prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Även i fråga om förändringar aväganderättsförhållandena i bolag, föreningar och andra juridiska personeruppkommer enligt styrelsen problem vid en slrikl formell tolkning avmarkvillkoret. Således kan med nuvarande bestämmelser äganderätten reelll settradikalt förändras ulan atl markvillkoret kan tiUämpas. Styrelsen anser därföratl författningen bör ändras så atl en prövning kan göras om reeU överiålelsehar skett av marken efter . Prop.1976/77:100 Bilaga 16 104 Utnyttjandet av det tillägg tilllåneunderlaget som utgår för konstnärUg utsmyckning och gestaltning, /nfvåningsyta (vy), har enligt styrelsen varit ringa. Styrelsenföreslår därförall tillägget höjs lill /nf vy för att bl. a. göralångivningen mer attraktiv. Styrelsen hänvisar i sammanhanget till den pågrundval av prop. 1975/76:135, s. 239 beslutade höjningen av motsvarandetillägg för allmänna samlingslokaler /nf vy. Enligl regeringens särskildabestämmelser till 24 § bostadsfinansieringsförordningen skall vissa belopp omräknasmed tidskoefficieni. förbostadsstyrelsens anslagsframställning gällde en tids-koefficient, fastställd idecember 1975. för preliminära beslut och engångs-beslut. Vid slutliga beslutsker uppräkning med ett vägt medeltal av vissa angivna lidskoefficienter. , som i sinanslagsframställning för innevarande budgelår, pekade på vissa nackdelar mednuvarande syslem, föreslår ånyo atl tidskoefficienten prövas för varjekvartalsskifte. Som lidigare har redovisais underanslaget B 7. Bidrag lill förbättring av boendemiljön föreslår styrelsen alt dekostnader som inte täcks av bidraget till miljöförbättrande åtgärder skallkunna inräknas i låneunderlaget och finansieras med bostadslån och attbestämmelserna för ombyggnad i princip skall tillämpas. Bostadsslyrelsen tär också uppvissa frågor som rör bostadsefterfrågan och experimenlverksamhel. 1974:150 uttaladedepartementschefen alt bosladsmyndighetema bör skaffa sig underlag för ennågorlunda säker uppfattning om förändringar i bostadsvanor ochlevnadsbetingelser och om människors önskemål om bostadsbyggandets inriklning. föreslår, bl. a.mot denna bakgrund, att vissa undersökningar om bostadsönskemål påbörjas. Det allmänna syftet medundersökningar av bosladsönskemål eller preferenser bör vara att förbättraunderiagel för planering av bostadsbyggandets omfattning på såväl kort somlång sikt. Styrelsen anser det motiverat attgöra försök med att utveckla en undersökningsteknik i detta syfte. Medel fördetla ändamål har styrelsen, som jag har nämnt, tagit upp underanslaget B 1. Enligl bostadsslyrelsen bör ellstatligt ekonomiskt stöd lämnas där bostadstekniska experiment är angelägnamen inle kommer lill stånd och därför behöver stimuleras, t. ex. utveckling avbyggnadssätt som ger god fastighetsekonomi . Merkostnader som härviduppkommer bör enligl styrelsen få räknas in i ett förhöjt låneunderlag medanmerkostnader för ändrad projekterings- och byggnadspraxis övergångsvis börläckas med bidrag. bedrevbostadsslyrelsen en typrilningsverksamhet som service riktad till självbyggareoch småbyggmästare. 