prop · G00348 · 1976-12-31 00:00:00 — Ibetänkandet frarahålls att de personer sora inte omfattas av allmän pensionsplanofta torde vara sådana som antingen ensararaa eller tillsaramans med ett fåtaldelägare driver rörelse i aktiebolagsform. Utredningen påpekar att de inkomstersådana personer tar ut ur sina företag inte sällan varierar med företagelsresultat, konsolideruigsbehov ra. m. och att även detta förhållande bidrar lillatt försvåra den prövning som nuvarande regler förutsätter. Mot detmabakgrund anser utredningen att det finns behov av kompletterande regler påområdet. Utredningen föreslår en alternalivregel av innebörd att arbetsgivaresom här avses i stället för att utreda kostnaderna för pensionering enligtjämförbar allmän pensionsplan skall kunna få rätt till avdrag för förindividuella tjänstepensionsåtaganden gentemot arbetstagare, som inte omfattasav allraän pensionsplan, med belopp som svarar mot viss del av faktisktutgiven lön. En förutsättning för denna avdragsrätt bör enligt utredningen varaatt pensionsåtagandet har tryggats genom pensionsförsäkring. Motivet för dennabegränsning är att den anses förenkla taxeringskontrollen, varigenom ävenskatteflyktsåtgärder bättre skulle kunna motverkas, samt att det genom en sådanordning skulle skapas bättre garantier tiU skydd för här avseddapensionsåtaganden. Avdragsrätt enUgt altemativregeln förutsätter vidare attförsäkringen utgör pensionsförsäkring enligt bestämmelsema i punkt 1 av anvisningamatiU 31 § KL. Utredningen påpekar att förslaget inte innebär någon inskränkningi arbetsgivares nuvarande möjUgheter alt inom ramen för allmän pensionsplantrygga pensionsutfästelse till huvuddelägare genom avsättning till stiftelse eUertill konto Avsatt tiU pensioner. Vidutforraningen av sitt förslag till alternativregel har utrednmgen funnit detnaturligt att utgå från de beräkningar sora i förarbetena tiU 1975 årslagstiftning gjordes i och för bestäraraandet av avdragsrättens omfattning ochsom grundade sig på kostaadema utslagna över ge-norasnittet för ettpensionsskydd av ITP-standard. Detta leder enligt utredningen till att avdragbör medges för belopp raotsvarande av utgiven lönesuraraa till den deldenna inte överstiger 20 basbelopp. Utredningen förklarar sig medveten ora attdetta belopp representerar endast ett mycket grovt genomsnitt och såvittavser arbetstagare-huvud- 1976/77: 48 42 delägare i några fall kan bedömas som snävt beräknat. Utredningen påpekar docksamtidigt att det knappast finns möjUgheter att med bibehållet krav påenkelhet i adraiidstrationen göra någon differentiering. För att utjärana de skiUnaderi lönesättningen som kan utgöra ett problem främst i fråga omarbetstagare-huvuddelägare föreslås att som "basår" skaU få räknas antmgendet aktuella beskattningsåret eller närmast föregående beskattningsår.Förslaget innebär att överensstämmelse i detta hänseende skulle korama attföreligga med de regler som gäller för rätten att göra avdrag för premieravseende privata pensionsförsäkringar. Ulredningensförslag tiUstyrks av bl. a. LSK, , ,och samt raed vissa raodifUcationer av RSV. RSVföreslår alt sora basår bör föredras det kalenderår sora föregått taxeringsåreteUer särat att avdraget bör justeras om räkenskapsåretomfattar annan tid än 12 månader. handelskammare har bedömt att utredningensförslag förutsätter att samtliga pensionsförmåner inom företaget försäkras. Handelskamraarenavvisar ett siidant krav och menar atl 30-procentre-geln, om den tiUämpas förhuvuddelägare, inle bör hindra företagen att trygga övriga pensioner genomavsättning tiU konto eller stiftelse. Svenska försäkringsbolags riksförbundanser att det kan uppkomma vissa tolkningsproblem när det gäUer att avgöra omen arbetstagare omfattas eUer inte omfattas av aUraän pensionsplan. Ettpar reraissinstanser anser att den föreslagna avdragsrätten är för begränsad.Svenska företagares riksförbund anser sålunda att i analogi med vad som harföreslagits beträffande godtagbar avvikelse vid