prop · G00387 · 1976-12-31 00:00:00 — log i sittbetänkande Boken upp insatser för läs-handikappades litteraturt'örsörjning ochuttalade därvid sin sympati 1972 framlagda förslag i utredningen sominnebar all staten skulle ta över ansvaret för punktskrifts- ochtalboksbiblioteket samt studieliiteratursektionen inom dåvarande DBF:sbiblioteksverksamhet. Vidare föreslogs i allmänna termer en ökning avnyförvärvsnivån samt en utökning av informationsverksamheten. Utredningen föreslog i skrivelseden till att staten skall ta över ansvaret för dåvarande D B F: s punktskrifts- och talboksbibliotek saml fördriften och utvecklingen av dessa bibliotek (Jfr 3.5.3). Utredningen redovisar i belänkandetalt av en undersökning gjord inom SÖ framgår att av den totalabokutgivningen utgörs av böcker som har ringa efterfrågan blandgenomsnittsläsare eller som inte kan föras över till band. Samma bedömning hargjorts av SRF:s bibliotek. Utredningen anser att synskadade -barn såväl som vuxna - skall ha samma tillgång till böcker som den seendegenomsnittsläsar-en vilket motsvarar av den totala bokutgivningen elleruttryckt i 1974-års utgivning 1976/77: 87 22 ca 1 800 titlar. Denna ambitionsnivå för fram ställningenav talböcker bör var-a uppnådd . För budgetår-et 1977/78 r-äknar utr-edningenmed att ca 1 000 titlar skall framställas. Även tidigare utgivna böcker börför-as över till band. Utredningen föreslår att den årliga omfattningen fördenna framställning bör uppgå till ca 200 titlar. Även framställningen av punktskriftsböcker bör ökas kr-aftigt. Under den närmaste fernår-sperioden börbiblioteket ges möjligheter att förvärva 300 titlar i punktskrift varje år.Titlarna bör väljas ur såväl den årliga som tidigare års bokutgivning. Vidurvalet bör särskilt beaktas synskadade bar-ns och ungdomars behov av godaböcker på punktskrift. bör ha till uppgift attfortlöpande ge information om sin verksamhet. Det bör ge ut kataloger isvar-tskrift och på punkt över sitt bestånd av litteraUrr på band och punkt.Katalogerna bör tillställas folkbiblioteken som också i övrigt bör informer-asså att de i sin tur kan informera låntagarna. bör även lämnadirektinformation till synskadade och dövblinda genomhandikapporganisationernas tidningar. Utredningen föreslår vidare alt dendel av e le v bi bl i ot eke t vid som inte avser synskadadeelevers läromedel bör samordnas med del centrala specialbiblioteket så attdetta får ansvaret för all utlåning i landet av böcker i punktskrift. Arbetsgruppen för SRF.s bibliotek Efter regeringens bemyndigandetillsatte chefen för utbildningsdeparte-menlet en särskildarbetsgrupp med uppgift att göra de ytterligare utredningar som behövs för- ettställningstagande till förslaget om en ändring av huvudmannaskapet för-dåvarande DBF:s bibliotek. Gruppen har också i uppdrag att studeraförutsättningama för en större produktion av punktskrifisböcker och talböckerinom SRF. Enligt riktlinjerna för grirppens arbete skall övervägandenaredovisas till senast den . Gruppenbiträds i sitt arbete av en särskild projektgrupp inom statskontoret. Arbetsgruppen har i en skrivelse den9 meddelat att de aktuella pr-oblemens kar'aktär inte har gior-tdel möjligt att pr-esentera något förslag i huvudriiannaskapsfrågan till den 1februari. Ar"betsgruppen avser att fortsätta sitt arbete ochr-äknar med all kunna presentera ett förslag med en förändring avhuvudmannaskapet för fr. o.m. budgetår-et 1978/79. I sin skrivelse redovisararbetsgruppen vidare att slaiskoniorets undersökningar visar att punktskrifts-och talboksproduktionen inom SRF under /78 bör kunna klara enfi-amställning av böcker av den omfattning som handikapputredningen harförordat. Statskontorets projektgrupp har gjort en noggrann analys avkostnaderna vilka under hand har tillställts departementet. Vidare har projektgruppenunder hand redovisat en översiktlig bedömning av personalbehovet till följd avden högre förvärvsnivån. Prop.1976/77: 87 23 SÖ startade i samarbetemed dåvarande DBF en försöksverksamhet med lokal inläsningsljänst försynskadade vid sju länsbibliotek. Försöket innebär att synskadade kan fåmater-ial inläst på band. I första hand vänder man sig till yrkesverksammasynskadade men även andra såsom synskadade verksamma i kommunala