1976/77:100 Bilaga16 105 avbyggindustrialiseringsulredningen avvecklade statsmaktema verksamheten år1967. Motivet var all småhusproduklionen hade fått en annan inriklning och iökande grad bedrevs som grupphusbygge. Typritningsverksamheten har till en delersatts av publicering av mönsterplaner. har bl.a.länsbostadsnämnder och kommuner efteriyst en utveckling avmönsterplanverksamhelen för vissa småhustyper mot en typrilningsverksamhet avdet tidigare slaget. Bostadsslyrelsen föreslår attmönsterplanverksamhelen utvecklas och kompletteras med entypritningsverksamhet. Denna bör enligt styrelsen läggas upp som en direktutveckling av mönsterplanverksamhelen. För delta ändamål har styrelsen, somtidigare har framgått, begärt medel under anslaget B I. . Innan jag går in på de frågor som har samband medbostadsstyrelsens anslagsframställning anser jag del lämpligt att i dettasammanhang göra en översikt av den akluella reformverksamheten på detbostadspolitiska området. avslutades ett omfatlandebostadspolitiskt utredningsarbete. Boende- ochbostadsfinansieringsulredningarna avlämnade då sill slutbetänkande (SOU1975:51-52) Bostadsförsörjning och bostadsbidrag. Med utgångspunkt iutredningarnas förslag har beslutat om vissa ändringar av reglernaför stallig långivning till ombyggnad (prop. 1975/76:144, CU 1975/76: 22, rskr1975/76: 276) och om nya regler för bostadsbidrag (prop. 1975/76:145, CU1975/76:25, rskr 1975/76:308; prop. 1976/77:44, SfU 1976/77:13, rskr1976/77:54). Flera förslag i utredningamas slutbetänkande harännu inle slutbehandlats. För alt göra det möjligt att ta större hänsyn tillbostadsförsörjningens krav vid planläggning av den fysiska miljön och att hävdakommunens bostadspolitiska ambitioner vid byggnadslovsprövningen föreslogutredningarna vissa ändringar i byggnadsstadgan. Remissbehandlingen har visatbl. a. att dessa förslag inte kan behandlas isolerade från det reformarbete sompågår i fråga om byggnadslagstiftningen. Utredningamas förslag kommer därföralt behandlas i anslutning till arbetet med den nya bygglagen. De förslag som utredningarna har lagt fram i syfteall stärka hyresgäslin-flytandet bör behandlas i samband med de förslag somnyligen har avlämnats av hyresrättsulredningen i beiänkandel (SOU 1976:60)Hyresrätt 1. remissbehandlas f n. Avsikien är all frågor som gällerhyresgästernas inflytande vid förvaltning och sanering m. m. skaU behandlas iett sammanhang. I delta sammanhang vill jag framhålla alt det pågårpraktisk försöksverksamhet med ökat inflyiande för hyresgästerna överförvaUningen av lägenheter och närmiljö. Det är enligt min mening önskvärt attfler sådana försök kommer lill stånd. De erfarenheter som vinns i dessa försökär vikliga 1976/77:100 Bilaga 16 106 förden fortsatta utvecklingen. Enligt min mening är det angelägel atl organisationernapå hyresmarknaden själva finner de lämpliga formerna för hurhyresgästinflytandet skall ulövas. Statsmakternas uppgift är alt undanröja dehinder som kan finnas för den fortsalla ulvecklingen mot en fördjupadboendedemokrati. Boende- och bosladsfinansieringsutredningamaföreslog vidare ett lagfästande av det kommunala ansvaret förbostadsförsörjningen och av vissa skyldigheter för kommunema i fråga omplanering och information på bostadsförsörjningens område. Dessa frågor harnära samband med vissa av de frågor som har tagits upp avbyggadminisiraiionsutredningen i betänkandet (SOU 1976: 26) . Byggadminislrationsulredningens betänkande harremissbehandlats och övervägs - liksom övriga frågor som har aktualiserats avboende- och bostadsfinansieringsutredningarna - f n. inom departementet. Jag vill slutligen nämna atl uiredningen om översynav lagstiftningen om tvångsförvaltning av bostadsfastighet har avlämnat sittbetänkande (Ds