prop · G00374 · 1976-12-31 00:00:00 — kommeralt fortgå under överskådlig framtid. En viktig förutsättning föratt befolkningen skallvilja och kunna uthärda de påfrestningar som ett krig eller elt krisläge medförär enligl försvarsutredningens uppfattning all den känner solidaritet i slortmed del svenska samhället. Det överväldigande fiertalet medborgare i Sverigekänner en sådan solidaritet, grundad på att landei och dess samhällsskick fördem representerar väsentliga värden. Det innebär att man på viktiga punkierkänner gemenskap som man på andra punkier kan ha olika meningar. Enviktig fakior är atl landei saknar inre motsättningar, grundade på etniskaeller religiösa minoritetsproblem eller liknande. Välståndsutvecklingen och destora sociala reformerna har skapat förutsättningar för en hos hela befolkningenförankrad försvarspolitik. Motbakgrund av den redovisade internationella utvecklingen diskuterarförsvarsutredningen länkbara hot mot säkerhet och ålgärder för altmöta dessa. Inledningsvis görs en översikt över t ä n k ba ra framtidakonflikter i världen. Dessa kan härledas ur en internationell situation somantingen i stort motsvarar den nuvarande eller som kanulvecklas ur denna. Kon-fiikttyperna kan grovt hänföras till motsättningar iöst-väst, nord-syd eller kombinationer av dessa. Konsekvenserna av ell krig saml balansen globaltmellan supermakterna och regionall i mellan maktblocken har hosparterna skapat ett siarkt samfällt intresse av alt förhindra krig dem emellan.Del finns nämligen en risk för att ett konventionellt krig skulle kunna irappasupp lill kärnvapennivå och leda till en oacceptabel förstörelse för bådaparter. En väsentlig förutsättning för balansen är enligt en allmän åsiktFörenta staternas militära närvaro i . Föratt minska krigsriskerna har överenskommelser träffats som avdramatiseratgamla konfiiklfrågor i . Avtal har träffats om konsultationer vid akutakriser. Genom förhandlingar söker man komma fram lill rusi-ningsbegränsning medbibehållen balans. Avspänningssträvandena möjliggör å ena sidan ett vissttekniskt och ekonomiskl samarbele, men å andra sidan finns grundläggandemotsättningar och misstro kvar. Vardera supermakten söker främja egnaintressen även om det sker på den andra supermaklens bekostnad. Benägenhetenalt uinytya öppel krig som medel att främja egna iniressen har minskat. I relationerna mellan supermakterna kan man enliglförsvarsulredningens uppfattning räkna med gemensamma iniressen all viaförhandlingar lösa militära och ekonomiska problem. Supermakterna kan sökapåverka varandras positioner genom hot om avbrott eller löften om eftergifteri förhandlingarna. Många motsättningar kan därmed komma att stanna på enrelativi låg konfiiklnivå. Gentemot små stater torde benägenheten öka attanvända hot, påtryckningar och andra åtgärder för att fä lill stånd sådanapolitiska förändringar 1976/77:74 14 somtiänar supermakternas syften. finner det nödvändigl attbeakta det latenta hot som ligger i de stora militära styrkor som finnstillgängliga i . Försöken till reglering av gamla konfiiklfrågorinnebär att vissa motsättningar tonals ned medan andra däremol finns kvar. Mankan därmed inte utesluta att lokala händelser delvis utanför supermakternasdirekta kontroll kan leda lill konflikter i . Men hänsyn tilltänkbara hot mol är en avgörande fråga vilken karaklär en akut konfiikleller elt krig i kan fä. Denna fråga behandlas mera utföriigt senare idetta avsnitt. Motslridandestrategiska intressen mellan och på världshavensamt komplikationer till följd av förväntade olje-eller andra råvarufyndighelerkan leda till alt supermakterna söker utvidga egna basområden. En konflikt avdenna karaklär skulle kunna innebära snabba militära framstötar med risk förfortsatt upptrappning eller försök med andra metoder atl på lång sikl fåförändringar lill stånd. Vid krig mellan länder ulanför kan man räknamed alt supermakterna så långl som möjligl söker undvika atl bli direklengagerade och i stället stöder parterna ekonomiskt, med