flerfamiljshus under de senasie åren har börjal leda tillell minskat tillskott av nya bosläder. Somjag lidigare nämnde har ocksåuthyrningssi-luationen förbättrats. I vissa kommuner är emellertidulhyrningssilualionen relativi sett oförändrad eller förvärrad. Mångabostadsföretag har fortfarande betydande ekonomiska svårigheier lill följd avhyresföriuster för tomma lägenheter under en lång följd av år, bl. a. medanledning av all företagens ekonomiska reserver har förbrukats. Enligt min mening är del angeläget att kommuner ochbostadsföretag lar ett ökat ekonomiskl ansvar föruthyrningssiluationen. Vidare kommer de ökade insatserna i syfte att förbättraboendemiljön i områden med uthyrningssvårigheter alt ge förutsättningar förprövning av inriktningen av del statiiga stödet. Med hänsyn till det rådandesvåra ekonomiska läget för vissa kommuner och bostadsföretag samt med tanke påatl del ekonomiska ansvaret för bostadsbyggandet har aktualiserats avbyggadminislra- 1976/77:100 Bilaga 16 115 lionsutredningen är jag emellertid inte beredd atl nuföreslå någon ändring av gmnderna för hyresförlustlån. Mot denna bakgrund finnsdet enligl min mening anledning atl låta hyresföriusllån ulgå även för . Maj:t uppdrog åtbostadsslyrelsen att bl.a. göra en översyn av läges- och standardlilläggen samtsaneringstillägget. Denna översyn har resulterat i förändringar av tilläggen.Vid redovisningen av uppdraget anförde styrelsen att den avsåg atl återkommatill de speciella problem som föreligger inom s,. 1anslagsframställningen för /78 har bostadsslyrelsen tagit uppdenna fråga. Enligt gällande bestämmelserbelånas kostnader för mark och dess iordningställande med kommunvisfastställda belopp för tomt- och grundbe-redningskoslnader. Beloppen skallsvara mol kostnaderna i exploateringsområde. Dämlöver kan s. k. lägeslilläggutgå för högt fastighetsvärde som beror på särskilt gott bostadsläge. Samtliganu nämnda lillägg fastställs av länsbostadsnämnden. Bostadsslyrelsen anför i sinanslagsframställning alt nuvarande möjligheter att inom ramen för gällandelånesystem belåna bostadsbebyggelse i förnyelseområden med deras högamarkpriser är begränsade. Enligl styrelsen bör för vissl fömyelseområdefastställas ett tillägg till gällande belopp för mark och dessiordningställande som i princip motsvarar nuvarande lägestillägg. Tilläggetbör enligt förslagel räknas in i låneunderlaget, om det avser flerfamiljshusoch småhus som upplåts med hyres- eller bostadsrätt, och i pant värdet försmåhus med äganderätt. För egen del anser jag attmöjligheterna att med statliga bostadslån finansiera nybebyggelse ifömyelseområden kan behöva övervägas. Exploatering av fömyelseområden inrymmeremellertid flera frågor som f. n. är föremål för översyn. Det gäller bl.a.planfrågor och gatukostnadsfrågor. Problemen i förnyelsepmråden bör därför somriksdagen har uttalat (CU 1975/76: 22) tas upp till samordnad beredning i annatsammanhang. Del s.k. markvillkoret, somstatsmakterna beslutade om , innebär att bosiadslån i huvudsak utgårendast om kommun har förmedlat marken på vilken bostadsbyggande skall ske.Vissa övergångs- och undanlagsbestämmelser finns. Sålunda kan den som ägdemark den bygga på den marken med stöd av bostadslån till den Ijuli 1984 om marken ligger i s.k. exploateringsområde och omden Ugger i s.k. saneringsområde. Vidare är slyckebyggare av småhus undantagnafrån markvillkoret om marken förvärvats från annan än byggintressenl. Därutöverkan regeringen medge dispens från markvillkorel under fömtsättningar som harlagts fast av . Bostadsslyrelsen har mot bakgrundav