Ju 1976:14) Bostadsförvaltningslag med förslag lill skärpning avnuvarande lagstiftning mot försumliga fastighetsägare. Beiänkandelremissbehandlas f. n. och förslag avses föreläggas . Jag övergår nu till frågor som har samband medbostadsstyrelsens anslagsframställning och behandlar försl bostadsbyggandetsomfattning och inriktning m.m. Antalet färdigställda lägenheter har under försiahälften av 1970-lalel varil i genomsnitt närmare 94000 . Antalet har docksjunkit snabbi och var knappt 75 000. kan färdigställandetberäknas till ca 60000 lägenheter. Trots detta kännetecknas det aktuellabostads-marknadsläget fortfarande av ett överskott på nyproducerade och någraår gamla lägenheter i flerfamiljshus, framför alll inom vissa regioner ochkommuner. Antalet outhyrda lägenheter har emellertid minskat för andra året iföljd. Enligt senasi redovisade undersökning fanns det den Iseptember 1976 omkring 18900 outhyrda lägenheter i statligt belånadeflerfamiljshus - exkl. specialbostäder färdigställda efler år 1966.Motsvarande antal var elt år resp. lidigare 23 100 och 20550. Andelenouthyrda lägenheter har därmed minskat från 4,8 liU på ell år. Del ärspeciellt storstadsområdena som har en hög andel oulhyrda lägenheter.Strukturella förändringar inom näringslivet som i vissa fall leder lill minskadlokal sysselsättning med åtföljande befolkningsminskningar har medverkat tillatt även vissa andra kommuner har svåra uthyrningsproblem i sittlägenhelsbestånd. Framför allt på grund av att de allmännyttigabostadsföretagen har svarat för den helt övervägande delen av nyproduktionenunder den senasie tioårsperioden finns också de största uthymings-problemen,såväl absolut som relativi sett, i deras bostadsbestånd. Ulhyrningssilualionen för flerasludentbostadsföretag har förbättrats . Antalet ledigarum och lägenheter som ägs av Prop.1976/77:100 Bilaga 16 107 sådanaföretag kan beräknas uppgå till drygt 3 000, en minskning med närmare 2 000 . Lån för hyresföriuster kan enligl gällandebestämmelser ulgå för sådana föriusler som har uppkommit under åren 1971-1977.Hyresföriustiånen utgår numera även för uteblivna hyror för öppna bilplatsersom är avsedda för de boende. Jag återkommer senare lill frågan om fortsattlångivning för hyresföriuster som uppkommer . Utmärkande för lägenhetsproduktionen under hela 1970-lalelhar varil den drastiskt sjunkande produktionen av lägenheter i flerfamiljshusoch det ökade småhusbyggandet. Enligt kommunemas planering sådan den kommertill uttryck i bostadsbyggnadsprogrammen synes en stabilisering avsmåhusproduklionen komma att ske på en nivå av 40-45 000 lägenheter perår. har fastställt en ram för detstatligt belånade bostadsbyggandet som beräknades ge utrymme för 71500lägenheter jämte lokaler. Byggandet ulan statliga lån angavs till 8000lägenheter. Av dessa fick emellertid I 500 lägenheter påbörjas redan under år1975. Bostadsbyggnadsplanen gav därmed förutsättningar för ett påbörjande avsammanlagt ca 78000 lägenheter. Därtill kom en projektreserv om 10000lägenheter. En relativt stor del av ramen för beslut ombostadslån har inte utnyttjats . Samma förhällande har rått underde . Antalet lägenheter för vilka lånebeslut har meddelats under år1976 beräknas sålunda uppgå till drygt 50000. Ramen för beslut om tillståndalt bygga utan statliga lån har utnyttjats hell, inberäknat elt påböijande avdrygt 1 000 lägenheter i småhus . Antalet lägenheter förvilka beslut om lån eller