rådgivare och medleveranser av militär materiel. De får därmed också möjligheter alt utövapåtryckningar på de siridande parterna. Syftet kan vara att föra kriget tillett slut som gynnar de egna intressena eller att stoppa krigshandlingarna ochfa lill stånd förhandlingar. Framlida mera akuta motsättningar mellansupermakterna kan enligt utredningen främsl tänkas uppslå i Medelhavsområdel -- . Dessa motsättningar kan ha sin rol ikonflikten mellan och arabländerna, i supermakternas tävlan ominflytande i oljeproducerande länder eller i lokala politiska instabilileter.Parternas beslutsamhet alt hävda egna iniressen och de värden som slår på spelkan leda lill alt supermakterna blir direkt indragna med egnamilitära styrkor. Risker för spridning av konflikten uppstår därmed. Försvarsuiredningen har i det föregående antagitall balansen mellan öst och väst i beslår. En mera avgörandemaktförskjutning kan leda till att den siarkare sidan bedömer del möjligl ellerangeläget alt uividga sin intressesfär. Delta kan ske genom hot ochpåtryckningar under lång lid varigenom elt beroendeförhållande byggs upp. Detkan också ske genom en snabbare begränsad framstöt. Även om försvarsutredningen inle bedömer nyasupermakter som troliga kan den globala maktstrukturenändå påverkas genom en starkare slällning för vissa befintliga stater ellergenom all nya maktcenlra kommer till. Om konsekvenserna härav råder olikauppfattningar. Å ena sidan kan ett internationellt syslem med många stormakterskapa förutsättningar för ett flexibelt maklbalanssyslem. A andra sidan är enbipolär Prop.1916/11:1 iX 15 situationlättare all konlrollera, eftersom endasl två makter behöver nå enighel i deviktigaste frågorna. En ny typ av konflikt är den mellan i- ochu-länder. Oljekrisen under /74 var det första exemplet på alt ensammanslutning av råvamproducerande kunde hävda sina intressengentemot industriländerna. Därvid utnyttjades del förhållandet attindustriländerna var mera beroende av kontinueriig tillförsel av olja änproducentländerna var av tillförseln av industriprodukter. 1 kampen för attförbättra sina villkor kan i framliden tänkas utnyttia en rad olikamedel. Leverans-bojkotter och ensidigt beslutade prishöjningar ligger i denmildare delen av skalan. Om andra medel skulle slå fel kan politikbli mera fientlig mol i-länderna och de kan länkas utnyttja olika våldsmedelför atl ulöva utpressning mol industriländerna i syfte att förbättra sinavillkor. Instabila regimer och militär upprustning i mångaråvaruproducerande länder innebär risker för krig mellan dem. Ett sådani kanleda lill långvariga avbrott i exempelvis oljeleveranserna. På kankärnvapen bli tillgängliga för ytteriigare ett antal länder. Därmed kan riskerför lokala kärnvapenkrig uppkomma. 1 , i södra och kring Indiskaoceanen kan lokala motsättningar eller maktkamp mellan stormakter leda tillutdragna lokala krig som, i den mån de berör råvaruproducerande länder, kan fåkonsekvenser även för försörjning. Sammanfattningsvis bedömer försvarsuiredningen altsupermakterna även kommer atl sträva efter atl förhindra en militärkonfrontation i . Riskema för krig mellan öst och väst i bedömsdärför komma alt förbli förhållandevis små. Delta innebär emellertid inte attmotsättningarna skulle försvinna ulan betyder alt parterna söker främja sinainiressen med andra medel på lägre konfiiklnivå. Det faktum alt stora militärastyrkor slår sländigl beredda mol varandra innebär en latent risk.Supermakternas globala iniressen och kamp om resurser innebär risk alt bliindragna i lokala konflikter, vilka därmed kan trappas upp lill en konfrontationmellan supermakterna. Om försöken att fa till stånd en mera rättvis fördelningav de ekonomiska resurserna i väriden misslyckas, finns allvariig risk för enförändring av politik och, framför allt på , hot av nyaslag mot industriländernas villkor. Försvarsuiredningen behandlar förutsättningar för krig i och tar därvid inledningsvisupp den vapentekniska ulvecklingen och dess olika konsekvenser. Vidarebehandlas