prop · G003103 · 1976-12-31 00:00:00 — Delegationensarbete bör läggas upp så all verksamheten kan avslutas vid utgången av år 1978.Avrapportering av arbetet bör ske successivt. Delll K:l Skr1976/77:103 204 Den regionala skatteförvaltningen ombesörjs avlänsstyrelserna. Organisationen för verksamheten regleras ilänsstyrelseinslruktionen (1971:460). är i samtliga län utomStockholms län organiserad med tre avdelningar, planeringsavdelningen, skalleavdelningenoch förvallningsav-delningen. i har femavdelningar, planeringsavdelningen, taxeringsavdelningen, kameral- ochuppbördsavdelningen, länsskallerätlsavdelningen och förvallningsavdelningen. Påskalleavdelningen - i taxeringsavdelningen saml kameral- ochuppbördsavdelningen - handläggs samtliga ärenden inom beskaiiningsom-rådel pålänsplanet utom sådana som har överklagats till andra instans. Den dömandeverksamheten på beskaltningsområdet i länen utövas av länsskal-lerällen ochfaslighetstaxeringsrätlen som i administrativt hänseende är knutna tilllänsstyrelsen. Skatteavdelningen är organiserad på samma sätt hos22 länsstyrelser. och har avvikande organisationer.Normalt är skalleavdelningen organiserad på fem enheter, taxeringsenheten,revisionsenheten, mervärdeskalleenhelen, uppbördsenheten och dalaenheten. består skalleavdelningen av endast två enheter, en revisions-enhetoch en enhet för övriga ärenden. hos iStockholms län är uppdelad på två avdelningar, taxeringsavdelningen samlkameral- och uppbördsavdelningen. fastställer arbetsordning ochallmänna bestämmelser för huvuddelen av arbetet inom . Chefen förlänsstyrelsens skalleavdelning eller, i , chefen förlaxeringsavdelningen fullgör vad som enligl skatte- ochlaxeringsförfallning-arna ankommer på skattechefen i länet. på del lokala planet ombesörjsav lokal skattemyndighet, en i vart och elt av rikels 120 fögderier. De lokalaskattemyndigheternas verksamhet regleras i bl. a. instruktionen (1966:557) förlokal skattemyndighet. Antalet lokala skallemyndigheter varierar länenemellan. I finns tolv lokala skattemyndigheter, i ochNorrbottens län åtta, i och sju, i , Göteborgsoch , och sex, i , ,och fem, i , ,, , och fyra, i ochBlekinge län tre, i två samt i och en. är chefsmyndighet för de lokalaskattemyndigheterna i länet. Vidare utövar tillsyn över dessa bl.a. genom åriiga inventeringar. fastställer arbetsordning medallmänna bestämmelser om arbetet inom lokal skattemyndighet. Chef för lokalskattemyndighet är en fögderidireklör eller en häradsskrivare. Talan mol lokalskallemyndighets beslul förs genom besvär lill i främst vissa 205 Kommittéer: Kommundepartementet Delll K:l uppbördsfrågoroch lill länsskalterälien i övriga skattefrågor. Del åligger lokal skattemyndighet all bl. a.ombesörja sortering av inkomna deklarationer och andra uppgifter saml därvidefter anvisningar av skattechefen välja ut de deklarationer som skall behandlasav särskild taxeringsnämnd, ombesörja längdföring av taxeringsnämnds beslul, omdel inte skergenom försorg, saml i den omfattning regeringeneller föreskriver i övrigt medverka vid laxeringsarbetet. Avlokal skattemyndighets arbetsuppgifter i övrigt inom skatteområdet bör härnämnas debitering och uppbörd av skall saml arbelsgivarkontroll. Utanför dellaområde har myndigheten väsentliga uppgifter inom den allmänna försäkringen,folkbokföringen m. m. Enligt taxeringslagen (1956:623) bevakarskattechefen del allmännas rätt i laxeringsfrågor och verkar för alllaxeringarna blir likformiga och rättvisa. Han skall också i erforderiigomfattning granska taxeringarna och särskilt uppmärksamma ojämnheter mellanolika laxeringsdisirikl. För en effektiv skatteförvaltning inom länet harsamarbetet mellan skattechefen och de lokala skattemyndigheterna en väsentligbetydelse. De lokala skattemyndigheterna är organisatoriskt frislåendemyndigheter. Skattechefen har därför f n. inte direkt ledningsrätl över dessamyndigheter. Skallechefen får i stället i enlighet med sill principiella ansvarför laxeringen i länet och inom