byggnadstillstånd har meddelats för kanalltså uppskattas till ca 57 000. Det fakhskapåbörjandet kan f. n. uppskattas till ca57 000 lägenheter vilket innebär en ökning med 6000 i förhållande till år1975. var emellertid påbörjandet extremt lågt på grund av attmomskompensationen medförde en omfördelning av påbörjandet mellan åren 1974och 1975. Det genomsnittliga påbörjandet var ca 65 000lägenheter. Mot denna bakgmnd innebär påbörjande i realiteten enkraftig nedgång. Småhusandelen påbörjande kan uppskattaslill , vilkel innebär en ökning i jämförelse med , då motsvarandeandel var . Enligt de kommunala bosiadsbyggnadsprogrammen blir småhusandelennågol lägre eller för den närmaste femårsperioden. Den genomsnittliga lägenhelsstorleken har fortsaltatt öka. För den produktion %om färdigställdes - exkl. lägenheter ispecialbostäder -kan det genomsnittliga antalet rumsenheler per lägenhetberäknas till 4,90 jämfört med 4,70 årel innan. Del genomsnittliga antaletrumsenheter i småhus och flerfamiljshus kan för beräknas lill 5,70resp. 3,45. Lägenhetema om 4 eller flera rum och kök fanns sålunda tilldominerande del i Prop.1976/77:100 Bilaga 16 108 Andelen sådana lägenheter beräknas bli omkring 90%i småhusen mot ca 14 7c för flerfamiljshusen. Den genomsnittliga lägenhetsytankan preliminärt anges till ca 123 m'' i småhusen och 70 m i flerfamiljshusen. Av de färdigställda lägenhetema ismåhus upplåts med äganderätt. I flerfamiljshusen var uppskattningsvisca av lägenhetema avsedda att upplåtas med hyresrätt och medbostadsrätt. Bostads-rällslägenhelernas andel ökade därmed kraftigt eftersomandelen var . En utgångspunkt för planeringen avboendet bör vara att motverka tendenser till ett segregerat boende samtidigtsom behovet av service och gemenskap i boendet tillgodoses. Småhus bör byggasäven för hushåll som vill ha mindre lägenheter. Man bör vidare eftersträva envarierad lägenhetssammansättning i flerfamiljshus. Detta är emellertid intetillräckligt för alt uppnå en allsidig hushållssammansättning. Det behövs ocksåbl.a. en blandning av hustyper och besittningsformer i samma bostadsområde. Också i befintliga flerfamiljshuskan det finnas behov av en mera varierad lägenhetssammansältning. Boende- ochbosladsfinansieringsut-redningarna har i sitt slutbetänkande föreslagit ettstimulansbidrag vid sammanslagning av lägenheter. Jag är inle nu beredd att laställning till utredningarnas förslag på denna punkl. Bostadsslyrelsen har redovisatuppgifter om ombyggnadsverksamhetens omfattning under budgetåren1972/73-1975/76. Uppgifterna lyder på att statsmakternas åtgärder, framför alltiniiialsiöd och momskompensalion. för all stimulera till ombyggnader har letttill en kraftigt ökad moderniseringsverksamhet. Stödet tillombyggnadsverksamheten har numera varaktigt förbättrats. Enligl beslut avriksdagen vid 1975/(prop. 1975/76:144, CU 1975/76: 22, rskr1975/76: 276) får det s. k. ingångsvärdet räknas in i låneunderlaget förflerfamiljshus om bl. a. preliminärt beslut om lån har meddelals efter den 30juni 1975. Av de drygt 200000 saneringsmognalägenheter i flerfamiljshus som fanns vid ingången av budgelårel 1975/76 harför ca 12000 lägenheter meddelals beslut om lån för ombyggnad under deltabudgelår. Nedgången från budgelårel 1974/75, då beslul om lån för ombyggnadfattades för drygt 14000 lägenheter, kan ha varil lillfällig i avvaklan på allde nya lånebestämmelserna om ingångsvärdet skulle träda i