försvarsekonomiska problem och militära styrkeförhållanden. Pågrundval härav görs bedömningarav uppkomst och ulveckling av konflikter iEuropa. bedömer atl kosinadsstegringarbelräffande teknologiskt avancerad materiel svårt även för stormakternaall både upprätthålla kvantiteten och forisatta modernisera vapen ochvapenbärare i samma takt som lidigare. Del ärenligl försvarsuiredningensannolikt all såväl antalet Prop.1976/77:74 16 nyakostnadskrävande system som kan utvecklas, som antalet enheter av varje sådantsystem som kan anskaffas, kommeratt minska . På molsvarande sälllyder försvarsdebatten i många länder på atl man framgent ivingas avstå frånmyckel av vad teknologin kan erbjuda för alt i stället modifiera be-finlligiisyslem. framslår del som alll tydligare all man eftersträvar nyateknologiska tillämpningar på lägre kostnadsnivåer. Uppmärksamheten lordeenliglutredningen komma all i högregrad riklas mot teknikområden där kostnadssänkandeteknologiska genombrott kan förväntas. En ytteriigare konsekvens av de stigandekostnaderna är svårigheierna att behålla nationell kapacitet för utveckling ochproduktion av avancerad krigsmateriel. Tendenserna mot en övernationellkoncentration av den teknologitunga krigsmaterielindustrin har påtagligtförstärkts . Betoning på avancerad teknologi i vapenprodukiionenleder vanligen till ökat resursbehov per enhet av varje ny generation av ettvapensystem. Därför har det länge funnits elt inlresse atl genom eltövernationelli ulvecklings-och produkiionssamarbeie förlänga serierna ochdärmed minska kostnaderna per enhet. Inlressel för samarbele är givetvis mestuttalat bland medlemmar i allianser. Inom NATO och tillkommer förutomdel ekonomiska motivet också militära och politiska motiv för ett ökaluivecklings-och produkiionssamarbeie. För alliansfria stater står däremol detekonomiska motivet för ell ökat samarbete vanligen i motsatsställning lillönskemålet om en nationellt oberoende materielanskaffning. Försvarsuiredningen bedömer del angeläget att nogafölja den tekniska och ekonomiska utvecklingen och dess genomslag i pakternasstridskrafter vad avser utrustning, organisation och taktik. En radikalomstrukturering av endera paktens konventionella styrkor skulle kunna påverkasåväl risken för som karaktären av ett krig i . De militära styrkeförhållandena innebär att enderaparten vid en konflikt i lorde se sig tvungen alt disponera merparten avsina stridskrafter som en gärd för atl begränsa den andra partenshandlingsmöjligheter. bedömer emellertid att tillräckligtmanöverutrymme kan skapas för alt utnyttja resurser även i andra riktningar änCentraleuropa. Försvarsuiredningen diskuterar framtida krigskaraklär utgående från den militärtekniska ulvecklingen och anser att vid ellkrig i kommer den avgörande gränsen även framgenl all gå mellankonventionella vapen och kärnvapen. Försvarsuiredningen diskuterar hur akuta konföktereller krig mellan maktblocken i skulle kunna uppkomma. Lokalamotsättningar skulle kunna aktualiseras och leda lill en fortsattkonfliktulveckling. Denna skulle kunna fä olika konsekvenser. En möjlighel är atl fmklan för krig leder lill enuppgörelse om ändrade intressesfärer. Vardera supermakten antas fä relativtfria händer atl agera inom den egna intressesfären. Motsättningarnamellan maktblocken kan också leda till atl ekonomiska Prop.1976/77:74 17 medelanvänds dem emellan i påtryckningssyfle. Ena sidan kan stoppa leveranser avindustriprodukter och vägra fortsatta krediter. Den andra sidan kan slopparåvamleveranser, blockera sjöfart på väridshaven eller understödja någonråvarukartell bland . Detta kan leda lill konsekvenser även för staterutanför maktblocken. Motsättningarna mellan supermakterna kan leda lillatt begränsade militära operationer används i påtryckningssyfte för attpåverka förhandlingar om en lösning av konflikten. Exempel kan vara stopp förfartygstrafik genom sund eller ockupation av något geografiskt begränsal, meraperifert område. De territoriella vinsterna har