ramen för roll somchefsmyndighet utöva viss formell och materiell ledning över de lokalaskattemyndigheternas arbete med laxeringen o. d. Kungl.Maj:i uppdrog åt all i samarbete medstatskontoret utföra organisationsundersökningar hos de lokala skattemyndigheterna.Undersökningarna skulle resultera i bl. a. generella organi-tionsmodeller förde lokala skattemyndigheterna och i detaljerad arbets- och personalorganisationför lokal skaltemyndighet i fögderi. Orga-nisalionsförslag förStockholms fögderi har redovisats och har numera genomförts. Arbetetmed motsvarande förslag för och fögderier är långt framskridet.Riksskatteverket har vidare i samarbete med statskontoret i en rapport i maj1974, Organisationsutveckling vid de lokala skattemyndigheterna, redovisatförslag till generella organisations- och resursdimensioneringsmodeller för delokala skattemyndigheterna. Riksskatteverketoch statskontoret har vidare i enlighet med lämnat uppdrag i en rapport.Rationalisering av skalleadminislralionen (), som lagts fram imaj 1974 föreslagit bl. a. en ändrad organisation för taxeringen i första instans.Enligl rapporten skall bl. a. alla deklarationer granskas och föredras införtaxeringsnämnderna av tjänstemän vid länsstyrelse eller lokal skattemyndighet.Utredningen har framhållit att den övergripande regionala ledningen avtaxeringen i och för sig ställer krav på atl skattechefen skall ha direklivräliöver de lokala skattemyndigheterna t. ex. belräffande verksamhetens inriktning.Med nuvarande organisatoriska lösning med självständiga lokalaskattemyndigheter anser utredningen della krav vara svårt all tillgodose fulltul även om nuvarande bestämmelser enligl utredningen ger utrymme förlänsstyrelsen atl leda lokal skattemyndighets insatser på laxeringsområdel.Utredningen har därför föreslagit en uttrycklig regel om alt del åliggerskattechefen atl utfärda föreskrifter för lokal skattemyndighets medverkan vidden årliga laxeringen. 1975:87 har lagts fram förslag om riktlinjer för ändradskatieadmi-nisiraiion och taxering i första instans, m. m., i huvudsak ienlighet med RS-ulredningens förslag. har numera antagit förslaget(SkU 1975:31, Del II K:l Skr1976/77:103 206 Utöver vad som har nämnts innebär della för länsstyrelsernasdel bl. a. all skatteavdelningarna organiseras om med en särskildtaxeringsenhet för ledning och verkställande av den åriiga taxeringen. Det nyasystemet skall i huvudsak vara genomfört till taxering. Den nyagranskningsorganisalionen skall byggas upp successivt. Utbyggnaden harpåbörjats genom rekrytering av ca 150 gransknings-tjänstemän, varav 87placeras hos lokala skattemyndigheter och resten hos länsstyrelser. Frågan om skattechefens möjligheter att enliglRS-ulredningens förslag leda och påverka granskningsarbelel i den del dettaskall utföras av lokal skattemyndighet diskuterades ingående vidremissbehandlingen av förslaget. Många remissinstanser var kritiska och ansågbl. a. alt systemet med en uppdelning på skilda myndigheter av ansvar ochbefogenhet vid laxeringen innebär risk för konfiikler. Flera uttalade sig fören utveckling där de lokala skattemyndigheterna helt eller delvis ändrarkaraktär från fristående myndigheter till lokala enheter inom den regionalaskattemyndigheten. Föredraganden framhöll i prop. 1975:87 atl del är väsentligtför en effektivt arbetande skatteadministration atl del föreligger klarhet ifråga om ansvar inom organisationen och alt det är uppenbart atl chefen för denregionala skatteförvaltningen skall vara den som inom länet leder taxeringenoch granskningen. Föredraganden framhöll vidare all vissa fördelar beträffandebl. a. ledningen av taxeringsarbetet inom länet skulle vinnas genom att denlokala skaltemyndigheten inordnades som en lokal enhet i den regionalaförvaltningen. Vidare pekade föredraganden på de gemensamma uppgifter somlänsstyrelsernas skatteavdelningar och de lokala skattemyndigheterna tordekomma atl tilldelas då det gäller den framlida kontrollen av arbetsgivaravgifteroch