prop · G003150 · 1976-12-31 00:00:00 — Endast småförändringar under årets första månader har registrerats. Vid slutet av marsvar ställningen 12 064 milj, kr. 4.1Sammanfattning av industriproduktionens utveckling Enligtpreliminär statistik minskade den totala industriproduktionen med 0,8 %19751976, Om hänsyn tas till att antalet arbetsdagar var fler blevproduktionsnedgången ännu något större. Efterfråganpå industrivaror föll snabbt under loppet av 1975, En drastiskproduktionsneddragning kunde dock inte förhindra en mycket kraftig uppbyggnadav industrins lager av färdigvaror och varor i arbete. Orderinströmningenökade därefter påtagligt från exportmarknaderna under första halvåret 1976.Denna förbättring i efterfrågan riktades primärt mot de exportinriktadebasindustrierna. Även vissa färdigvam- och konsumtionsvarubranscher fick del aven ökande utlandsefterfrågan , Ikonjunkturbarometern angavs också från och med förhoppningar omen ökning av orderinflödet även från den svenska marknaden . Denvid mitten av året föreliggande tendensen till uppdragning av produktionenbröts emellertid under loppet av hösten. Oväntat svaga avsättningsmöjligheterpå exportmarknaderna, en fortsatt mycket omfattande lagerackumulering samt enoförutsett trög utveckling av hemmamarknadsefterfrågan ledde istället till ensänkning av produktionen . Utsikterna med ensvag tillväxt av exporten och konsumtionsefterfrågan talar för att en fortsattanpassning nedåt av produktionen blir nödvändig. Detta särskilt som industrinknappast kan öka sin lagerhållning utan tvärtom torde komma att eftersträva enreducering av lagren. Produktionsutvecklingeninom skogsindustrierna väntas bli klart uppåtriktad under loppet av 1977, Ävenstålverkens produktion förutses öka ; dock från en så pass lågutgångsnivå att utvecklingen årsvis 19761977 lika fullt väntas bli negativ.Produktionsutvecklingen för verkstadsindustrin och övrigsektornberäknas bli svag och för dessa branscher fömtses avtagande produktion mellanhelåren 1976 och 1977. Härvidhar hänsyn tagits till de beräknade effekterna av regeringens ekonomiskaåtstramningspaket . Dess inverkan på industriproduktionenblir av flera slag. För det första stiger genom devalveringen relativprisernaför importvarorna. Detta beräknas medföra att den svenska industrinskonkurrenskraft på hemmamarknaden stärks och leda till en uppbromsning av densedan 1975 snabba tillväx- 1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 90 tenav importens marknadsandelar. För det andra beräknas en relativprissänkningske för de svenska exportvarorna och medföra att svensk industri tapparmarknadsandelar på exportmarknaderna i lägre takt än eljest. Inkalkylerasinverkan också av åtstramningsåtgärderna, i första hand på privat konsumtion,beräknas nettoeffekten för industriproduktionens del bli positiv och leda tillatt produktionsvolymen minskar knappt en halv procentenhet mindre än eljest.Den starkaste påverkan av åtgärderna på produktionsvolymen förutses förbearbetade varor. Kalkylerna tyder här på en inte obetydligt positiv inverkanpå verkstadsproduktionen och stålverken. Nettopåverkan på produktionen inom dehemmamarknadsorienterade branscherna livsmedelsindustri och övrigsektorberäknas bli svagt negativ, 4.2Utvecklingen inom olika delbranscher Densvenska exporten av järnmalm uppvisade en partiell återhämtning 19751976 meden volymökning pä . Det tvära omslaget i stålkonjunkturen 19741975hade i stort sett medfört en halvering av den svenska exportvolymen. Trotsåterhämtningen 1976 stannade leveranserna till utlandskunder vid 22 milj, ton att jämföra med leveranser på 33 milj. ton 1974, Malmleveranserna tillinhemska förbrukare minskade markerat 19751976, Brytningstakten i gruvornadrogs ned men malmlagren ökade ändå. Desvenskägda malmlagren, såväl inom som utom landet, kom därmed att uppgå tillrekordhöga 13 milj, ton vid utgången av 1976, Marknadsutvecklingenväntas ge utrymme för en ökning av exportvolymen även 19761977, Stållagrenhos producenter och mellanhänder i