prop · G00374 · 1976-12-31 00:00:00 — Dennuvarande beredskapen, anser uiredningen, baseras i slor utsträckning påplanläggning för utnyttjande av landels produktionsresurser saml påberedskapslagring av främst induslriråvaror, råolja och oljeprodukter, livsmedeloch vissa viktiga råvaror för jordbmkets behov m. m. Utvecklingstendensernatalar för alt beredskapsåtgärder av i slort sett samma slag som de vidtagnaär nödvändiga också i framliden. Del ärenligl uiredningen angelägel atlsärskild uppmärksamhet kontinueriigt ägnas åt utvecklingen av vårt näringsliv ifråga om sådan produktionskapacitet som är av särskild betydelse för vårtoberoende och för vår försörjningsförmåga vid avspärrning och krig. Närdet gäller principerna för att fastlägga erforderlig uthållighet anseruiredningen att planeringen främst bör inriktas på all säkerställa enomställning av samhället lill en krishushållning. Beredskapslagringen börinriktas på all säkerställa behoven samt på Prop.1976/77:74 153 försörjningenunder rned råvaror, komponenter m, m. som inte itillräcklig omfattning finns alt tillgå inom landet. För en krigssituation böruthålligheten dimensioneras utgående från såväl del miliiära försvarets som dettoiala samhällets behov. Med denna inriktning av beredskapsålgärderna är detenligl utredningen angeläget att en reglering av produktion, handel ochkonsumtion snabbi kan genomföras i elt tidigt skede under en framväxande kris. Utredningen anser att livsmedelsproduktionen skallkunna ställas om till huvudsakligen självförsörjning. Genom främstberedskapslagring bör säkerställas tillgång på sådana produktionsresurser sominte finns att tillgå inom landet och som erfordras dels underomslällningsperioden, dels för att nå erforderiig uthållighet i övrigt från deutgångspunkter som utredningen har förordat som grund för planeringen. 1jordbruksnämndens programplan föreslås bl, a. utökad lagringav importeradelivsmedel och fodermedel. Mängden av vissa nu lagrade livsmedel som producerasinom landet föreslås däremot kunna reduceras. Vidare föreslås kraftigt utökadlagring av kvävegödselmedel och bekämpningsmedel medan lagren av vissa andragödselmedel minskas. Utredningen tillstyrker såväl en ökad lageruppbyggnad somen omstrukturering av beredskapslagringen. Önskemålsom i skilda sammanhang har framkommit om alt skapa lager för internationellbiståndsverksamhet eller för atl under fredstid fylla ut ett försörjningsbehoveller möjliggöra exportförsäljningar bör enligt utredningens mening inlelillgodoses inom ramen för den på säkerhetspolitiska grunder erforderiigalageruppbyggnaden inom det ekonomiska försvarel. Bland övriga beredskapsålgärder betonar utredningenbelydelsen av att påbörjad revidering av behövliga ransoneringssystem fullföljsoch atl en god beredskap i fråga om jordbrukets blockorganisation upprätthålls. Försörjningenmed beklädnad bör enligl uiredningen främst genom handels- ochproduktionsplanläggning, förberedelser för förbrukningsreglering samtberedskapslagring av importvaror tryggas så atl motslåndsförmågan ochsamhällets viktigaste funktioner kan vidmakthållas i de lägen då vi helt ellerdelvis blir hänvisade till egna försörjningsresurser. Utredningen framhåller all den närmare analys avuthållighet och försörjningssiandard inom beklädnadsområdel som f n. pågår inomregeringskansliet bör medföra att statsmakterna kan erhålla ett förbätlralunderlag för slällningslagande på detta område. Uiredningen bedömer atl beklädnadsindustrin underde närmaste åren kommer atl möta stora svårigheier till följd av bl. a. deninternationella konkurrensen. När del gäller produkiionsförutsätiningarna bedömeruiredningen att den typ av statligt försörjningsberedskapsstöd i form av bl. a.avskrivningslän och lånegarantier som har tillämpats kan behövaanvändas också . En nära samordning av näringspolitiska,sysselsätt- Prop.1976/77:74 154 ningspolitiskaoch försörjningsberedskapspoliliska åtgärder är enligt utredningens meningnödvändig. De förslag som lämnas i ÖEF;s programplan i frågaom