vunna erfarenheter tagit upp frågan om tillämpning av markvillkoretoch föreslår vissa ändringar som bl.a. syflar till alt förenkla denadministrativa hanteringen ulan att markvillkorels syfte därmed äventyras.Enligt styrelsen bör länsbostadsnämnden ges möjlighet all bortse frånmarkvillkoret då endasl en mindre Prop.1976/77:100 Bilaga 16 116 del av ett område som skall bebyggas har förvärvats efterden . F. n. krävs i sådana fall dispens av regeringen. Jag kan iprincip anslula mig till styrelsens förslag. Ändringen bör ha den innebördenatt markvillkoret, om det är uppfyllt beträffande del av marken, inte skallgälla beträffande återstående del om dess areal är ringa. 1 fråga om styckebyggda småhusföreslår styrelsen vidare atl markvillkoret skall gälla endast i det fall detär uppenbart att marken har förvärvats från byggintressenl direkt av sökandeneller i ell tidigare led efter den och sökandens möjligheteratt fritt upphandla byggnadsarbetena har inskränkts. Det bakomliggande syftetmed nu gällande bestämmelser på denna punkt är att hindra byggintressenl frånatl göra förbehåll om att på ett eller annat sätt medverka i byggandet ochdärigenom eliminera konkurrensen. Jag vill framhålla att styrelsens förslagäven begränsar möjligheterna för byggintressenl att kringgå markvillkoretssyfte genom att först sälja marken till en privatperson som sedan säljer markenvidare lill lånesökanden. Regeringen har vid prövning av dispensansökningar ipraktiken tillämpat det synsätt som den nu föreslagna ändringen ger uttryckför. Jag tillstyrker därför styrelsens förslag. Vad gäller markvillkoret harstyrelsen slutligen ansett att villkorets nuvarande utformning inte germöjlighet att ta hänsyn lill om reella överlåtelser av mark har skett eflerden i de faU då äganderätten till ett bolag radikalt harändrats. Styrelsen anser all bestämmelserna bör ändras så att en sådan prövningmöjliggörs. Styrelsen finner emellertid att en ändring i detta syfte är avkomplicerad art och lägger inte fram något förslag i ämnet. Jag vill i sammanhanget erinra omden s. k. lex Backström som har börjat tillämpas och som avser atlförebygga spekulation i hyresfastigheter och att hindra personer som ärolämpliga atl förvalta sådana fastigheter frän att förvärva dem. a. att det för förvärv av aktier och andelar i vissa markägande bolag krävstillstånd av hyresnämnd. Närmare erfarenheter av tillämpningen av dennalagstiftning, vilka f.n. saknas, bör enligt min mening vara av betydelse vidbedömningen av den av aktualiserade frågan. Erfarenheter avdetla slag kan bl. a. ge underlag för att bedöma i vilken omfattning detförekommer sådana försäljningar av aktier och andelar i markägande bolag sominnebär överlåtelse av mark utan att markvillkoret tillämpas. Frågan omvidgning av till-lämpningsområdet för markvillkoret på det sätt som styrelsenhar avsett torde få las upp till övervägande i den mån framtida erfarenheter avangivet slag ger anledning därtill. Det tillägg till låneunderiaget somkan utgå för konslnäriig utsmyckning och gestaltning har enligtbostadsstyrelsen utnyttjats i liten utsträckning . Tillägget somutgår lill flerfamiljshus och småhus, som inte skall bebos av låntagaren, ärfn. per nf våningsyta. Mot bakgrund av att molsvarande tillägg tillallmänna samlingslokaler höjdes Prop.1976/77:100 Bilaga 16 117 sedan och med hänsyn till den förbättring av boendemiljönsom en bättre lånemöjlighet kan geförordarjag att tillägget höjs till . per nf våningsyta. har i sinanslagsframställning behandlatstödet lill experimentverksamhet inombostadsbyggandet. Styrelsen