synes nu vara inne i ennedtrappningsfas och stålefterfrägan antas expandera så pass attstålproduktionen dras upp under loppet av 1977, Därmed väntas den svenskamalmexporten komma att fortsätta öka dock utan att komma upp i denivåer som var rådande perioden 19721974, Den svenska järnmalmen förloradeuppenbarligen marknadsandelar under bakslaget på stålmarknaden; eventuellt kannu en del av dessa andelsförluster komma att återtas , Exportvolymökningen19761977 torde emellertid inte bli lika stor som vid återhämtningen19751976, Prisernai leveranskontrakten sänktes men minskningen av exportpriserna19751976 blev blygsam, bl, a, som en följd av att en del av utskeppningarnaunder gällde malm som levererades till kontraktspriser. Ennedgång av exportpriserna torde vara att räkna med även 19761977, bl, a, pågrund av klart sänkta kontrakts-priser på de fosforrika malmkvaliteterna. Fördet övriga malmsortimentet synes världsmarknadspriserna i det närmaste hastabiliserats. En stor del av de svenska exportkontrakten är skrivna idollar. Tabell 4: 1 Industriproduktionens utveckling 19741977 Procentuell volymförändring från föregående år 38 ./. Pappers-och pappindustri m. m -12,3 -',9 -6,8 -11,7 -4,8 -8,0 -16,5 -4,0 -8,4 -2,8 -6,8 -2,2 -0,8 -0,5 -24,7 -12,2 -8,0 -20,7 -10,3 -5,6 -3,8 -9,0 -3,0 -0,9 -9,8 -10,0 -6,9 -0,5 -0,7 -2,6 ' Inkl, hyvlerier och träimpregneringsverk, Inkl, träfiberplattindustri. ' Inkl, smörjmedels-, asfalt- och kolproduktindustri. * Inkl. ferrolegeringsverk, ' Inkl. båt byggerier, " Inkl, dryckesvaru- och tobaksindustri. Källor: och . lutakursjusteringen beräknas bidraga till att begränsafallet i exportpriserna 19761977 till . Någon större förändring av de inhemska malmleveransernaförutses inte. En minskning av järnmalmsutvinningen 19761977 planeras ochdärmed kan en viss neddragning av järnmalmslagren bli möjlig. Marknaden i för sågade och hyvlade trävarortillväxte starkt , Importen till de åtta största importörländernasteg med som produktionen av trävaror i bl, a, Frankrikeoch ökade och torde ha uppnått 1974 ärs nivå. Tendensen till enförbättring kunde dock spåras . Byggandet i flertaletländer steg som den starka lageravvecklingen i importör- ochförbrukarleden upphörde. Vid ingången av 1976 torde t, o, m, importörlagren ide åtta största imporfländerna ha legat under normallagernivån. Under förstahälften av 1976 fortsatte bostadsbyggandet i flertalet länder att utvecklasrelativt gynnsamt. Trenden mot ett ökat småhusbyggande, som är merträvamkrävande än flerfamiljshusbyggandet, förstärktes under loppet av 1976vilket för trä-vamkonsumtionens del i viss mån uppvägde ett mot slutet av åretstagnerande eller fallande bostadsbyggande. Orderingången till de svenska sågverken kom sålunda attstiga från 1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 92 stagnerade emellertid orderingången för attdärefter falla. Denna utveckling speglar såväl den utomordentligt svårakonkurrenssituationen sågverken befinner sig i som en mer utbredd försiktighethos importörerna som utvecklades . De osäkra utsikternainför tillsammans med det betydande utbudsöverskott som förelåg underhela 1976 medförde också att lageruppbyggnaden ebbade ut i ett relativt tidigtskede. Desvenska sågverkens begränsade möjlighet att med sin höga kostnadsnivåpriskonkurrera ledde också till betydande marknadsandelsförluster ,I första hand synes och ha ökat sina andelar, men ävenFinland har gjort betydande insteg på våra traditionella marknader. De svenskaexportleveranserna kom lika fullt att stiga i volym 19751976.Exportpriserna steg kraftigt under loppet av 1976 men de ligger alltjämt någotunder nivå. Hemmaleveransernaav sågade och hyvlade trävaror ökade kraftigt till stor del somföljd av en ökad lageruppbyggnad i förbrukarleden. synes docklageruppbyggnaden ha avstannat vilket delvis kanske får ses som en följd av attbehovet av prisspekulativa lagerköp försvagats i och med det i septemberinförda prisstoppet på sågade och hyvlade trävaror. Produktioneninom sågverken kom