organ och iföreningar samt deltagare i studiecirklar kan använda servicen. Material somläses in är tidnings- och tidskriftsartiklar, avsnitt ur fack- ochuppslagsböcker, material för studiearbete, broschyrer, stenciler, skrivelseroch informationsmaterial. Hela böcker har i princip inte lästs in.Erfaienheterna visar på ett stort behov av inläsning av såväl allmäntinformationsmaterial från myndigheter, organisationer etc. som material avfackkaraktär. Bidrag till försöksverksamheten har utgått från SÖ och statenskulturråd. Försöksverksamheten har avslutats och SÖ avser att lägga fram enredovisning av projektet . Utredningen refererar till SÖ:sförsöksverksamhet och redovisar som sin uppfattning att inläsningstjänst böranordnas över hela landet. Den skall tillgodose individuella behov och skall fåanlitas utan onödiga begränsningar. Kostnaderna för verksamheten bör täckas avbibliotekens huvudmän. 2.6 Radio och television framhåller attradion och televisionen på ett revolutionerande sätt har ökat människorskulturella möjligheter. Delta medför ett stort ansvar för SverigesRadio. Progr-amverksamhe-len måste ha ett varierat innehåll och tillgodoseskiftande intressen. Utredningen konstaterar attSveriges Radio gör betydande insatser för handikappade. Som ettexempel redovisas att en särskild arbetsgrupp inom företaget har belyst dedövas och hörselskadades problem alt ta del av programverksamheten. Ett annatexempel är den ökade andelen texlsalta TV-program. pekas dock på all1975/76 var av de svenska TV-programmen texlsalta vilket innebäratt döva i stor utsträckning står utanför svensk kultur och information ilelevesio-nen. Den spridning som radion ochtelevisionen har ger stora delar av landets befolkning tillgång tillinformation och gemensamma upplevelser. Det är angeläget att även handikappadekan ta del av programmen. Utredningen anser alt frågan om radions ochtelevisionens tillgänglighet för handikappade är så viktig att den bör markerast. ex. i ett nytt av- 1976/77: 87 24 tal mellan staten och . Vidare föratsällsatt radioutredningen beaktar denna fråga i sill arbete. redovisar attnya system för överföring av text till TV-mottagare håller på att utvecklasvilket kommer att öka programmens tillgänglighet för döva ochhör-selskadade. Så länge sådan s. k. selektiv texlsätlning inte tillämpas börsvenskspråkiga program i ökad omfattning textsättas enligt nuvarande metoder.Målet bör var"a att erbjuda text till alla program som kan textsättas ochatt vid t. ex. direktsändningar använda teckentolkning. Som uttryck för dengrundsyn utredningen företräder redovisas all man avstyrkt bl.a. förslag iriksdagsmotioner om alt döva skall befrias från TV-avgift. För sin del anserutredningen att handikappade både skall få service och betala avgift förservice på samma sätt som andr-a. 1 det konkreta fallet är det inte avgiftenulan programmens tillgänglighet som bör förändras. För stora grupper hörselskadade kanolika tekniska hjälpmedel öka möjligheterna att tillgodogöra sig radio- ochTV-programmen. Många av dessa hjälpmedel kan erhållas utan kostnad frånlandstingen. Del är viktigt att informationen om olika hjälpmedel förbättras.Genom en bättre teknisk kvalitet på mottagningsapparaterna. genom minskatbakgrundsljud och genom tydligare mun- och läpprörelser hos medverkande kan denhörselskadade lättare ta del av programmen. Utredningen föreslår attkonsumentverket får till uppgifl all bevaka radio- och TV-apparaternasstandard. och måste utnyttja de tekniska möjlighetersom finns att göra ljudet tydligt. Även för de synskadade är delviktigt att programmen är ljudrena och talet tydligt. De synskadade får ocksåstörre utbyte av TV om viktiga förlopp i programmen får stöd av tal och ombildtexten är tydlig och lättläst. För de synskadades vidkommande vore delockså bättre om utländska TV-prograrn var dubbade i stället för texlsalta.Sveriges Radio bör i ökad utsträckning, anser utredningen, använda metoden altsända det svenska talet till sådana TV-program i en parallell Ijudradiokanal. Seende kan få information omprogrammen i radio och TV genom pressen och i SR:s egen programlidning. SRFutger varie vecka ell eget programhäfte i punktskrift. Till denna insats fårförbundet ell årligt bidrag