krafl. Samtidigttyder vissa uppgifter på att ombyggnadsverksamheten i storstäderna, där deojämförligt största saneringsbehoven finns, faktiskt har avtagit, bl. a. pågrund av alt ombyggnadsverksamhelen har drabbats av slörre kosinadsstegringarän väntat. En annan återhållande fakior kan vara all slörre delen av dennasaneringsverksamhet är beroende av kommunala insatser, framför allt på plan-och projekteringssidan. Trots nedgången i antalet ombyggda lägenheter iflerfamiljshus har investeringarna i ombyggnader mätt i löpande priserfortsall all Öka . Med anledning härav medgav regeringen efler enframställning från bostadsslyrelsen att ombyggnadsramen för år Prop.1976/77:100 Bilaga 16 109 1976fick ökas från 325 milj. kr. kr., varvid nybyggnadsramenminskades i molsvarande mån. Det förefaller troligt atl modemiseringsverksamhetenkommer att få minst samma omfattning som under år 1976.Jag återkommer härtill i samband med frågan om ombyggnadsramens storlek föråren 1977 och 1978. 1 fråga om krediiförsörjningen träffadedelegationen för bostadsfinansiering även överenskommelse med bankernaom byggnadskrediter till det statligt belånade bostadsbyggandet och om köp avbostadsobligationer i syfle att öka möjligheterna till avlyft avbyggnadskrediter i färdiga fastigheter. Överenskommelsen innebar bl. a. attbankerna åtog sig att öka sitt nettoinnehav avbostadsobligationer med . Detta har verksamt bidragit till altbotlenlåneinstituten har fått tillräckliga medel till sill förfogande för altkunna lyfta av de byggnadskrediler som bankerna har beviljat och ge färdigabostadsfastigheter nödvändiga långfristiga faslighelslån. Avlyflsköerna harkunnal minskas under della år vilket har medfört att avlyftssituationen ihuvudsak har varil fri från problem. Vissa svårigheter uppkom under den senaredelen av belräffande tillgången på byggnadskrediter. Dessa svårigheter,som har haft samband med åtstramningen av kreditpolitiken, har dock i slortsett kunnat övervinnas. Enligt bl.a. låneunderlagsgruppens undersökningarkan priserna inom bostadsbyggandet - mätta som byggnadskostnaderna perkvadratmeter lägenhetsyla i slatligl belånade bostadshus beräknas ha ökatkraftigt till följd av ökade materialpriser och löner. Till denna ökning kommer de kostnadsökningar somföljde av att kompensation för mervärdeskatt upphörde vid utgången av . Byggnadskostnaderna under årets tre första kvartali den statligt belånade bostadsproduktionen kan beräknas ha ökat med . Låneun-deriags- och pantvärdenivån har därför höjts av regeringen imotsvarande utsträckning genom en uppräkning av tidskoefficienten med . Enligt tillgängUga uppgifler har hyrornaunder stigit i en lakl som i stort sett inte avviker från den allmännaprisutvecklingen. Den relativt snabba byggnadskostnadsstegringen under åren1975 och 1976 kan emellertid komma att ogynnsamt påverka hyressätlningen underde närmaste åren. Bostadskostnaderna begränsas emellertid både av räntebidragenoch av bostadsbidragen. Statens och kommunernas utgifter för de statliga ochstatskommunala bostadsbidragen beräknas uppgå lill ca . underår 1977, varav slaten slår för ca . Till detta kommerkommunemas utgifter för de kommunala bostadstilläggen till folkpensionärer. Förår 1977 beräknas dessa uppgå till ca . De stigande hyrorna är i alll väsentligt enkonsekvens av ökade koslnader för drift, underhåll och bränsle. Det statligaslödel till energibesparande ålgärder bör kunna medverka lill