mervärdeskatt. Föredraganden framförde som sin mening all frågan emellertidkunde prövas försl efter ytteriigare överväganden som lämpligen borde ske isärskild ordning. Skatteulskoltel har i sill betänkande med anledning avpropositionen förklarat bl. a. all del delar uppfattningen atl skallechefenskall ha rätt all ge direktiv för uppläggningen av gransknings-insatserna ochlaxeringsarbetet i övrigt. Utskottet har med instämmande deklareratuppfattningen atl man på bör inrikta sig på au inlemmafögderiorganisationen i den regionala förvaltningen. Av vad jag har anfört framgår atl de lokalaskattemyndigheterna bör föras samman med länsstyrelsernasskalleavdelningar (laxeringsavdelning). En utgångspunkt härvid skall vara attlandels nuvarande indelning i fögderier inte skall ändras. Del bör undersökas ivilken mån den avsedda ändringen av lokal skattemyndighets ställning börföranleda organisatoriska förändringar i förhållande till nuläget.Undersökningen bör ske genom särskilda sakkunniga, som bör lägga fram förslaglill erforderiiga ändringar. Tidpunkten för en ändring av lokal skallemyndighetsorganisatoriska ställning är till viss del beroende av genomförandet av del nyaskalteadmi-nistraliva system som har beslutats av . Det nyasystemet som skall införas med början vid taxering måste i fråga omorganisationen av skatteavdelning och lokal skattemyndighet bygga på deriktlinjer som har dragits upp i prop. 1975:87 och skatteutskottets avriksdagen antagna betänkande (SkU 1975:31). skall under tidenfram lill övergången lill det nya systemet bedriva ett fortsau utrednings- ochutvecklingsarbete inom de områden som propositionen och betänkandet avser. Delankommer sålunda på att lägga fram förslag om bl. a.skattechefens direklivräli gentemot lokal skattemyndighet och om hans 207 Kommittéer: Kommundepartementet Del II K:2 möjlighetall leda och i vissa situationer förfoga över hela granskningsorganisalionen ilänet. kommer också atl års taxering utarbetadetaljerade organisationsförslag för skalleavdelningarna och de lokalaskattemyndigheterna enligt de riktlinjer som har angetts i propositionen. Även om del utredningsarbete beträffande lokalskattemyndighets ställning som jag har föreslagit bör bedrivas skyndsamt,kan resultatet av arbetet inte förverkligas innan den organisation som anges iprop. 1975:87 har genomförts. Utredningen bör vid sitt arbete ägna uppmärksamhetåt andra utredningsförslag som vid ett genomförande kan inverka påverksamheten vid lokal skattemyndighet eller på myndighetens organisation ochställning. Detta gäller bl. a. en inom i oktober 1972upprättad rapport om decentralisering av debitering och uppbörd avarbetsgivaravgifter (A ). Vidare bör vid utredningsarbetetbeaktas att en övergång enligl beslul (prop. 1975:57, SkU 1975:32,rskr 1975:230) skall ske lill ett nytt ADB-system inom folkbokförings- ochbeskaltningsområdet med början vid taxering. Det fortsattautvecklingsarbetet med detta projekt som bedrivs av gemensamtmed slalskoniorel bör uppmärksammas. De sakkunniga bör även lämna förslag i debesvärsfrågor som aktualiseras vid en förändrad organisatorisk ställning förlokal skattemyndighet. 1 della sammanhang bör utredningens (S 1974:03) angåendeöversyn av besvärsor-ganisalionen inom socialförsäkringen m. m. arbete ochresultat uppmärksammas. Under utredningens gång bör samråd ske medriksskatteverket, statskontoret och decenlraliseringsulredningen (Kn 1975:01)samt, i den mån arbetet berör andra utredningar, även med dessa. 