betydelse därförall de kanutnyttias i eventuella militära operalionerom förhandlingarna skulle brytasamman. Föratt militära operationer av detta slag skall kunna påverkaförhandlingarna måsie resultat nås snabbi och motåtgärder i området från andrasupermaktens sida förhindras. En snabb, geografiskt avgränsad militär operationkan genomföras i det centrala konfliktområdet för atl ställa molparten införfullbordat faktum. Operationen kan följas av förhandlingar, som leder till enuppgörelse. En mera långvarig krigssituation kan uppstå iCentraleuropa, varvid återhållsamhet med militära insatser iakttas gentemotkärnvapenmakternas egna territorier. Avsikten kan vara att utnyttiasvårigheterna alt fatta beslut om kärnvapeninsais eller undvika atl provocerafram en sådan. Operationer i någol flankområde kan därvid inte uteslutas. Delskan detta utnyttjas som bas för stridskrafter för all direkl påverka dencenlrala krigsskådeplatsen, dels kan del ulnyttias i kampen om sjövägarna. Föralt sådana flankoperationer skall le sig motiverade för de krigförande, måsledessa förutse eller befara all krigstillståndet kommer att vara relativi . Militära operationer i del centrala konflikiområdeikan leda till all den ena sidan tillgriper taktiska kärnvapen. Detla kanantingen leda till en överenskommelse atl stoppa krigshandlingarna eller fortsatt upptrappning av kriget. 1 och omkring finns inbyggdamotsättningar som bl. a. hänger samman med supermakternas sjöstrategiskaintressen. Försvarsuiredningen bedömer att utvecklingen i detta område innebärkonfliktrisker som primärt berör Nordkalottområdet och Östersjöulloppen ochsom skulle kunna utvidgas lill all omfatta hela . Därvid kan ävensvenski område få strategisk betydelse. efter andra väridskrigel har de krigsom förekommit kunnat hållas geografiskt begränsade trots viss inblandning frånsupermakternas sida. Risker för krig utanför bedöms finnas även iframliden. En fråga är under vilka omsländigheler de skulle kunna spridas tillEuropa. Supermakternas globala intressen gör att de oftaengagerar sig i lokala konflikter och krig genom ekonomiskt stöd. militärarådgivare, leveranser av militär materiel m. m. Vid en skärpt kamp områvarutillgångar och energikällor eller om strategiska positioner kan dettaslags konflikter intensifieras. bedömer att sådanaursprungligen lokala konflikter kan 1976/77:74 18 övergåi krig, vilka supermakterna i oenighet om den slulliga lösningen inte snabbtkan bringa under kontroll. För alt förmå varandra till eftergifter kan de sökaulöva påtryckningar mot varandra. Dessa kan bestå i militärastyrkedemonstrationer, stopp för leveranser eller hot att spärra sjövägar. Densista typen av åtgärder skulle kunna beröra Östersjöulloppen eller Nordkalottenoch . Sammanfattningsvis bedömer försvarsutredningen atlom en konflikt skulle övergå till krig med konventionella stridsmedel innebärden moderna vapentekniken och stridsmedlens förstörelsekapaciiet möjlighetertill ett högre tempo i striden och framför allt snabbare nednötning ochförbrukning av de militära förbanden och deras utrustning. Förstörelsen bliromfatlande och kommer trots utvecklingen av precisionsvapnen alt drabba ävenickemilitära mål och civilbefolkningen. Genom alt ett konventionellt krigmåste genomföras under kärnvapenhot kan en ålerhållsamhel i de militära operationernai vissa fall förvarnas. Delta kan t. ex. innebära att sådana operationer somsätter motpartens mest vitala iniressen på spel undviks. 1 stället kan parternasträva efler alt successivt förbättra sitt strategiska läge eller sinaförhandlingspositioner, antingen genom atl dra in andra områden i kriget ellergenom stegvis upptrappning av detta. Om kärnvapen skulle tillgripas bedömskriget bli av kortare varaktighet. Antingen leder det lill en snabb politiskuppgörelse innan över\'äldigande skador har uppstått eller också till eltsnabbi slut på grund av den slora ödeläggeisen. Försvarsuiredningen diskuterar de anspråk som börställas på svenski totalförsvar med hänsyn till olika lyper av konflikter ochkrig. 