beredskapslagring och andra beredskapsåtgärder för alt kunna mötaavspärrning och krig bedömer utredningen utgöra en lämplig inriktning avverksamheten. Med hänsyn till den bedömda utvecklingen inombeklädnadsindustrin ställs enligt utredningen slora krav på aktualitet iplaneringsunderlaget. Förändringar i den inhemska produktionskapaciteten anseskontinuerligt behöva följas. Försök med ersättningsmaterial, andra säll alltäcka behoven eller atl utnyttja maskinkapacileten torde i fortsättningen kommaalt ha slor betydelse för möjligheterna all upprätthållaförsörjningsberedskapen. Denna verksamhel bör ges hög prioritet i den fortsattaplaneringen. Försörjningen med bränslen och drivmedel m. m. börenligl uiredningen genom förberedelser för förbrukningsreglering, aktivering avinhemsk ersätiningsproduktion saml beredskapslagring av importvaror tryggasför totalförsvarsfunktionerna och befolkningen i sådan omfattning atlmotslåndsförmågan och samhällets viktigaste funktioner kan vidmakthållas. Utredningen har avseende beredskapsplanering inombränsle- och drivmedelsområdena för fredskriser, avspärrning och krig funnitatt såväl oljelagringskommittés förslag som förslagen i ÖEF:sprogramplan i allt väsentligt står i överensslämmelse med de riktlinjer föruthålligheten som utredningen lidigare har redovisat och tillstyrker därförförslagen. Behoven av olja fortsätter uiredningen kan i enkris- eller krigssituation endast i begränsad omfattning lillgodoses genomulnyltiandet av inhemska ersältningsråvaror. Därför rekommenderas fortsaltforsknings- och utvecklingsarbete samt försöksverksamhet i syfte alttillvarata olika möjligheter till inhemsk ersätiningsproduktion. Utredningen anser även atl de förslag som iprogramplanen framförs belräffande behov av beredskapsålgärder inomelkraftomradet ligger väl i linje med de allmänna rikllinjer för ulvecklingeninom energiområdet som utredningen har förordat i sitt försia betänkande. Enöversyn av bestämmelserna gällande försvarsberedskapen inom detta områdebehöver dock göras för att säkra tillgången på sambandsmateriel hoskraftproducenterna. Varuförsörjningen inom området övriga.försörjningsviktiga varor bör enligt utredningen främsl genom handels- ochproduktionsplanläggning, förberedelser för förbrukningsreglering samlberedskapslagring av importvaror tryggas så atl motståndsförmågan ochsamhällets viktigaste funklioner kan vidmakthållas i de lägen då vi hell ellerdelvis blir hänvisade lill egna försörjningsresurser. Det stora antaletingående varor, ullandsberoendel och antalet delbranscher samt den snabbaulvecklingen inom dessa släller höga krav på uppföljning och bevakning avområdei. Del anses sannolikl alt den svenska indusirin inommetall-, gummi-, plasl-och kemikalieområdena efter en viss omställning kantillgodose större delen av erforderiig försörjning under förulsällning allbehövliga råvaror, utbytes- 1976/77:74 155 komponenter,reservdelar, utbildad, arbetskraft m. m, finns att tillgå, lämnas förslag till beredskapslagring av råvaror,halvfabrikat och vissa färdigvaror. Uppbyggnaden av beredskapslager av sådanavaror för kemi- och plastbranscherna saml material för tryckning av tidningarm. m. för del psykologiska försvarels behov prioriteras av ÖEF underprogramplaneperioden. tillstyrker denna inriktning. Frågor rörande behovet av ulbyteskomponenler ochreservdelar bör enligl utredningen ägnas ökad uppmärksamhet i del fortsattaplaneringsarbetet. Föratl öka möjligheterna atl motverka de negativa följderna av ett importbortfallav viktiga legeringsmeialler föreslår ÖEF i programplanen all ettfredskrislager av i försia hand mangan, krom, koppar, kobolt och vanadin byggsupp. anser atl en uppbyggnad av ett fredskrislager avmetaller från säkerhetspolitiskt instabila områden, som svarar för en slor delav väridsproduktionen, är motiverad och bör övervägas i den fortsattaplaneringen. Försörjningen med transporier bör enligl uiredningentryggas för totalförsvarsfunktionerna och befolkningen i sådan omfattning attmotslåndsförmågan