mot bakgrund av leveransutvecklingen att stiga något underförsta , Även var produktionen påfallandehög men föll sedan tillbaka. Totalt ökade produktionen med endast 6 1/ivolym 19751976 varför trävarulagren vid sågverken kom att reduceras. Dessabedöms dock alltjämt som något för stora. Underårets inledningsskede har trävarumarknaden kännetecknats av en lågförsäljningsaktivitet, uppgick de svenska sågverkensförsäljningar för leverans 1977 till endast 2,2 milj, m, vilket är sämre änmotsvarande försäljningssiffra 1976, Med tanke på den lågprispolitik somSovjetunionen tillämpade emotsågs de första ryska utbuden för 1977med största intresse. De offentliggjorda ryskaförsäljningspriserna på den brittiska marknaden innebar en betydandeuppjustering och dessa synes nu ha närmat sig den svenska prisnivån. De svenskasågverkens konkurrenskraft på världsmarknaden har således i viss mån stärkts,I samma riktning beräknas devalveringen av den svenska kronan verka.Devalveringen av den finska marken pekar dock mot att någon konkurrensfördelgentemot inte kan påräknas. Utbudet på världsmarknaden torde dessutombli oförändrat stort med fortsatt stark priskonkurrens från isynnerhet , Deprognoser över byggandet i som är tillgängliga pekar mot enstagnation eller svag ökning , I och väntas enmarkerad minskning av bostadsbyggandet medan Reviderad nationalbudget 1977 93 lägetär betydligt ljusare vad gäller och i viss män ,Förbrukningen av trävaror i torde således minska eller varaoförändrad 19761977. Importen av trävaror bör dock utvecklas något gynnsammaredå importörlagren fortfarande torde vara relativt små. Mot denna bakgrund ochmed hänsyn till ett fortsatt starkt konkurrenstryck på världsmarknaden har desvenska exportleveranserna beräknats hgga kvar på oförändrad nivå under 1977jämfört med . Priserna har antagits öka mycket måtfligt , Deninhemska förbrukningen av trävaror beräknas öka . Dä förbrukarlagrenvid utgången av 1976 torde vara väl fyllda innebär detta ändock att enminskning av de inhemska leveranserna torde komma att ske. En fortsatt mycketmåttlig lageravveckling i sågverken väntas under dessa leveransförutsättningarleda till en produktionsökning på i volym 19761977, För pappersindustrinljusnade efterfrågeläget , Redan innan utgången av 1975 hadeordertillströmningen i synnerhet från exportmarknaderna ökat. Efterfråganfortsatte att förbättras under årets första hälft men försämrades ånyo underhösten 1976. Denna vändning i exportefterfrågan får ses mot bakgrund av denavsaktning i konjunkturuppgången som inträdde i flertaletavnämarlän-der. Utvecklingen påskyndades sannolikt också av en upphörandelager-uppbyggnad. Lagerinköpen avsåg i första handnormal påfyllnad men stimulerades sannolikt också av förväntningarom prishöjningar av vissa kvaliteter. Priserna tenderade emellertid att sjunkaoch köparna anpassade sina inköp till att avse den löpandeförbrukningen. Konkurrensen på världsmarknaden hårdnade också i ett myckettidigt skede, I hade pappersproduktionen stigit mycket snabbt vilket däremot inte var fallet med den slutliga förbrukningenutan leveranserna gick i inte obetydlig utsträckning till påfyllnad av lagrensom bot-tenskrapats i produktionsexpansionens initialskede. Då lagerefterfräganavtog ökade det nordamerikanska utbudet på världsmarknaden. Desvenska exportleveranserna kom mot denna bakgrund att öka med 15 1/i volym19751976, Ökningen koncentrerades vad gällerpapper och papp exklusive tidningspapper. En motsatt utveckling uppvisadeleveranserna av tidningspapper där efterfrågan nådde sitt bottenläge förstunder . Ävenpå hemmamarknaden förstärktes efterfrågan . Då fallet 1975 inte varitså kraftigt i jämförelse med exportleveranserna blev uppgången inte hellerlika uttalad som för exportleveransernas del. Produktionen kunde mot bakgmnd avleveransutvecklingen höjas men fick omfattandeproduktionsbegränsningar vidtas för att begränsa tillväxten i färdigvarulagren.Produktionsökningen kom Prop.1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 