2.Arbetsgrupp för översyn av kontakterna mellan medborgare och samhällsorgan Departementschefen, statsrådet ,anför. Den offentliga verksamheten i vårt land harutvecklats snabbi . Av den tolala produktionen ilandet används cirka en tredjedel för uppgifter som handhas av staten,kommunerna och landstingskommunerna. Medborgarnas behov av service, trygghetoch omvårdnad tillgodoses i allt siörre utsträckning av samhällsorgan. Denövervägande delen av de offentligt anställda är sysselsatt med utbildning,social service och sjukvård. En mycket liten andel av den gemensamma sektornspersonal är verksam med direkta förvaltningsuppgifter. Samhällsorganens verksamhet och organisationförändras ständigt. Bakom förändringarna ligger strävandena atl bredda ochfördjupa demokratin på samhällslivets alla områden och nivåer. Inom denstatliga sektorn har förtroendemannainfiytandet vidgats. medförvaltningsuppgifter på politiskt och ekonomiskt centrala områden leds avförlroendemannasiy-relser. Den statliga länsförvaltningen har reformerats påsamma sätt. Del II K:2 Skr 1976/77:103 208 haren pariamentariskl sammansau utredning (Kn 1975:01) tillsatts för all bl. a.pröva möjligheterna all ytterligare decentralisera beslutsfattandet inom denstatliga samhällsverksamheten. Decenlraliseringsulredningen skall även övervägafrågan om vidgad förtroendemannamedverkan i de regionala myndigheternasverksamhet. Efter förslag från utredningen i betänkandet (Ds Kn 1975:4)Decentralisering av beslul om regionalpolitiskt stöd har statsmakterna beslutatall föra över vissa beslutsbefogenheter från central till regional nivå (prop.1975/76:185, InU 1975/76:43, rskr 1975/76:369). En betydande decentraliseringhar även ägt rum på andra områden. Genom exempelvis statsmakternas beslul omskolans inre arbete kommer de lokala organens ansvar för dennasamhällsverksamhet all öka (prop. 1975/76:39, UbU 1975/76:30, rskr1975/76:367). Den offentliga förvaltningens omdaning har i höggrad gälll kommunerna och landstingskommunerna. Undan för undan har dekommunala verksamhetsfälten vidgats och utgör två tredjedelar av denofTenlliga sektorn. Samhällets åtaganden och insatser har därigenom en starkarelokal förankring i än i något annat land. Många betydelsefulla reformerhar därför kunnat förverkligas i nära kontakt med de berörda människorna ochunder medverkan av tiotusentals förtroendevalda. Under 1970-lalel har kommunerna och landstingskommunernavaril föremål för omfattande siudier och överväganden avkommunallagsulred-ningen och utredningen om den kommunala demokratin.Regeringen har på grundval av utredningarnas förslag i betänkandena (SOU1974:99) Enhetlig kommunallag och (SOU 1975:41) demokrati saml cirka400 remissinstansers synpunkter lagt fram en proposition (1975/76:187) lillriksdagen om demokrati och ny kommunallag. I propositionen föreslåsbl. a. åtgärder som syftar lill alt utveckla och fördjupa medborgarin-flylandei.1 della sammanhang har även frågan om folkrörelsernas roll i samhälletuppmärksammats. översynsarbete om relationerna mellan samhället ochfolkrörelserna har påbörjats inom kommundepartementet. Syftet med della är bl.a. all stärka folkrörelsernas möjligheter alt engagera medlemmarna isamhällsarbetet. Åtgärder har även i övrigt vidtagits för atl stärkaden kommunala självstyrelsen. Genom kommunindelningsreformen har det blivitmöjligt att i ökad utsträckning lägga ansvaret för betydelsefulla samhällsuppgifterpå lokal nivå och öka kommunernas handlingsfrihet. En fortlöpande översyn avstatlig detaljreglering görs inom regeringens kansli. Syftet är all mönstra utsådana föreskrifter om statlig tillsyn och kontroll som inte längre behövs. led i del pågående arbetet har regeringen på min föredragningbeslutat lägga fram en proposition lill med förslag som skall ökakommunernas och landstingskommunernas möjligheter att anpassa verksamhetsformernaefter lokala förhållanden. Utredningsarbete med samma inriktning pågår också påandra för kommunerna och landstingskommunerna väsentliga verksamhetsområden.Della gäller exempelvis för socialvården, skolväsendel, bebyggelseplaneringensaml hälso- och sjukvården. Samhällsorganens åtgärder och beslul griper i dagin i medborgarnas liv på ell helt annat sätt . Utbyggnaden av olikatrygghelsskapande reformer har i sin tur inneburit an allt fler människor haranledning att söka kontakt med myndigheter av skilda slag. En väl fungerandeförvaltningsorganisation är därför en nödvändig förutsättning för allsamhällets reformpolitik skall