och samhällets viktigaste funktioner kan upprätthållas. Närdel gäller transportsamordning och landsvägstransporter anser utredningen allstudier bör bedrivas kontinueriigt och planläggningen sländigl hållas aktuell.Planläggningen för förbrukningsreglering av flytande drivmedel bör ges ensådan flexibilitet att den är snabbi och enkelt tillämpbar både i fredskriseroch i avspärrnings- och krigssituationer. Utredningen anser beträffandedelprogrammen järnvägstransporter och vägar att föreslagna beredskapsåtgärderär lämpliga. Uiredningenkonstaterar atl uthålligheten och underhållssäkerheien inomde\r>ro%rammel.flygtransporter är lägre inom det ekonomiskaförsvarels övriga program. Uiredningen förordar en uppbyggnad av uthållighetoch underhållssäkerhet inom flygtransportområdel i huvudsaklig överensslämmelsemed de i programplaneringen lämnade förslagen. För delprogrammel sjötransporter föreslås iprogramplanen främst åtgärder för atl under beredskap och krig underhålla försjöfarten erforderliga farleder och för att i erforderlig omfattningupprätthålla driften vid . Försvarsutredningenunderstryker betydelsen av atl behovet av beredskapsåtgärder inom delta för vårförsörjning väsentliga delprogram genomlyses avseende såväl inriklning somomfattning av verksamheten. Utredningenhar vid granskningen av programplaneringen inom delprogrammen arbetskraft,penningmedel, och betalningsjörmedling samt postal kommunikation funnil all deförslag lill beredskapsåtgärder som lämnas i huvudsak ligger i linje med denallmänna inriktning av planeringen inom dessa områden som försvarsutredningenförordar. Vissa eftersläpningar råder enligt uiredningen inomarbelskraftsfunk-tionen avseende såväl den översiktliga planeringen ochpersonalplanlägg- 1976/77:74 156 ningensom utbildning av vapenfria tiänsteplikliga och av personal inom frivilligorganisationerna,Uiredningen betonar betydelsen av alt rådande eftersläpningar snarastelimineras och anser atl problemen med de vapenfria tiänsteplikiigas ulbildningm. m, snarasi bör lösas samt att utbildningen av personal inomfrivilligorganisationerna bör utökas lill sin omfattning. 1 sina ekonomiska överväganden anförförsvarsutredningen bl.a, följande. När del gäller koslnader för en sådan förstärkningav försörjningsberedskapen som uiredningen uttalat sig för, måsle bedömningarnamed nu tillgänglig informalion bli av relativi översiktlig art. Utöver deställningstaganden som försvarsutredningen gjort i anledning avprogramplanerna finns även förslag väckta i annan ordning. Utredningen harsålunda tillstyrkt förslagen års oljelagringskommitté. Resursbehovenhärför sammanfaller delvis i tiden med förslagen i programplanerna, delvisuppstår resursbehovet . Utredningen har vidare underhand inhämtat attdet pågår utredningsarbete inom beträffande behovet av stödåtgärderlill beklädnadsindustrin. F n är därför underiagel för ett ställningstagandelill del totala resursbehovet för det ekonomiska försvaret under kommandefemårsperiod ofullständigt. Beträffande planeringen för främst fredskriseranser uiredningen att de enligt anvisningarna inplanerade resursbehoven är altse som konsekvenser av redan fattade beslut, Uiredningen underslryker vikten avall fredskrislagringen av olja ges den av oljelagringskommiltén föreslagnaomfattningen, så att de för avspärrning och krig avsedda reserverna ej behövertas i anspråk för alt uppfylla lagringsålaganden enligl delinternalionella energiprogrammel (lEP). Huruppbyggnaden av del fredskrislager av metaller som av utredningen befunnitsmotiverad skall finansieras bör bli föremål för särskilda överväganden. Härvidanser utredningen atl man bör beakta de förslag lill finansiering avfredskrislagring, innebärande fördelning av kostnaderna mellan förelagen ochslaten, som lagts fram av försörjningsberedskapsutredningen (SOU 1975:57), Vad gäller planering för avspärrning och krigförordar utredningen atl de föreslagna ålgärderna, i fråga om verksamhel somfinansieras över stalsbudgeten, genomförs inom en planeringsram