altuppvärmningskostnaderna begränsas, särskill i det äldre beståndet, och därmedgynnsamt påverka hyresul- Prop.1976/77:100 Bilaga 16 110 Jag ansluter mig lill bedömningen i 1976 årsbudgetproposition att strävandena att begränsa boendekostnadsutvecklingen iframtiden i högre grad än vad som skett måste la sikle pä alt begränsadrifl- och underhållskostnaderna. Det är angeläget att de tillgängligaforskningsresurserna i betydligt ökad utsträckning ägnas åt frågor om driftoch underhåll. Jag övergår nu till frågan ombostadsbyggnadsplanen. Den av vid 1975/preliminärtantagna bostadsbyggnadsplanen för omfattar en ram på 8375000 nfvåningsyla för beslul om bostadslån till nybyggnad av bosläder jämte lokaler.För bostäder beräknas ramen omfatta 7 820000 nf. Med nuvarandeproduktionsinriktning med ca två tredjedelar av byggandet i form av lägenheteri småhus medger ramen lånebeslut för ca 66500 lägenheter. För lokaler, inkl.förskolor och fritidshem, har 555 000 nf beräknats. I planen ingår vidare en beräknadram om 8000 lägenheter för beslut om tillstånd att bygga bosläder utan statligalån. De båda ramarna för bostadsbyggandet ger således utrymme för beslul ombostadslån och byggnadstillstånd för förelag med sammanlagt ca 74 500lägenheter . Föreliggande uppgifter ompåbörjandet lyder på alt det har meddelats beslut om statliga bostadslån fördrygt 50000 lägenheter . Det är en viss ökning i förhållande tillår 1975 då motsvarande antal var ca 47600. Den planerade igångsättningen för år1977 ligger högre. Det finns således anledning anta atl påböijandet fortsätteratl stiga. Det utrymme för nybyggande, som nuvarande ramar ger, kommersannolikl inte alt helt utnyttjas. Ombyggnadsverksamheten kan däremot beräknasbli större än vad den preliminärt faststäUda ramen ger utrymmeför. Med hänsyn till alt ny- och ombyggnadsramama gemenscunt bör ge uttryck fören oförändrad ambitionsnivå kan nybyggnadsramen sänkas i den utsträckning somombyggnadsramen höjs. Eftersom jag i det följande kommer att föreslå en höjdmedelsram för ombyggnad och räntebärande förbättringslån som ger utrymme fören utökad ombyggnadsverksamhet förordar jag att bostadsbyggnadsplanen för år1977 får en något lägre omfattning än för . För beslut om bosiadslån tUlnybyggnad av bostäder jämte lokaler bör bosladsbyggnadsplanen för år 1977omfatta en ram av 8 160000 nf våningsyla, varav för bostäder 7610000 nf. Förlokaler, inkl. förskolor och fritidshem, har 550000 nf beräknals. Med nuvarandeproduktionsinriktning ger ramen utrymme för en produktion av ca 64700lägenheter. Någon ändring av den beräknade ramen för beslul om tillstånd förbostadsbyggande slatliga lån bör inte göras. De båda ramarna ger såledesuirymme för ett sammanlagt bostadsbyggande av närmare 73000 lägenheter. Medhänsyn till att bostadsbyggnadsplanen bör ge utrymme för den produktion som kanvisa sig vara behövlig bör, i likhet med vad som har gällt ,för ramarna gemensamt finnas en projektreserv på 10000 lägenheter jämte lokalersom byggs med stöd av statliga lån. Prop.1976/77:100 Bilaga 16 III Jag förordar attbostadsbyggnadsplanen får samma omfattning som den förår 1977 med undantag för att planen inte bör inrymmanågon projektreserv. har riksdagenbemyndigat regeringen att ta i anspråk outnyttjade delar av nybyggnadsramarnaför ombyggnads- och förbättrings-verksamhet. Utgångspunkten för utbytet harvarit att ombyggnad av två lägenheter genomsnittligt kräver