tryggande av pensionsåtagandenienligt plan avdrag bör medges av utgiven lönesumma. LRF föreslår attprocentsatsen höjs till och att raotsvarande höjning också görsbeträffande egenföreta-gamas preraier för privata pensionsförsäkringar. Någrareraissinstanser med anknytning till den privata sektorn, bl. a. FPG, och , anser att avdragsrält bör föreligga inte endast närpensionsåtagandet har tryggats genora pensionsförsäkring utan även närtryggandet skett i de övriga former sora har accepterats i lagstiftningen ochpå arbetsraarknaden. Skåneshandelskammare tar upp en fråga som inte har behandlats av utredningen,nämligen i vad raån gottgörelse ur en bildad pensionsstiftelsekan utjämnas genom avdrag för en raotsvarande pen-sionsförsäkrmgspremie sora ioch för sig går utöver det tUlåtna avdrags-utryramet. Handelskammaren anser attsådan utjäraning f. n. inte är möjlig raen anser att detta förhåUande börändras. 1976/77: 48 43 Beskattning avtjänstepension vid bosättning utomlands I53 § 1 mom. KL samt punkt 2 av anvisningarna tUl samma lagrum anges under vilkaförutsättningar skattskyldighet för inkomst föreUgger i . a. följande. Fysisk person är för tid under vUken han har varitbosatt i skattskyldig för aU inkomst vare sig den har förvärvats här ilandet eller utomlands. För tid under vilken fysisk person inte har varitbosatt i är han skattskyldig för belopp som utgår på grund avpensionsförsäkring som har meddelats i här i riket bedriven försäkringsrörelseoch för annan pension eller förmån som utgår härifrån på grund av fömtvarandetjänst, om den tidigare verksamheten huvudsakligen har utövats här.Skattskyldigheten enligt kan vara inskränkt genomdubbelbeskattningsavtal. Bestämmelsenom skattskyldighet för belopp som utgår på grund av pensionsförsäkring tUladesgenom lagstiftning på förslag i prop. 1975/76: 31. Som bakgrund liUförslaget anfördes i propositionen (s. 137 f) bl. a. alt pension på grund avtidigare anställning i beskattades enligt intem svensk lagstiftninghär i landet oavsett om pensionen hade ordnats i arbetsgivarens regi eUer genomtjänstepensionsförsäkring. Vidare framhölls att belopp, som utgick på grund avpensionsförsäkring som försäkringstagaren själv hade tecknat, däreraot enligtdå gällande regler inle kunde beskattas här i de faU då försäkringstagaren varbosatt utoralands. Avdrag för premie för pensionsförsäkring innebar enligtföredraganden en form av skattekredit, och han underströk att meningen var attavdragsrätten vid premiebetalning skulle motsvaras av beskattning då pensionenföll ut. Denna princip i beskattningen borde inle kunna brytas. bordedärför behåUa beskattningsrätten för sådana försäkringsbelopp som utbetalas avförsäkringsanstalt som driver rörelse här i landet i den mån avdrag vidbeskattning här har medgivits för motsvarande . Ulredningenkonstaterar att näranda ändring av de regler som gäller för beskattning avpensionsförsäkringar har medfört att tjänstepension nuraera kan bU olikabeskattad, antuigen i eUer i bosättningslandet, beroende på ompensionsutfästelsen har tryggats genom försäkring eUer på annat sätt. Sålundakan det enligt utrednmgen t. ex. inträffa att två personer, som intjänat ITP-pensioni under i övrigt identiska förhållanden, blir olika beskattade beroendepå om pensionerna varit tryggade genom försäkring i SPP eller genom avsättamgenligt FPG/PRI-systemet. Om skUda delar av en persons pension har 1976/77: 48 44 tryggatspå olika sätt kan vidare den situationen uppkomma att viss del av pensionenblir skattepliktig i och viss del i bosättningslandet. Utredningenutgår ifrån att dessa olikheter i beskattningen av tjänstepensioner inte harvarit avsedda och föreslår därför att bestämmelserna i 53 § 1 mom. KL och ipunkt 2 av anvisningama tiU 53 § KL ändras på så sätt att bestämmelsen omskattskyldighet för belopp sora utfaUer på gmnd av pensionsförsäkring inskränkstUl att avse endast annan pensionsförsäkring än tjänstepensionsförsäkring.Däremot kvarstår enligt förslaget föreskriften