för perioden1977/78-1981/82 om ca, 2 300 milj. kr. Uiredningenförordar härvid en medelsfördelning på olika program i huvudsak enligtgenomförd programplanering. Inomden förordade planeringsramen bör inrymmas erforderiiga ålgärder för atltillgodose de förslag som har angetis som särskilt betydelsefulla inom de olikaprogrammen. Sålunda förulsätler uiredningen atl erforderiiga resurser avdelasunder programplaneperioden för atl förstärka studie- och planeringskapacitelenvid berörda myndigheter. Prop.1976/77:74 157 Uiredningen förutsätter vidare att utbildningen avpersonal inom frivilligorganisationerna och av vapenfria tiänsteplikliga gesden omfattning som erfordras för att tillgodose krigsorganisatoriska behov, Iplaneringsramen inkluderar uiredningen bl, a, anskaffning av malerial förtryckning av tidningar m. m. För fortsatt statligt stöd till inhemsk beklädnadsindustrihar uiredningen i planeringsramen inle inkluderat sådana ytterligare ålgärdersom kan komma att aktualiseras med anledning av pågående utredningar rörandeden fortsatta utvecklingen inom denna bransch. Det resursbehov som kan uppståuiöver i programplanerna beräknade kostnader för oljelagring m. m, till följdav oljelagringskommit-léns förslag ingår inte heller. Finansieringen av åtgärder förförsörjningsberedskapen är delad mellan siat och näringsliv inklusiveaffärsdrivande verk. har vid sina överväganden kringresursbehoven utgått från atl näringslivets åtaganden även fortsättningsvis fåren omfattning som korresponderar med de av utredningen föreslagna ålgärderna. 1976/77:74 158 9.1Det ekonomiska försvarets fortsatta utveckling Del ekonomiska försvaret bygger i allt väsentligtpå de resurser som samhället har i fredslid. Planläggning och övrigaberedskapsåtgärder i fred inriktas på alt göra det möjligt alt vid krig,avspärrning eller annan kris tillhandahålla de varor och tiänster som behövs förlandets försörjning och försvar. Del ekonomiska försvaret innefattar alla depersonella och materiella resurser saml all den verksamhet i övrigt som behövsför atl uppnå en tillfredsställande försörjningsberedskap. Sålunda ingårberedskapsåtgärder som bl. a, berör råvaruproduktion, industriell förädling,handel, försörjning med energi och arbetskraft, transporiverksamhel,väghållning, post- och bankväsende m, m. Beredskapsplaneringenbygger på principen atl den som ansvarar för en viss fördel ekonomiska försvarelbetydelsefull verksamhet i fred också skall ha ansvar för denna verksamhet ikrig och kris. Härigenom möjliggörs en smidig övergång från freds- tillkrigssamhälle. Överstyrelsen förekonomiskt försvar (ÖEF) svarar för densamordning som behövs samt för sådana ålgärder som inte naluriigen faller inomannan myndighets ansvarsområde. Chefen för försvarsdepartementet har tidigare dennadag redogjort för de mål som gäller för totalförsvaret. 1 Programplan för ekonomiskt försvar föreslår ÖEFallmänna mål för det ekonomiska försvaret atl gälla tillsammans med dem somgäller för totalförsvaret. ÖEF formulerar det ekonomiska försvarels mål påföljande sätt. Det ekonomiska försvaret skall, med en eflerförhållandena anpassad försörjningssiandard. irygga försörjningen för delsvenska samhället om vi hell eller delvis blir hänvisade lill egnaförsörjningsresurser. Tillgången på oundgängligen nödvändigaförnödenheter och tiänster skall säkerställas genom en väl avvägd beredskapinom och mellan de olika försörjningsområdena. Det ekonomiska försvarets resurser skall kunnasättas in på del säll som i varje enskilt läge bedöms ge den bästa effekten,när det gäller att mildra påfrestningarnas konsekvenser för landet. Resursernaskall härvid fördelas med beaklande av att befolkningens, de olikasamhällsfunktionernas och lotalför-svarsmyndigheternas behov av resurser kanförändras efler hand som ett kris- eller krigsläge utvecklas. Jag kan föregen del hell slälla mig bakom denmålformuleringen,som ÖEF sålunda har gjort. Dep/flrtpr/ngs/orwwär/wwgorsom gäller för det ekonomiska försvaret skiljer sig påflera sätt från