redovisar allmänt verksamhelen inom ramen för detbemyndigande som behandlades bl. a. i prop. 13 (s. 255-257). Enligt senastetillämpningsföreskrifter i fråga om experimentverksamheten gäller att tilläggtill låneunderiaget får göras för åtgärder beträffande huset vilka minskardrift- eller underhållskostnaderna. Vidare kan avsteg göras från andralåneregler. Del nuvarande stödet till experimentverksamheten har enligtstyrelsen huvudsakligen gått till experiment rörande energihushållning.Experiment av mer allmän karaktär, t.ex. att utveckla flexibla hus, harhittills inte fått något sådant stöd. Jag ställer mig allmänl positivtill den verksamhet som styrelsen bedriver för att stödja experiment inombostadsbyggandet. Jag vill i sammanhanget också ansluta mig tillbostadsstyrelsens bedömning alt styrelsen inom ramen för gällande bestämmelserlämpligen kan beslämma storleken av låneunderlaget med utgångspunkt i attbruksvärdet eller eljest skäliga boendekostnader skall kunna täcka dekapitalkostnader som följer av höjningen. Detta förfaringssätt är ocksåmöjligt, utan ändring av gällande bestämmelser, inom energisparstödels ram. Som har redovisats underbl.a. Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m.m. avser regeringen att lägga fram en särskild proposition omålgärder för hushållning med energi i byggnader. I denna proposition kommerfrågan om ytteriigare stöd till energitekniska experiment att behandlas. Somjag har nämnt under anslagetB 7. Bidrag till förbättring av boendemiljön har ävenföreslagit ett ekonomiskl och organisatoriskt stöd till tävlingar och annatutvecklingsarbete som avser boendekvaliteter. Boende- ochbostadsfinansieringsutredningarna har i sitt slutbetänkande (SOU 1975:51-52)Bostadsförsörjning och bostadsbidrag belyst den betydelse somtävlingsverksamheten har haft för att utveckla områdesplaner ochlämpliga hustyper. Idétävlingar och annat utvecklingsarbete som avserboendekvaliteter skulle kunna bli av stor betydelse för debatten kringbostadsmiljön och avsätta konkreia resullat i form av miljöförbättringar. Enligt min uppfattning kan detföreslagna stödel bidra till atl stimulera till nytänkande och till atl hållakvalitetsmedvetandel på en hög nivå hos alla i bygg- och förvaltningsprocesseninblandade parter. Medel lill dessa ändamål bör ibegränsad omfattning för enstaka projekt av slort värde kunna utgå frånanslaget B 7. Bidrag till förbättring av boendemiljön. Beslut om stöd börefter förslag av fattas av regeringen. bör delta idessa projekt i erforderlig omfattning. 9 1976/77. Prop.1976/77:100 Bilaga 16 lig kan i sammanhanget nämna att regeringen har inom ramen förde av angivna gmndema för bidragsgivningen i ettfall medgett bidrag för liknande ändamål. I den mån verksamhelen resulterar ikonkreta projekt som representerar ett nytänkande bör en utvärdering göras.Del är därför angeläget alt byggnadsforskningsorganen kopplas in i elt lidigiskede. Under åren 1948- 1966 bedrevbostadsstyrelsen en lypritningsverksam-hei, en service riktad till självbyggareoch småbyggmästare. Verksamheten har på grundval av förslag i prop. 1967:100(s. 218-219) lill en del er-salts med framställning av s. k. mönsterplaner.Under senare år har bl. a. länsbostadsnämnder och kommuner efterlyst enutveckling av mönsterplanverksamhelen för vissa småhuslyper i linje med dentidigare bedrivna typritningsverksamheten. Denna innebär i princip att färdigabygghandlingar tas fram till måttliga kostnader för de blivandesmåhusbyggarna. Jag släller mig positiv till attstyrelsen prövar atl utveckla verksamheten med mönsterplaner