att "annan pension eUerförmån", sora utgår härifrån på grund av fömtvarande tjänst, skaUbeskattas i ora den tidigare verksainheten har utövats här. Förslagetmedför enligt utredningen att näranda olikheter i beskattningen av tjänstepensionerbortfaller och att för aUa tjänstepensioner, oberoende av hur de har tryggats,samma regler kommer att gäUa i fråga om skattskyldigheten. Utredningenframhåller att förslaget inle medför någon ändring beträffandeskattskyldigheten för andra pensionsförsäkringar än tjänste-pensionsförsäkringar. Utredningensförslag i denna del tUlstyrks i sak eller lämnas utan ermran av remissinstansema.RSV anser att det i författningstexten tydligare bör anges att belopp somfaller ut på grund av Ijänstepensionsför-säkring omfattas av uttrycket"annan pension" och aUtså skall beskattas i ora beloppet utgårhärifrån på grund av förutvarande tjänst som huvudsakUgen utövats här i landet.Svenska försäkringsbolags riksförbund, SPP och i länerinrar om atl den distraktion som i utredningsförslaget har gjorts meUantjänstepensionsförsäkring och privat pensionsförsäkring inte har fått någonmotsvarighet i det nyUgen slutna dubbelbeskattningsavtalet med . 7.2När skall s. k. fortsättningsförsäkring anses tecknad När anstäUd,för viUcen arbetsgivare har tecknat kollektiv tjänstepensionsförsäkring, avgårfrån sm tjänst utan att någon ny arbetsgivare "övertar" försäkringen,kan SPP bereda den anställde tiUfäUe att själv överta försäkringen som dåbrukar benänmas fortsättnmgsförsäkring. Detta förfarande sker på begiiran av försäkringsmspektionenoch arbetsmarknadens parter. Praktiskt går det tUl så att försäkruigen avgiftsmässigtlåses vid läget före avgången varefter försäkringsförmånerna inte kan höjas. Ensådan försäkring torde enligt utredningen betraktas som en privatpensionsförsäkring. Tveksamhet råder om en sådan försäkring skaU anses tecknadvid den tidpunkt då den försäkrade först 1976/77: 48 45 blevanmäld till inträde i SPP eller då försäkruigen formeUt övertas av den anstäUde.Problemet får praktisk betydelse eftersom bestämmelsen i 6 §ikraftträdandelagen innebär fördelaktigare avdragsregler för pensionsförsäkring,som har kommit ra till försäkringsgivarens huvudkontor senast den 20 januari1975, än för försäkring som har tecknats . Beskattningsresultatet kansåledes bli olika beroende på ora försäkringen skall anses tecknad vid den enaeller den andra lidpunkten. Enligtulredningens raening bör fortsättiiingsförsäkring anses tecknad vid dentidigare av de båda angivna lidpunkterna, dvs. när den försäkrade först blev anraäldhos SPP. Utredningen raotiverar detta stäUningstagande raed att en anstäUd somövertar en sådan försäkring inte har möjlighet att påverka försäkringenssammansättning och storlek. Försäkringen är i släUet helt beroende av vad somgäller enligt den ursprungliga tjänslepensionsförsäkringen. En omständighet,som indirekt visar alt övertagandet inle innebär en ny försäkring, är enUgtutredningen att SPP inte har möjUghet att göra någon ny hälsoprövning,vilket eljest regelmässigt sker när en ny pensionsförsäkring tecknas.Utredningen påpekar i detla sammanhang även att, om en arbetsgivare tecknarindividuell tjänstepensionsförsäkring för en anställd och den anstäUde senareövertar försäkringen, denna anses tecknad då arbetsgivarentecknade försäkringen. EnUgt utrednmgens mening saknas skäl för att behandla koUektivatjänslepen-sionsförsäkringar sora övergår tiU den anstäUde på annat sätt. Detfåtal remissinstanser som kommenterar betänkandet i denna del ansluter sig tillvad utredningen har anfört. 