1 fråga om försvar mol militärt angrepp anför utredningen bl. En akul konfliki i bedöms komma all föregås av en period avstigande spänningar, lokala kriser och successivt ökande störningar ivärldshandeln. 1 samband med elt krigs utbrott kommer även de neulralaländernas utrikeshandel att kraftigt reduceras. 1 samband med pågående krig i kankränkningar ske av svenski territorium och ingripanden göras mol svensk trafikpå internationelll vatten och internationellt luftrum. Medvetna kränkningar avsvenskt territorium kan göras av de krigförande för atl underiätta derasmilitära operationer. Om de svenska möjligheterna till motverkan är små kandessa kränkningar få så slor omfattning all landets neutralitet sätts i fråga. 1 händelse av ell framlida krig i vårt närområdekommer all förklara sig neutralt. En krigförande part måste varaövertygad om atl inle motparten ulan slora insaiser kan skaffa sig fördelargenom att utnyttja svenskt territorium. Enligl neutralitetsrätten skall Sverigeom en krigförande part kränker eller försöker kränka svenski territoriummotverka detta med alla tillgängliga medel. Det militära försvaret skallsamtidigi som beredskap atl möta invasion upprätthålls förhindra kränkningar avsvenski territorium. Befolkningen måsle ges skydd mol verkningarna iSverige av i vårt närområde insatta ABC-siridsmedel, vilkel i denna siluationär en huvuduppgift för civilförsvaret. Prop.1976/77:74 19 Ett krig i vårt närområde kan leda lill attutrikeshandeln helt eller delvis tvingas atl upphöra. Försvarsuiredningen anserdärför alt vi genom olika åtgärder inom det ekonomiska försvaret måstesäkerställa att samhället kan uthärda en avspärrning under rimligt lång tid.Därigenom undviks även att landei i försörjningshänseende kommer i sådaniberoendeförhållande lill främmande makt atl detla kan utnyttjas för politiskaeller militära påtryckningar. Ålgärderna omfattar väsentligen lagring avsärskilt betydelsefulla råvaror, halvfabrikat och färdigvaror, förberedelserför krisimport och krisproduklion samt ransoneringsförberedelser för fördelningav tillgångarna. För alt möjligheterna lill viss import skall kunna tillvaratasmåste någon produktion av exportvaror upprätthållas. Även förberedelser förförsörjningen kan behöva vidlas med hänsyn lill alldel tar innan världshandeln åter fungerar. 1 ett läge med krig i vårt närområde ärpsykologiskt försvar av slor betydelse. Åtgärder inom detla område måsle ledaseffektivt och genom informalion syfta till ökad försvarsvilja och förståelseför situationens krav. Ålgärder lorde erfordras mot utifrån kommandepropaganda. Av väsentlig betydelse för möjligheter attstå utanför ett krig äratt kontroll över de strategiskt betydelsefulla områdenainte nödvändigtvis förutsätter tillgång till svenski område. Skulle bliangripet kan skilda operalionsmål tänkas. - I samband med en operation i norra eller mot befintliga basområden kan norra beröras som genomgångsområde för all nå operalionsmålen. - 1 samband med en operation syftande tillkontroll av Östersjöulloppen eller upprättande av baser vid kan södra och ingå som del i operationsmålen. kan även i sig ulgöra elloperalionsmål, särskill vid ell överraskande angrepp, om syftei är all snabbivinna kontroll över hela . Beroende på en angripares syfle och den akluellasituationen kan en kombination av dessa operationsmål medföra samtidigaangrepp i flera riktningar. Om någotdera maktblocket väljer alt angripa Sverigeeller inte beror på hur dess politiska ledning väger fördelarna med attkonlrollera eller delar av landei mol de med ett angrepp förenadeuppoffringarna. Dessa senare kan vara av följande karaktär. - Politiska reaktioner iomväriden. Om elt begränsat krig pågår i kan angreppet betraktas som enväsentlig upptrappning, vars konsekvenser är svåra atl förutse. - Bindningar och föriusler iSverige av militära resurser i form av förband m. m. Ju siarkare elt svenskiförsvar är desto större resurser måste sällas in och desto tarangreppet. Även