kunna förverkligas. Flertalet av de genomfördareformerna har lagts fast i lagstiftning. har skett för all de enskilda medborgarnas 209 Kommittéer: Kommundepartementet Del II K:2 rättssäkerhetoch sociala trygghet skall kunna garanteras. Lagstiftning har också måsttillgripas för all tillgodose andra intressen som är gemensamma för medborgarna,t, ex. inom bebyggelseplanering, hälsovård, miljöskydd och naturvård. Deomfattande regler som finns har således kommit lill för atl tjäna ochskydda medborgarna. Reglernas omfattning samt de ökade kontakterna mellanallmänheten och myndigheterna gör det nödvändigt all överväga omförenklingar kan åstadkommas. Jag vill därför - efter samråd medkommunförbunden - föreslå all en arbetsgrupp tillsätts med uppgift all göra enöversyn av kontakterna mellan medborgare och samhällsorgan. Arbetsgruppen börpröva om förändringar kan göras i sådana bestämmelser, eller i derastillämpning, som allmänheten upplever som onödigt komplicerade elleromotiverade. Översynsarbeiei bör ha som utgångspunkt atl myndigheternasviktigaste uppgift är att tjäna medborgarna och att goda kontakter mellanallmänheten och myndigheterna utgör en väsentlig förutsättning för en stabiloch livskraftig demokrati. Som grund för sill arbete bör arbetsgruppen belysahur förvaltningens kontakter med de enskilda medborgarna är uppbyggda.Arbetsgruppen bör göra del möjligt för enskilda och organisationer all underarbetets gång framföra synpunkter och önskemål om förändringar. Del är enligtmin mening angeläget att allmänhetens erfarenheter av kontakter medmyndigheterna las tillvara i utredningsarbetet liksom den kunskap som olikafolkrörelser och andra organisationer besitter. Vid prövningen av de olikabestämmelsernas berättigande anser jag att områden där kontakter förekommersärskilt ofta bör behandlas med förtur. Någon annan avgränsning avutredningsuppdraget i denna del finner jag inte behövlig att göra, utan dettabör ankomma på arbetsgruppen. Ensträvan underde harvarit att få lill stånd enhetliga normerför den offentliga administrationen med ökad möjlighet för den enskilde allföra fram sina synpunkter och bevaka sin rätt. Genom den allmänna verkssladganstillkomst skapades en gemensam grund av allmänna föreskrifter förstatsmyndigheterna. För det kommunala området fick kommunallag motsvarandeeffekt. Med den förvaltningslag (1971:290) som trädde 1972 fick vide grundläggande reglerna för ärendebehandlingen hos statliga myndigheter ochhos kommunala myndigheter för specialreglerad förvaltning. Jag anser att enutvärdering nu bör komma till stånd belräffande tillämpningen av debestämmelser i förvaltningslagen som är av särskilt intresse från den enskildessynpunkt. Denna studie bör göras av arbetsgruppen. Rättenall anföra besvär över myndighels beslul är ell väsentligt inslag i denenskildes rättssäkerhet. Formellt är besvärsmöjligheierna slora. De enskildamänniskornas förutsättningar att anföra besvär är dock olika. Detta gör atlbesvärsinstitutel för många medborgare inte är ell verkningsfullt instrumentför all ta tillvara de egna rättighelerna. Sådana förhållanden är självfalletfrån demokratisk synpunkt och rättssäkerhetssynpunkt otillfredsställande. Jaganser därför all det bör ingå i arbetsgruppens uppgifter all undersöka ochkomma med förslag om vad samhället kan göra för all bistå de medborgare sombehöver hjälp i dessa frågor. Idelta sammanhang bör de åtgärder som vidtagits från slalsmakternas sida för altbiträda enskilda i juridiska frågor studeras. En betydelsefull reform gjordesår 1973 genom rättshjälpslagens (1972:429) tillkomst. Reformen innebär atlrättshjälp numera i princip kan utgå i alla slag av rättsliga angelägenheterdär behov av sådan hjälp föreligger. 