i den riktning somhar angetis. Jag förordar därför alt medger att styrelsen /78 inom ramen för befintliga resurser får bedriva sådanverksamhet. bostadspolitiskaproposition anges del som önskvärt atl bosladsmyndighetema skaffar sig kunskapom förändringar 1 bosladsva-nor och om människors önskemål om bostadsbyggandetsinriktning. har i sin anslagsframställning föreslagit allvissa undersökningar om bostadsönskemål påbörjas. Medel för detta ändamål harstyrelsen begärt under myndighetsanslaget. Under åtminstone de senasteårtiondena har det gjorts många och vitt skilda undersökningar i olika syftenom boendet och människors önskemål i della sammanhang. Elt pålitligt resultatav bostadsundersökningar kräver medverkan av flera myndigheter på grund av delsatl både plan- och bostadsområdet berörs, dels att valet avundersökningsteknik och utvecklandet av denna kräver både statistiska ochforskningsinriktade insatser. Enligl min mening bör till atl böija med entillfredsställande teknik för undersökningar om bosladsönskemål tas fram ochtestas. Både statens råd och bör kunnabilräda i delta arbete. Jag vill i sammanhanget starkt betonaatt de övergripande bostadspolitiska målen samt kommunala ambitioner i frågaom bostadsförsörjningen också måste beaktas i delta arbete. 1 avvaktan påresullal av ett sådant utvecklingsarbete behöver inga särskilda medel ställastill styrelsens förfogande. Jag vill med anledning av ensärskild skrivelse från bostadsslyrelsen också la upp frågan om bosiadslån UUbyggnadsföretag som har påbörjats innan länsbostadsnämnden prövarlåneansökningen. Som huvudregel gäller atl lån inle skall beviljas byggnadsföretagsom har påböijats innan låne-beslut har meddelals. Undantag kan emellertidgöras av länsbostadsnämnden när synneriiga skäl föreligger. Om särskilda skälföreligger kan läns- 1976/77:100 Bilaga 16 119 bostadsnämndenunder vissa fömtsättningar medge att byggnadsföretaget påbörjas innanlåneansökningen prövas. Statsmakterna beslutade (prop. 1972:124, CU1972:32) belräffande förbäuringslån om en viss uppmjukning av motsvarandepåbörjande-regel. Jag förordar i enlighet med ell förslag av bostadsstyrelsenatl en liknande ändring görs när det gäller bostadslån för ombyggnader avmindre Jag vill slutligen la upp en fråga som haraktualiserats i olika sammanhang , nämligen frågan om kontroll,besiktning och garanti av bl. a. småhus. Belänkandet (SOU 1976: 26) innehållerbl.a. förslag om skärpt kontroll och besiktning av småhus som uppförsmed stöd av statligt bostadslån. Sedan belänkandet avlämnades av byggadminislrationsulredningenharen överenskommelse slutits mellan och om ökad kontroll och tioårig producentgaranti försmåhus som uppförs av föreningens medlemmar. förslag bereds, somtidigare nämnts, f. n. Jag vill emellertid i anslutning lill nämndaöverenskommelse framhålla att det ligger inom ramen för bostadsstyrelsensbefogenheter att utfärda sådana föreskrifter och anvisningar som gör delmöjligt för länsbostadsnämnderna att beakta skäliga kostnader för kontroll,besiktning och garantier vid bestämning av bl. a. högsla godtagbara kosinad ivissa småhusärenden. En självklar fömtsättning är atl kommunen har godtagitförfaran-del. Enligt vad jag har erfarit har liknande kostnader i vissutsträckning också beaktats vid fastställande av godtagbar produktionskostnad. Jaghemställer att regeringen föreslår atl 1. uttala sig för en bosladsbyggnadsplan för år1977 med den om fattning och fördelning jag har förordat, 2. medge att ramen för beslut ombostadslån lill nybyggnad fastställs tiU 8160000 m våningsyta,motsvarande ett beräknat antal lägenheter av 64 700 jämte lokaler som omfattasav låneunderlag och pantvärde för bosiadslån, 3. medge a» ramen för beslut ombostadslån till nybyggnad under vart och elt av får sammaomfattning som den under 2 föreslagna ramen för , 4. medge att regeringen meddelarbeslämmelser om projeklreserv för i enUghet med vad jag har förordat, 5. medge att beslut om bostadslåntill nybyggnad meddelas intill ett belopp av . 