sammainvesteringsulrymme som nybyggnad av en lägenhet. Jag anser att denna ordningbör gälla även med det tillägget alt utbyte bör kunna ske ocksåfrån ombyggnadsram till nybyggnadsram. Medelsramen för beslut ombostadslån till nybyggnad beräknarjag enligl följandesammanställning. De av bostadsslyrelsen angivna lånebeloppen har räknats uppbl. a. med hänsyn till den höjning av låne-underiags- och pantvärdenivån somregeringen har fastställt. Vidare har lägenhetsantalel justerats medhänsyn lill den sannolika fördelningen mellan ny- och ombyggnad. Antal Genomsnittligt Totalt låne lägenheter lånebelopp (kr.) per lägenhet (milj.kr.) Lån för flerfamiljshus 22000 46600 1025 Lån för småhus 42700 61600 2630 Regeringen bör utverka riksdagensbemyndigande att vidga medelsramen, dels vid sådana ändringar i fråga om degenomsnittliga lånebeloppen som kan bli följd av ändringar iproduktionsinriktningen, låneunderlagsni-vån m. m., dels om projektreserven tasi anspråk. Medelsramen för beslut om lån tillombyggnad och räntebärande förbäuringslån har preliminärt fastställts till 325milj.kr. har regeringen sammanlagt anvisat 400 milj.kr. för denna verksamhel. Som jag har föreslagit under anslaget B 7.Bidrag lill förbättring av boendemiljön bör bostadslån kunna utgå för den delav den godtagbara kosinaden för förbättringsåtgärder som inte ärbidragsberätiigad. Omfattningen av beslut om bosiadslån för delta ändamålunder beräknar jag till 35 milj. kr. Med hänsyn härtill och lill attdel s. k. ingångsvärdet får räknas in i låneunderlaget vid ombyggnad avflerfamiljshus saml till prisstegringarna inom bostadsbyggandet föreslår jagatl ramen räknas upp med 125 milj. kr. Jag föreslår därför alt ramen fastställslill 450 milj. kr. bör ramen fastställas lill sammabelopp. För beslut om höjning avlåneunderiaget för kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse gäller ensärskild ram, som för preliminärt har fastställts lill 15 milj. kr.Antalet ärenden med ansökan om förhöjt låneun- 1976/77:100 Bilaga16 112 derlagför kulturhistoriskt värdefulla byggnader har ökat . Trotsdelta har den nuvarande ramen mer än väl täckt behovet. Med hänsyn härtill harjag inte ansett det nödvändigt att nu föreslå någon ramvidgning. Även för år1978 bör ramen fastställas till 15 milj. kr. Regeringen bör utverka bemyndigande attvidga medelsramarna för sådan ökning av ombyggnads- ochförbätiringsverksamhelen som behövs av sysselsättningsskäl. Anslaget till lånefonden för nästa budgelårberäknarjag till 2205 milj. kr., en ökning med 545 milj. kr. Jag har därvidräknat med vissa utbetalningar med anledning av den föreslagna långivningentill förbättring av boendemiljön. Jag går över lill all behandla vissa särskildalånefrågor och lar först upp frågan om vissa ändrade låneregler när det gällerbosiadslån för nybyggnad i de fall där övre lånegränsen nu är 85 eller ,dvs. i huvudsak enskilt ägda flerfamiljshus. Den statliga bostadslångivningen är uppbyggd kringbl.a. två nyckelbegrepp, låneunderlag och pantvärde. Låneunderlaget ärutgångspunkt för främsl beräkning av bostadslånets och räntebidragets sioriek.Panlvärdel har bl. a. betydelse för bostadslånets placering isäkerhelshänseende. Bosiadslån utgår fn. med 15, 20, 25, 29 eller 30 %av låneunderiaget beroende av vem som är lånesökande och av vad låneansökanavser. Beviljas bostadslån placeras lånel beroende av storleken inom 85, 90,95, 99 eller av pantvärdet för den akluella fastigheten.