7.3Utfästelse om pension utöver aUmän pensionsplan lämnad senast den 31 december1975 Enligt8 § första stycket Utraftträdandelagen tiUämpas äldre bestämraelserbeträffande pensionsutfästelse som har lämnats skriftUgen senast den 31 deceraber1975. En arbetsgivare sora har gjort sådan utfästelse genteraol en anstäUd fåravdrag för hela den kostnad som svarar mot utfästelsen, alltså även för dendel av kostnaden sora raolsvarar förmåner utöver alhnän pensionsplan. Dennaavdragsrätt gäller beträffande aUa som var anstäUda i ett företag senast den 31deceraber 1975. Om utfästelsen innebär pensionsrätt på lönedelar utöver 20basbelopp, föreligger avdragsrätt för hela kostnaden för den som var anställdvid nämnda tid- 1976/77: 48 46 punkt,även om hans lön först senare koraraer att översliga 20 basbelopp. Utredningenkonstaterar att tfeksamhet råder huruvida en ny arbetsgivare skall tUlerkännassamma avdragsrält, som har tillkoinmit en tidigare arbetsgivare, i de fall dåen anstäUd som omfattas av den aktueUa beslämraelsen i ikraftträdandelagenbyter anställning eller . Enligt utredningens mening ärdet vid diskussion av denna fråga lärapUgt att skilja meUan å ena sidan de falldär anstäUning byts mom samma företag eller koncem och å andra sidan byte tUl anstäUningi helt fristående företag. Vadförst beträffar de faU då anstäUning byts inom samma företag eller koncem framhåUerutredningen att skattereglerna kan få olika konsekvenser i olika faU. Om flyttaingsker från en avdelning inom arbetsgivarföretaget tUl en annan forisätter saramapensionsutfästelse alt gälla, vUket medför att flyttainger inte får någraskattekonsekvenser i nu aktuellt avseende. Sker flyttningen däremot t. ex. tillett nystartat koncernföretag lär en ny pensionsutfästelse lämnas. I sistnämndafall torde enligt utredningen gällande regler innebära att den del av pensionskostnadensom går utöver allmän pensionsplan inte blir avdragsgill. EnUgt utredningensuppfattning är derma skUlnad i avdragsrätten olycklig, eftersom den inte kanmotiveras av skattepolitiska skäl och eftersom den anställde i båda fallen ävenefter bytet av anställning kan korama att ha i huvudsak samma arbetsuppgiftersom . Utredningen föreslår därför såvitt gäUer andra arbetstagare änarbetstagare-huvuddelägare att en tidigare lämnad utfästelse ora pensionutöver allmän pensionsplan skaU medföra avdragsrätt i samma omfattning somtidigare, även ora arbetstagaren byter anställnmg inom företaget eller koncemenefter den 31 deceraber 1975. Utredningenanser däremot uite att de särskUda skäl som talar för bibehållen avdragsrättvid byte av anställning inom sarama företag eUer koncem kan göras gäUande raed saramastyrka om den anstäUde övergår tUl en helt ny arbetsgivare. Det kan visserUgenenligt utrednmgen även beträffande dessa fall anföras, att det är naturligt attden som på gmnd av en före den 31 deceraber lämnad utfästelse har fått pensionsrättutöver aUraän pensionsplan skaU få behåUa denna vid byte av företag. Det skulledock enligt utredningens mening föra för långt att låta tidigare pensionsutfästelserfölja med en anställd vid byte tUl en helt ny arbetsgivare. Utredningen påpekaremeUertid att dess förslag i och för sig inte innebär något hinder för den nyearbetsgivaren att åta sig att utge pension i enlighet med en äldre utfästelse.Vad frågan gäUer är om den nye arbetsgivaren h(;lt eller endast delvis skallkunna trygga utfästelsen med obeskattade raedel. 1976/77: 48 47 Enklar raajoritet bland reraissinstanserna, t.ex. kammarrätten i ,försäkringsinspektionen, RSV, LO, , SACO-SR och TCO,förordar att ifrågavarande äldre pensionsutfästelser bör kunna tryggas med avdragsrältav en ny arbetsgivare också efter den anstäUdes övergång till förelag utanförkoncernen. Som skäl för en sådan lösning har bl. a. anförts att den även i skattemässigthänseende skulle ge uttryck för principen om arbetstagarens obundenhet av vissarbetsgivare samt att ett anstälhimgsbyle inte bör medföra försämrademöjligheter att få pensionsutfästelser tryggade. och , som i övrigt delar majoritetensuppfattning, pekar på ett annat problem som uppkomraer i detta sammanhang, nämUgenvad som gäUer i fråga om avdragsrätten för pensionslöfte utöver plan, som harlämnats före till en arbetstagare raed bestäraraandeinflytande, när denne senare genora Överlåtelse av aktiema förlorar dettainflytande. berör även de problera som uppkommer i det motsatta faUet,dvs. när en arbetstagare med bestäraraande inflytande har intjänat visspensionsrätt under tid då sådant inflytande saknades. 