under ett ockupalionsskede måste resurser avdelas. Dessaresurser skulle annars ha kunnat användas 1976/77:74 20 avmaktblocket för militär gardering eller operationer i andra riktningar. - Militära motåtgärder från denandra supermaklens sida. För att minska riskerna för sådana kan angreppetplaneras så all det snabbt leder lill resultat eller så atl erforderiig militärgardering erhålls. - Risk för misslyckande, somskulle kunna leda lill försämrat strategiskt läge gentemot den andrasupermakten. Försvarsuiredningen anför att man aldrig med någonexakthet kan bedöma hur starkl ell svenskt försvar behöver vara för all verkakrigsavhållande. Del beror på den mililärpolitiska silualionen. Överväganden omerforderlig slyrka hos försvaret måste därför innefalla bedömningar av vilka riskerman är beredd all ta. 1 vår försvarsplanering måste den mililärpolitiskasituationen i närområdet beaktas. I öster finns slora slående militära styrkor.1 väster däremol är de stående styrkorna små och en militär uppladdning skulleta så atl vi hinner anpassa våra försvarsdispositioner. Dessaförhållanden börenligl försvarsuiredningen beaktas i försvarsplaneringen. anför all totalförsvaret skallvara så sammansait, så starkt och så förberett angrepp med kon veniionella stridsmedel alt fördelarna för angriparen inle rimligen kan bedömas värdauppoffringarna. Invasionsförsvar skall härvid vara den viktigaste uppgiftenför del militära försvarel. Hänsyn måste tas lill säväl elt angrepp mot ettmobiliserat svenski försvar som ett överraskande angrepp. Om utsätts för angrepp skall detta enligluiredningen mötas och angriparen i det längsta förhindras alt få fasl fot påsvensk mark. Angriparen skall förhindras alt snabbi bemäktiga sig landet ellerdel av det. 1 varje del av landei skall bjudas uthålligt motstånd. I sista handskall motstånd göras i form av det fria kriget, vilket enligtförsvarsulredningens mening bör förberedas redan i fred. Fria kriget användshär som svenskt uttryck för gerillakrig, partisankrig och motståndsrörelse. 1 diskussionen om försvar mot angrepp har somalternativ till det militära försvarel förts fram s. k. civilmoistånd.Försvarsutredningen anser mot bakgmnd av genomförda studier, atl en övergångfrån militärt försvar till civilmotstånd skulle sätta oss ur stånd alt hävdaSveriges territoriella integritet och avhålla från angrepp vid konfiikter. Ensådan förändring av del svenska försvaret skulle i omvärlden tolkas som enväsentlig rubbning av den säkerhetspolitiska balansen i slulsals är därför atl civilmoistånd inte kan ulgöranågol alternativ till ell militärt försvar. Vårt försvar måste därför i alllväsentligt även i fortsällningen bygga på elt samspel mellan de traditionella lotalförsvarsgrenarna.Civilmotstånd kan dock i vissa situationer få en kompletterande funktion. Civilförsvaret skall ge skydd åt befolkning ochegendom mol skador av fientliga anfall och rädda överlevande från sådanaanfall. Verksamhelen skall enligl uiredningen härvid främsl inriktas påsådanaområden som kan för- Prop.1976/77:74 21 väntasbli särskill utsatta för bekämpning från luften eller för intensivamark-strider på grund av områdenas betydelse för vår samlade försvarsförmåga. Del ekonomiska försvaret skall säkerställa tillgångpå oundgängligen nödvändiga förnödenheter och tiänster för befolkning ochtotalförsvar. Utredningen framhåller att förmågan lill försvar iframtiden liksom kommeratt ytterst bero på medborgamas motstånds- ochförsvarsvilja. Denna vilja måsle bygga på vetskapen att total försvarel harsådan sty rka atl landets frihet kan bevaras saml atl alla i någon form kandellaga i försvarel. Åtgärder för alt bygga upp och vidmakthålla försvarsviljanliksom för all möta propaganda mot oss förutsätter elt redan i fred välfungerande psykologiskt försvar. Övriga totalförsvarsfunklioner skall enliglförsvarsuiredningen ges sådan kapacitet, motståndskraft och uthållighet allkrigets verkningar på dessa funktioner inle allvarligt försämrar möjligheternalill fortsatt försvar.