vad som gäller fördel miliiära försvarel och civilförsvaret. Prop.1976/77:74 159 Avgörandeför våra möjligheter att upprätthålla vikliga samhällsfunktioner under kriseroch krig är det svenska samhällets resurser och i synnerhel näringslivelskapacitet och dess förmåga till snabb anpassning och omställning vid olikakrissituationer. Staten förfogarbara delvis över dessa resurser i fredslid,Inle heller kan näringslivels ulveckling på kort sikl nämnvärt påverkas.Verksamheten i fred inom del ekonomiska försvaret beslår lill väsentliga delarav åtgärder som syflar lill att i krissituationer möjliggöra fortsalt nödvändigverksamhet i det svenska samhället samt all i krig stödja våraförsvarsansträngningar. har bedrivits försök medlångsiktsplanering inom det ekonomiska försvaret. Skillnaderna iplaneringsförutsättningar i förhållande till det miliiära försvaret ochcivilförsvaret har påverkat försökens ulformning. Studier av det svenskasamhällets förändring har intagit en särskilt framträdande roll. Översiktligabedömningar rörande behov av beredskapsåtgärder i ett 15-årigt tidsperspektivhar erfordrats men huvuddelen av del ekonomiska försvarets försök medlångsiktsplanering har skell inom en femårig planeringshorisont. ÖEF ulgår i sin programplan från alt försöken medlångsiktsplanering kommeratt permanentas och bedrivasi former som ansluler till dem som har gällt . 1974års försvarsutredning konstaterar atl försökenmed långsiktsplanering har skapat förutsättningar för förbättrad samordningsåväl mellan myndighelerna inom del ekonomiska försvarel som mellan ekonomisklförsvaroch övriga delar av totalförsvaret samt all såväl perspektivsludier somprogramplaner har utgjort en god grund för utredningens överväganden. Även jag anser atl försöken har givit godaerfarenheter. Jag avser alt efter en utvärdering återkomma med förslag till enmera definitiv utformning av den långsiktiga studie- och planeringsverksamheteninom del ekonomiska försvaret. har beredskapsverksamheten inom detekonomiska försvarel i ökande omfattning inriktats mol att förstärka vårförsörjningsberedskap mot s. k. fredskriser. Fredskriser har sill upphov ihändelser ulanför vår kontroll. Dessa kan bl. a. orsakas av dels relativtlokalt bundna väpnade konflikier eller andra kriser, dels vissa ländersmedvelna agerande (genom atl t. ex. begränsa utbudet av varor) för altförbättra sin position antingen i det globala handelsutbytet eller i någotannat politiskt avseende som inte direkl berör . anser all begreppet fredskrisbör skiljas från en situation där kriser och konflikter föranleder medvetnaåtgärder, selektivt riktade mol med syfle all uppnå politiska fördelargentemot oss. En sådan situation jämställs i planeringen med enavspärrningssiluaiion. Utredningen anser vidare all en särskild planering förfredskriser svarar mol både näringspolitiska och säkerhetspolitiska krav. Ävenjag anser all med begreppet fredskris bör avses ett läge, då normal 1976/77:74 160 fredsslandardinle kan upprätthållas i produktion, sysselsättning, export och konsumtion pågrund av importbortfall av en eller flera försörjningsviktiga varor utan atldet är krig eller krigsfara i landei eller i vår nära omvärid. Fredskriser börockså skiljas från sådana knappheissituationer, konkurrenssituationer ochhandelsstrukluromvandlingar som är sländigt återkommande i del inlernalionellahandelsutbytet samt från situationer där kriser och konflikter föranledermedvelna åtgärder, selektivt riktade mot med syfte att uppnå politiskafördelar gentemot oss. Ambitionsnivån när det gäller alt möta fredskriserbör vara atl så långl möjligl upprätthålla normal fredsstandard samt altundvika stömingar i viktiga samhällsfunktioner. Vid planering och redovisning av kostnader m, m.bör åtskillnad göras mellan å ena sidan den säkerhetspolitiskt motiveradeberedskapslagringen för krig och avspärrning och å andra sidanberedskapslagringen för främst fredskriser, ÖEF framhåller i Programplan förekonomiskt försvaratt det ekonomiska försvaret skall ha en uthållighet som motsvarar dels bedömdastörningar i vår utrikeshandel med beaktande av de krav på försörjningssiandardsom erfordras i olika kris- och krigsskeden, dels den uthållighet, som dimensionerasav befolkningens, de olika samhällsfunktionernas ochtotalförsvars-myndigheternas behov av varor och tiänster. beträffande fredskriser har ÖEF iprogramplaneringen utgått från följande krav på uthållighet nämligen 1, inomprogrammen Beklädnad och Energi samt delprogrammet Kemiska produkler m. m. - tre månaders normal förbrukning av syntetiskafibrer, oljor och petroke- mikalier. 