7.4Sambandet mellan avdrag för pensionsförsäkringspremier och de ändrade avdragsreglemaför egenavgifter 1975års lagstiftaing ora pensionsförsäkringar m. ra. innebär att den sora harinkomst som hänför sig till jordbmksfastighet eUer rörelse får göra avdrag för kostaadför premie för egen pensionsförsäkring med högst av sådan inkomst. Avdragberäknas högst på en sammanlagd A-inkomst sora motsvarar tjugo gånger detbasbelopp som enUgt lagen (1962: 381) ora allmän försäkring har bestämts förjanuari månad året närmast före taxeringsåret. Alternativt får avdragetberäknas tiU . järate av nämnda inkomster intiU en sammanlagd A-inkomstav . Avdrag beräknas i sin helhet antingen på den inkorast som skaUtas tiU beskattoing under beskattningsåret eUer på inkorast året närraastdessförinnan. Genomlagstiftamg infördes nya avdragsregler för egenavgifter ra.ra. 1975/76:178, SkU 1975/76: 68, rskr 1975/ 76:408, SFS 1976:460). Med egenavgifteravses socialförsäkrmgs-avgifter och allmän arbetsgivaravgift som utgår på egenföretagaresinkomster. De nya reglema iimebär att sådana avgifter fr. o. ra. 1977 årstaxering skall dras av som omkostnad i förvärvskäUan vid beräkning av inkomstav jordbmksfastighet och rörelse i stäUet för sora tidigare sora allraäntavdrag. Från inkomsten under visst beskattnmgsår medges ett schablonavdrag för egenavgifter.Detta avdrag avstäms senare raot de 1976/77: 48 48 definitivaavgifter som påförs på grund av Inkomsten i fråga. De nya avdragsreglerna för egenavgiflerkommer att raedföra att ulrymraet för avdrag för för privatpensionsförsäkring komraer att minska utora i de fall då inkorasten även efterschablonavdrag uppgår till mmst 20 basbelopp. Utrednmgenerinrar om att föredraganden i prop. 1975/76:178 om ändrade avdragsregler för egenavgifterhade påpekat att en överflyttning av avdragsrätten liU den inkomstbringande förvärvskäUaninte bara skuUe komma alt medföra en avgiftsmmskning utan alt även förmånssidanskuUe påverkas. Det hade sålunda framhåUits atl såväl den pensionsgrundandesom den sjukpenninggrundande inkomsten skulle komma alt beräknas på i principsamma sätt som för löntagare. De ändrade avdragsreglema för egenavgifterskulle därför i många fall komma att leda tUl att underlaget för iVTP minskade.Enligt utredningens mening är det olyckUgt om därutöver underlaget föravdragsrätt för premie för privat pensionsförsäkring skulle minska. Utredningenfömtsätter att någon inskränkning i avdragsrätten förpensionsförsäkringspremier inte var avsedd när den nya lagstiftningen om egenavgiftergenomfördes. Utrednuigenanser således atl det även i fortsättningen bör vara möjligl alt göra avdragför premie för pensionsförsäkring i samraa omfattnmg som innan lagstiftningenom nya avdragsregler för egenavgifter ge-norafördes. Ett sådant resultat kan enUgtulredningen uppnås på i princip två skUda sätt, nämligen antingen så atl försäkringsavdragetfår göras från inkomst av jordbruksfastighet och rörelse innan dessa inkomsterreduceras med schablonavdi-ag för egenavgifter eUer genom att försäkringsavdragetberäknas på nämnda inkomster efter schablonavdrag men raed en högre procentsatsän sora f. n. gäller. Ulredningen anser att en lösning enUgt det förstaalternativet är avsevärt lättare att genoraföra och att en sådan lösning också iinnebären säkrare raetod att uppnå önskat resultat. Utredningens förslag innebärdärför att avdrag för preraie för privat pensionsförsäkring skall få göras med30 % av inkomst av jordbruksfastighet och rörelse ökad med erhålletschablonavdrag för egenavgifter. EnUgt utrednmgens mening bör man vid beräkningav avdraget för pensionsförsäkruigar inte ta hänsyn tiU de korrigeringspostersom kan bli aktuella när schablonavdraget skall avstämmas mot de definitiva egenavgiftema. Blandremissinstanserna har LRF särskUt understmkit vikten av att förslaget genomförs.Förslaget tiUstyrks även av , Sverigesadvokatsamfund, SRS, och i Stockholmslän. 