94 härigenomatt stanna vid 19751976, Oaktat produktionsbegränsningarna fortsattelagren av färdigvaror att stiga. Enligtden senaste konjunkturbarometem fortsatte orderingången från exportmarknadernaatt försvagas . räknar dock enövervägande andel av företagen med en ökning av beställningarna från utlandet.Denna utveckling ligger väl i linje med de bedömningar som gjorts av deninternationella konjunkturen . De avmattningstendenser som kundenoteras väntas sålunda brytas och en fortsattökning av den ekonomiska aktiviteten kan förutses. Visserligen kommersplittringen i den ekonomiska utvecklingen mellan våra viktigasteavnämarländer i att fortsätta och även förstärkas menäven en måttlig uppgång bör leda till en ökad pappersförbrukning. Säkerligenkommer också det nordamerikanska utbudet av papper och papp till attbegränsas . Detta då tillväxten i den nordamerikanska ekonomin nuåter tilltagit vilket väntas leda lill en kraftigt ökad pappersförbrukning.Den hårda vintern med åtföljande störningar i energitillförseln har dessutommedfört produktionsstörningar inom den nordamerikanska pappersindustrin. Motdenna bakgrund förutses de svenska exportleveranserna öka i volym19761977, Exportpriserna,som började sjunka , pressades ytterligare nedåtunder 1976, väntas visserligen konkurrensen på europamarknadenlätta men massaprisema väntas inte röra sig uppåt under i vart fall förstadelen av 1977, väntas emellertid en gynnsammareutveckling med prisjusteringar som följd. Räknat mellan årsgenomsnitten väntasexportpriserna stiga 19761977, Påhemmamarknaden förutses en fortsatt förbättring av efterfrågan på papper ochpapp. Hemmaleveranserna förutses sålunda öka 19761977, Emedan en visslagerminskning hos producenterna sannolikt kommer att ske beräknasproduktionen stiga med 10 V2 % i volym 19761977, Antagandet innebär endast enviss förbättring av kapacitetsutnyttjandet då kapacitetstillskotten 1977 ärbetydande. Densnabba uppdragningen av pappersproduktion genereradeinte samma uppgång i massaefterfrågan. En starkt bidragande faktor till dennautveckling har varit den ökande andelen returpapper i pappersindustrin vilketlett till ett relativt minskat behov av massa. Inom EG ökade bl. a.pappersavfallsförbrukningen 19751976, Dessutom tordelageravvecklingen av massa ha fortsatt även och massalagren torde nuvara synnerligen små. Den härigenom begränsade massamarknaden kom attkännetecknas av en utomordentligt hård konkurrens. ökade markant sitt utbudpå den västeuropeiska marknaden då den amerikanska pappersin- dustrinstotala råvaruförsörjning i stor utsträckning tillgodosågs från den egnamassaindustrin. Utbudet ffåh ändra leverantörer bl, a. och Spanienvar dessutom betydande. De priser som de svenska massaproducenterna tog ut resulteradesnabbt i fallande konkurrenskraft. Denna priskonkurrens drabbade i första handde oblekta kvaliteterna endast på dissolvingmarknaden var konkurrensenmindre besvärande. Denna strama prispolitik urholkades dock alltmer under åretmot bakgrund av leveransutvecklingen och den fortsatta lageruppbyggnaden iSverige, tenderade även de svenska massapriserna attsjunka. Totalt sett ökade de svenska exportleveranserna i volym19751976, Betydande marknadsandelsförluster hade dä gjorts på denvästeuropeiska marknaden men även pä de utomeuropeiska marknaderna. Densvaga efterfrågan medförde att betydande produktionsbegränsningarfick vidtas. De alltjämt goda förväntningar på massamarknaden som förelågunder första hälften av 1976 medförde dock att mera omfattandeproduktionsbegränsningar kom först och nedgången kom därmedatt stanna vid . Oaktat denna drastiska nedskärning fortsatte lagren avmassa att stiga och dessa uppgick till 1,5 milj. ton. Underårets inledningsskede har de svenska exportleveranserna fortsatt att utvecklassvagt. Produktionen inom pappersindustrin i väntas dock öka underloppet av 1977 och därmed medföra en ökad massaefterfrågan. Obalansen mellanutbud och efterfrågan kommer säkerligen att kvarstå under början av året.Detta inte minst