14 1976/77. DelllK:2 Skr 1976/77:103 210 undersökaom den genomförda reformen är lillräckligl omfattande och känd för den bredaallmänheten. Samråd bör härvid ske med rattshjälpsutredningen (Ju 1975:07). Den kritik som förekommer mot samhällets reglerbottnar ofta i alt motiven för de beslul som fattas om offentliga insatser ochkontrollåtgärder inte är lillräckligl kända. En förutsättning för allsamhällsorganen skall kunna fullgöra sina uppgifter på ell tillfredsställandesätt är all samhällets åtgärder har en god förankring hos de enskildamänniskorna. är självfallet främst en uppgift för de politiska partierna.Bristande förståelse för exempelvis lagstiftningens syften aktualiseraremellertid behov av överväganden om samhällsinformationen. Insatserna på dettaområde har påtagligt ökat. () har tillskapats med uppgifl alt bl. a. samordna och bistå myndigheterna iinformationsfrågor. Även kommunala och landslingskommunala organ har byggl ulsin informationsverksamhet. Del finns enligl min mening skäl för arbetsgruppenatt i samråd med NSI studera de åtgärder som vidtas från samhällsorganenssida och överväga de fortsatta insatserna. Särskild uppmärksamhet bör ägnasinvandrarnas problem. Arbetsgruppen bör vidare pröva om t. ex.kommunbiblioteken kan spela en mer aktiv roll som förmedlare av dokumentation iolika samhällsfrågor. Myndigheterna skall fungera som serviceorgan ålallmänheten. Denna uppfattning kommer till uttryck på olika håll i gällandeförfattningar. I det s. k. servicecirkuläreK 1972:406) finns föreskrifter förstatsmyndigheterna om all dessa inom sitt verksamhetsområde skall lämnaallmänheten upplysningar. Samhällsorganen försöker även på annat sättunderlätta medborgarnas kontakter med myndigheterna. Arbetsgruppen bör ägna dehär frågorna uppmärksamhet. Del kan anföras skäl för alt servicecirkuläretsprinciper görs tillämpliga även på den kommunala och landstingskommunalaverksamheten. Det finns anledning all därutöver pröva olikaåtgärder för all bistå medborgarna med aktiv hjälp. Med hänsyn till deskiftande förhållandena i olika verk och kommunala myndigheter måsteförvaltningsorganen själva reglera formerna för kontakterna med allmänheten.Jag anser del dock värdefullt om en försöksverksamhet med t. ex.kontaktpersoner kommer till stånd. Vidare bör den lokalkonlorsverksamhel som finns i en del kommuner studeras. Arbetsgruppen bör även uppmärksamma deförsök som pågår för atl genom s. k. samhällsarbete underiätta för grupper, sompå grund av sin sociala situation har särskilt behov av stöd. De olika regler och åtgärder som jag har redovisatgaranterar i allmänhet alt den enskilde får en konekt och god behandling i sinakontakter med samhällsorganen. Tillämpningen av bestämmelserna har dock storbelydelse. De offentligt anställda har därvid en nyckelroll. De skall se tillall syftet med lagstiftningen uppfylls i verkligheten. Kontakterna med deberörda människorna är då av stor vikt. En förtroendefull samverkan mellanmedborgarna och myndigheterna torde i många fall vara avgörande för om enreform skall få avsedd verkan. Arbetsgruppen bör behandla dessa problem ochlägga fram förslag lill åtgärder. Det bör vara av intresse atl genomarbetsgruppen fö till stånd studier av hur intentionerna i ett reformbeslutförs ul till praktisk tillämpning i den direkta kontakten mellan medborgarnaoch samhällsorganen. Arbetsgruppen bör vidare från den här synpunkten, isamråd med , uppmärksamma utbildningsfrågorna.En granskning bör göras av utbildningsinnehållet för sådana grupper som har 211 Kommittéer: Konunundepartementet Delll K:3 omfattandekontakter med allmänheten. Förutsätlningarna för särskild fortbildning påarbetsplatserna bör även studeras. En fråga som i detta sammanhang är av storvikt gäller den språkliga utformningen av skrivelser, databehandlademeddelanden, blanketter etc. Arbetsgruppen bör överväga åtgärder i syfte allgöra myndigheternas språk klart och enkelt så all del lätt kan förslås av denenskilde. Arbetsgruppen bör vara oförhindrad all även la uppandra frågor inom uiredningsområdei än dem som jag nämnt i del föregående. Elt översynsarbete om förhållandet mellanmedborgare och samhällsorgan måste självfallet bedrivas i nära kontakt med deanställda som kommer i kontakt med problemen.