1976/77: 48 49 inlemotsätta sig förslaget, och godtar detta i prmcip men framhåller samtidigtatt förbundet därraed inte har tagit ställning tiU frågan huruvida inkorastenefter tillägg av schablonavdrag för egenavgifter utgör ett rättvisande underlagför beräkning av avdrag för pensionsförsäkringspremier. Förslagetavstyrks däremol av RSV, LSK och LO. RSV anser del inle nödvändigt attkomplicera lagstiftningen och dess tillämpning med justeringar av detla slag.LO framhåller bl. a. alt förslaget strider mot syftet alt uppnå likställighetmellan rörelseinkomster och lönlagarinkoras-ter. Utredningenhar ägnat del praktiska taxeringsarbetet och kontrollfrågorna slor uppraärksarahel.Utgångspunkten för laxeringsarbelet bör enligt utredningen vara elt särskilt forraulär,avsett all biläggas deklarationen. Arbetsgivaren skall enligt forrauläretlämna grundläggande upplysningar om sina pensionsutfästelser och sättet förderas tryggande. Ett utkast till formulär har inlagils i betänkandet. uppfattning torde en sådan uppgiflsskyldighel redan följa av beslämmelsemai 25 och 26 §§ TL. Vidare föreslås vissa redaktionella ändringar i 30 § 2 mora.TL till följd av utredningens förslag till ändringar i KL. Föratt ytterligare underlätta laxeringsarbelet och taxeringskontrollen föreslårutredningen dessutom att försäkringsgivare skall åläggas att lärana intyg i defall då arbetsgivare tiUärapar pensionsplan. En bestäraraelse om sådan uppgiflsskyldighelbör enligl utredningen tas in i ett nytt fjärde moment till 30 § TL. RSVtillstyrker i princip utredningens förslag i denna del. ,grossist förbund och ifrågasätter däremot orauppgiftema behöver infordras . Sistnäranda reraissinstanser anser liksorabl. a. försäkringsinspektionen och attutkastet till formulär behöver bearbetas ytterligare. 8 Ikraftträdande 8.1 Utredningen Utredningenerinrar om att det i direktiven har framhållits att det är önskvärt attlagstiftning i den fråga som har påkallat prövning av dvs.bibehållen avdragsrätt för tryggande av pensionsåtagande som iimebär mindreavvikelse från allmän pensionsplan kan tilläm- 4 1976/77.1 saml Nr 48 1976/77: 48 50 pasredan vid taxering. Ulredningen anser det angeläget att även övrigafrågor som behandlas i betänkandet får en snar lösning. Med hänsyn härtUlföreslås att förslagen i deras helhel tUlämpas första gången vid 1977 årstaxering. Ibelänkandet påpekas att jordbrukare, innehavare av enskild firma, delägare ihandelsbolag etc. intill utgången av har haft rätt att tecknaförsäkringar som uppfyUde då gällande krav på pensionsförsäkring. För attåstadkomma en likformig behandling av alla rörelseidkare oavsett företagsformbör enUgt utredningen den föreslagna altemativregeln om avdrag för kostnad förIjänslepensionsförsäkring med högst av utgiven lön tiUämpas inte endast pånytecknade individueUa tjänstepensionsförsäkringar ulan även på sådanaförsäkringar som omfattas av viUkoren i punkt 1 av anvisningarna lill 31 § KLi dess lydelse före . Speciellaövergångsproblem föreligger enligt utredningen i fråga om arbetstagare-huvuddelägare.Enligt 8 § andra stycket ikraftträdandelagen skulle beträffande dessa arbetstagarevissa bestämmelser lagstiftning tUlärapas redan vid laxering.Detta gäUde beträffande reglema om avsättning till stiftelse eller konto i defall då räkenskapsåret har avslutats efter och i fråga om avdragför för tjänstepensionsförsäkring när ansökan har inkommit tiU försäkringsgivarenshuvudkontor efter . De av utredningen föreslagna reglernainnebär för dessa fall viss utvidgning av avdragsrätten särat en ändradterminologi och en redaktionell överarbelning av lagstiftningen. mening bör det inte raöta något hinder att tUlämpa de nyareglerna redan såvitt avser taxering, där så är möjligt. Någotsärskilt skäl att medge extraordinär besvärsrätt i de fall då laxeringredan har vunnit laga kraft anses emellertid inte föreUgga. Utredningenfrarahåller all den i prop.