2. inomdelprogrammet MetaUer m. m - enmånads normal förbrukning av legeringsmetaller. Beredskap mol avspärrning och krig skall enligt ÖEFutformas med beakiandeav del miljöunderiagsom har utnyttjats iprogramplaneringen. Vid avspärrning skall enligt ÖEF gynnsamma förutsättningarsäkerställas för atl reorganisera näringsliv och samhälle (eflerkristid)då handelsförbindelserna successivt återupptas. För tiden efter ell krig skallbefolkningens överievnad säkras. Uthålligheten avseende livsmedel, beklädnadsvaror,bränsle och uppvärmning samt läkemedel m. m. jämte de stödfunktioner somerfordras för verksamheten inom dessa områden t. ex. deras energibehov skalldärför sättas högre än inom övriga områden. Försvarsulredningensuppfattning om målen för uthålligheten ansluler sig 1976/77:74 161 till ÖEF:s, När det gäller grundema för dimensionering avuthålligheten avseende avspärrning' och krig bedömer utredningen atl de kris-och angreppsfall som utnyttjats i programplaneringen bör kunna utnyttjas vidöverväganden rörande del ekonomiska försvarels uthållighet. När del gäller principema för attfastlägga nödvändig uthållighet anser utredningen vidare att planeringen främstbör inriktas pä all säkerställa en omställning av samhället lill enkrishushållning. Beredskapslagringen bör inriktas på att säkerställa behovenunder en omslällningsperiod samt på försörjningen under en längre krisperiodmed råvaror, komponenter m, m, som inle i lillräcklig omfattning finns alltillgå inom landei. Vid granskning av ÖEF:sperspeklivstudie del 2 framkom behov av att genom studier ytterligare belysa depåfrestningar på vår försörjningsberedskap som tiden efter en avspärrningeller ett krig kan medföra, ÖEF fick därför av min företrädare iuppdrag att i samarbele med övriga berörda myndigheter bedriva studier rörandebehovet av beredskapsåtgärder för efterkris- och efterkrigstid. anser att delär angeläget alt dessa studier fullföljs och att resultaten härav på lämpligtsäll las lill vara i den fortsalla planeringen. Jag återkommer till delta i detföljande. Fredskriser orsakas i regel avgeografiskt eller marknadsmässigt begränsade händelser. När det gäller fråganefter vilka principer målen för uthålligheten för fredskriser skaW fastställasharjag därför uppfattningen att uthålligheten skall fastställas för inomrespektive program berörda varor eller varugrupper. Härvid skall hänsyn laslill dels hur sannolikl del är alt en fredskris kan inlräffa, dels lill deneffekt på främst sysselsättningen som elt importbortfall skulle medföra. Jag ålerkommer lilluthållighelsmålen belräffande fredskriser i samband med den programvisainriktningen. I likhei med ÖEF och försvars utred ningen anser jag alt målen för uthålligheten./ör avspärrning och krig skallfastställas mot bakgrund av ell för totalförsvaret gemensamt underiag och altdessa mål skall uiformas på följande sätt. Vid planeringsperiodens slut skallhuvuddelen av del ekonomiska försvarel kunna klara de påfrestningar på vårförsörjning som en cirka ettårig avspärrnings- eller krigssituation kanmedföra. De s, k. miljöbeskrivningar som har utnyttjats i programplanearbeietulgör goda exempel på sådana avspärrnings- och krigssituationer. Fortsallasäkerhetspolitiska studier bör medföra alt underiagel i delta avseendeytterligare förbättras. 1 planeringsarbetet inom det ekonomiska försvarelskall dock inte möjligheterna av avspärrnings- och krigssituationer av annanlängd uteslutas.