6. medge all beslut om bostadslåntill ombyggnad samt räntebärande förbäuringslån under vart och ett av åren1977 och 1978 meddelas intill ett belopp av . Prop.1976/77:100 Bilaga 16 120 7. medge atl underår 1977 ramarna för beslut om bostadslån och byggnadstillstånd för nybyggnadfår tas i anspråk för ombyggnads- och förbättringsverksamhet i den mån de inteutnyttjas helt för sitt ändamål och ramen för beslut om bostadslån till ombyggnadoch räntebärande förbättringslån på motsvarande sätt får las i anspråk förnybyggnadsverksamhet, 8. medge attbeslut om höjt låneunderiag för kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelseunder vart och ett av meddelas intill ett belopp av , 9. bemyndigaregeringen att under de förutsättningar som har angetts i det föregåendebesluta om ändring av de under 5, 6 och 8 upptagna ramarna, 10. godkänna vad jag harförordat om bosiadslån till nybyggnad av enskilt ägda flerfamiljshus och småhus som inte bebos av lånta garen, 11. godkänna de ändringari reglerna för läckande av vin termerkoslnader som jag har förordat, 12. medge att långivningen avseendekostnader för outhyrda lägenheter får avse även hyresförluster som uppkommerunder , 13. godkänna de av mig föreslagnaändringarna i fråga om markvillkorels tillämpning, 14. godkänna vad jag har förordat om enhöjning av lillägg till låneunderlaget avseende kostnader för konstnärligutsmyckning och gestaltning, 15. godkänna vad jag har förordat ifråga om stöd till tävlingar och annat utvecklingsarbete som avserboendekvaliteter, 16. godkänna vad jag har förordat ifråga om mönsterplaner och typrilningsverksamhet, 17. godkänna vad jag har föreslagit ifråga om påbörjandet när det gäller bostadslån för ombyggnad, 18. till Lånefonden för bostadsbyggandeför budgelårel 1977/78 anvisa ett investeringsanslag av . IV: 11. Lånefonden för inventarier ivissa specialbostäder 1975/76 Inkomst 1760815 BehåUning 14725 525 1976/77 Anslag 1000 1977/78 Förslag 1000 Från fonden bekostas utgifter förlån för anskaffning och fömyelse av inventarier i bostad, som är avsedd atluthyras i möblerat skick och tillgodose ett mera kortvarigt behov förensamstående person eller annat mindre hushåll. Lån kan beviljas bolag,förening eUer stiftelse som svarar för in- Prop.1976/77:100 Bilaga 16 121 redning av sådan bostad. Lån kan beviljas intill I 800 kr.per mm. bestämmelsema finns i kungörelsen (1959:371) om lån frånlånefonden för inventarier i vissa specialbostäder (omtryckt 1973:328). Vid ulgången av /76fanns utestående i form av inventarielån ett totalt belopp av 30,8 milj. kr. Under budgelårel 1975/76utbetalades lån till ett totalt belopp av , och till fonden inflöt iform av amorteringar och inlösen av lån . Vid budgetårets ulgångfanns en behållning på anslaget av . Bostadsslyrelsen räknar med enlångivning omfattande högst 300 rum under vart och ell av budgetåren 1976/77och 1977/78. Del toiala lånebeloppet per budgelår kan beräknas lill 0,5 milj.kr. Av bostadsslyrelsens anslagsframställning framgår bl. a. all inflytandeamorteringar är slörre än den beräknade långivningen. Det behövs därför endastell formellt anslag förbudgelårel 1977/78.