till följd av de produktionsbegränsningar som fått vidtas inomden nordamerikanska pappersindustrin på grund av den hårda vintern. Massamarknadenkommer således under årets inledningsskede att vara efter-frågebestämd. Man kandärmed räkna med fortsatt instabila massapriser under ännu . Den senastekonjunkturbarometern indikerar också en fortsatt låg prisnivå under såvälförsta som . Orderingången synes dock ha börjat röra sig uppåtoch förutser en stor andel av företagen ökade inköp frånexportmarknaderna. Massautbudet kommer säkerligenockså att lätta då produktionstakten i den nordamerikanska pappersindustrinökar. En övergång till en mer balanserad massamarknad kan således väntas. Motdenna bakgrund har de svenska exportleveranserna antagits kunna öka ivolym 19761977, Ökningen har dock koncentrerats till årets sista hälft.Exportpriserna har mot bakgrund av efterfråge- och utbudsutvecklingen antagitsstiga först under andra hälften av året. Räknat mellan årsgenomsnitten 1976och 1977 förutses dock en nära nog oförändrad prisnivå, Avsalumassakapacitetenkommer att begränsas till följd av en ökad integrering mellan massa-och pappersindustrin i , 1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan Tabell4: 2 Försörjningsbalans för rundvirke 19751977 Fast mått utan bark (barr- ochlövträ) gående år, 1000 Kbm -0,9 -6,2 -7,0 -12,6 -0,7 -0,8 -5,8 -22,7 -0,2 -0,8 -5,8 Kapacitetenär dock mer än tillräcklig för att exportera de ca 4 milj, ton massa somberäknas skeppas ut . Lagren av avsalumassa, som uppgår till ca 1,5milj, ton, måste även reduceras. Detta kommer att innebära ett fortsatt lågtkapacitetsutnyttjande även , Sålunda förväntas en närmast oförändradproduktionsnivå jämfört med . Påbasis av den ovan redovisade produktionsutvecklingen inom skogsindustriernaberäknas förbrukningen av rundvirke ha ökat med 19751976.Förbrukningen av massaved kom dock att ligga kvar på föregående års nivå dårelativt omfattande driftsinskränkningar inom massaindustrin fick vidtas ävenunder 1976. Lagren av massaved steg därför för andra året i följd då ävenexporten fortsatte att utvecklas ogynnsamt. Även de mycket små lagren avsågtimmer ökade något till stor del som följd av en kraftigt ökad importunder loppet av 1976, Avverkningarna beräknas ha minskat med nära 1 %19751976, Förbrukningenav rundvirke beräknas öka med 2 1/19761977, med en något starkare ökningför massaved än för sågtimmer. Lagren av massaved väntas härigenom minska. Denväntade lagerneddragningen förefaller desto mera trolig då lagren befann sigpå en relativt hög nivå vid årets ingång. För sågtimmerlagren förutses däremoten fortsatt måttlig ökning . Härvid har importen av sågtimmerantagits öka ytterligare jämfört med rekordnivå. Exporten av sågtimmerväntas fortsätta att sjunka medan en viss förbättring av mas- savedsexportenförutses då aktiviteten inom den norska massaindustrin väntas stiga. Totaltsett kan skogsavverkningarna under de förutsättningar som angettsberäknas komma att minska 19761977, Produktioneninom petroleumraffinaderierna m. m. steg kraftigt eller med 19751976.Tillväxten kom att helt koncentreras till raffinaderierna som genom detbetydande kapacitetstillskott som togs i drift kunde öka sinproduktion med . Importen av raffinerade produkter kunde underdessa omständigheter fortsätta att minska trots en förhållandevis hög ökningav den inhemska förbrukningen. Förbrukningen steg sålunda närmare 11 %19751976 räknat i kubikmeter. Hälften av detta ökade behov härrörde från el-,gas- och värmeverken. Detta var främst en konsekvens av att den olje-baseradeelproduktionen steg markant som utbyggnaden av fjärrvärmenätetfortsatte. Huvuddelen av återstoden av förbrukningsökningen gick till ett avkall väderlek ökat uppvärmningsbehov samt till en relativt kraftig ökning avbensinkonsumtionen. Industrins förbrukning av eldningsoljor blev däremot istort sett oförändrad 19751976. En viss fortsatt lageruppbyggnad avraffinerade produkter kom till stånd , dock i lägre takt än 1975,Tillförseln steg sålunda något långsammare eller med 19751976, Under1977 beräknas totala förbrukningen av petroleumprodukter komma att minskanågot. Detta kan främst återföras på en förutsedd betydande minskning av denoljebaserade elproduktionen. Vattenkraftverken väntas nämligen liksom denfortsatt stigande kärnkraftproduktionen kunna tillgodose en ökad andel avelkraftsbehovet. Vidare beräknas industrin minska sin oljeförbrukning.Samtidigt förutses ocksä oljekonsumtionen för uppvärmningsändamål underförutsättning av normal väderlek under återstoden av 1977 komma att bli lägreän 1976. Däremot torde bensinförbrukningen fortsätta att växa om än i lägretakt än , Vad gäller lagren av petroleumprodukter beräknas en ytterligareuppbyggnad ske 1977. Under dessa förutsättningar väntas leveranserna avoljeprodukter komma att minska 19761977 (räknat i kubikmeter). Dåproduktionen inom raffinaderierna förutses öka med ett par procent 19761977väntas därmed importvolymen av raffinerade produkter komma att minska , Efterfrågelägetför järn- och stålverken fortsatte att försvagas under loppet av 1976. Efterden ökning av orderingången främst från exportmarknaderna som kom tillstånd och vände orderingången åter markantnedåt . Orderstockarna reducerades sålunda ytterligare underloppet av 1976, även om nedgången ej blev tillnärmelsevis lika drastisk somunder loppet av 1975. Denförbättring av den internationella stålefterfrågan som skedde mot 7 1976/77.1 saml. 1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan slutetav och torde i stor utsträckning ha varit en effekt avupphörande lageravveckling i förbrukar- och grossistleden. Den faktiskaförbrukningen synes sålunda ha utvecklats synnerligen svagt. Den försvagningsom ånyo gjorde sig gällande får även ses motbakgrund av den avsaktning i den internationella konjunkturuppgången sominträdde . Också för de svenska stålverken vände leveransernatill exportmarknaden uppåt en bit in på 1976 efter att ha fallit markant underloppet av 1975. Uppgången blev emellertid kortvarig, redan mot slutet av åretföll exporten tillbaka. Exporten minskade sålunda med i volym 19751976. En påtaglig uppgång i exporten under loppet av året noterades främst tillStorbritannien, och medan exporten till övriga EG-länderutvecklades långsammare. Även till råvarulän-derna och ökadeexporten under loppet av 1976. En tillbakagång skedde dock mot slutet av åretvad gäller , Till statshandelsländerna föll exporten däremot ibetydande utsträckning. Leveranspriserna på exporterat stål vände uppåt en bitin på 1976 och fortsatte att öka under återstoden av året menprisstegringstakten dämpades markant . Mellangenomsnittsnivåerna 1975 och 1976 blev det därmed likafullt en prisminskning mendenna kom att stanna vid ca en halv procentenhet. Stålverkensleveranser till hemmamarknaden kom att uppvisa en fortsatt kraftigtillbakagång även 1976. Den inhemska förbrukningen av stål minskade ytterligaresom en följd av produktionsneddragningar inom verkstadsindustrin och varven.Härtill kom ett kraftigt negativt lageromslag inom varven. En visslageruppbyggnad skedde dock inom grossistleden. Den svaga stålkonjunkturen harkraftigt skärpt konkurrenstrycket och resulterat i betydande säljansträngningarfrån utlandet på den svenska marknaden. Alltsedan senare delen av 1960-talethar importandelen av handelsfärdigt järn och stål uppvisat en trendmässig ökning.Även 1975 men framför allt 1976 skedde en mycket betydande uppgång iimportandelen och importen av handelsfärdigt järn och stål ökade med iton. Då importen av skrot och ämnen reducerades kraftigt komemellertid den totala stålimporten att minska med i volym. Produktioneninom stålverken fortsatte att minska ännu en bit in på 1976, Under andrakvartalet vände produktionskurvan uppåt men tillväxttakten iproduktionsökningen dämpades varför produktionen kom attminska med ca 5 1/19751976, Trots den fortsatta produktionsneddragningen1976 fortgick lageruppbyggnaden i producentleden och blev mycket betydandefrämst vad gällde varor i arbete.