om . Kostnaderna förutgivningen är ca . Utredningen anser det naturligt attSveriges Radio skall stå för denna utgivning som en service till de synskadade.Dessa skall dock själva, precis som andra grupper, eriägga prenumerationsavgiftför sin programlidning. Synskadade kan f.n. ansöka hosteleverket om att befrias från skyldigheten att erlägga mottagaravgifi förradio. Innehavare av TV-motlagare måste alllid erlägga avgift. För att täckateleverkets inkomstbortfall för beviljade befrielser från att erläggamottagaravgifi för radio finns medel anvisade under anslaget Bidrag till dehandikappades kulturella verksamhet. Prop.1976/77:87 25 Utredningen anser med hänvisning till sin principiellainställning att synskadade inte längre bör erhålla befrielse fi-ån alt erläggar-adioavgift. De dövblinda har, enligtutredningen, knappast någon möjlighet att ta del av radions eller televisionenssändningar. Denna grupp handikappade kan dock ha glädje av de åtgärder somSveriges Radio vidtar för blinda, hörselskadade och döva. Dövblinda medsynrester kan ha möjligheter att följa program som är teckenspråkslolkal.Vidare kan program med långsam och tydlig uppläsning samt med ett enkelt språkha betydelse för- personer i denna grupp men också för andra t. ex.hörselskadade, psykiskt utvecklingsstörda och äldre. Det är viktigt alt iprogramverksamheten belyser handikappfrågor och beaktar olika handrkappsynpunkter.framhåller handikapputredningen. Informationen till handikappade och om handikapp böralllid integreras i den vanliga programverksamheten eftersom man då når ävenandra grupper än handikappade och därmed ökar deras kunskap om handikapp. Mendet är också viktigt, betonar utredningen, att sända specialprogram förhandikappade precis som sker till andra grupper t. ex. barn. Som exempel på specialprogram för handikappade nämns bl.a. programom teckenspråket, teater och barnprogram. Genom tillkomsten av lokalradionöppnas nya möjligheter att förmedla lokal information. Utredningen anser alt kostnadernaför radio- och TV-program verksamhetens handikappanpassning skall bestridas avavgiftsmedel. Alla ra-diolyssnare och TV-tittare måste solidariskt vara med ochbetala kostnaderna för verksamheten. Utredningen anser att inspelningarav skådespel, föredrag, m.m. i bör föras över tilltalböcker. Verksamheten bör kunna skötas av SRF:s bibliotek och kostnadernakan inrymmas i budget. Innan verksamheten kan påbörjas måste vissaupphovsrätlsliga och ekonomiska frågor lösas. Program producerade avTRU-kommitlén (TRU) når många och har stor betydelse bl. a. för sludieovanapersoner och för personer med kort utbildning. Till dessa grupper hör mångahandikappade. Verksamheten är också inriktad på handikappade och delar avproduktionen är särskilt anpassad för hörselskadade, döva, synskadade ochpsykiskt utvecklingsstörda. Detla har skett genom textning av TV-program ochspråkförenkling samt genom att studiematerial i anslutning till programmenspelats in på ljudband. TRU:s verksamhet kan. enligt utredningen, tjäna somförebild för den reguljära radio- och lelevisionsverksamheien. Videogramtekniken har utvecklatssnabbt. anser alt videogrammen också kan bli till nyttaoch glädje för t. ex. döva. svårt hörselskadade och psykiskt utvecklingsstörda.De kan lätt bli ett väl anpassat komplement till annat kulturulbud. bl.a.Sver-iges Radios program. Prop.1976/77: 87 26 Utredningen r-edovisar att iDanmark och producer-as och distribueras sedan flera år tillbakaprogr-am för döva på videoband och kassetter. 1 har också utgåttstatsbidrag till inköp av videobandspelare, I för budgetår-et 1974/75begärde SÖ medel för ett svenskt försök på videogramområdel tillsammans medSDR. har förbundet självt ansökt om medel ur allmänna arvsfonden förutrustning och installation av studio för produktion av program påvideokassetter för teckenspråksbehö-vande barndomsdöva. SDR avser att inrättastudior vid sin kursgård och folkhögskola. i Leksand.Utredningen föreslär att förbundet får bidrag till utrustning och installationav studion från allmänna arvsfonden. 2.7 Särskild bok- och tidningsproduktion SÖ inledde år- 1968 ett försök medutgivning av lättlästa böcker.LL-böcker. Verksamheten leds av en särskildarbetsgrupp. Gr-uppens uppgift är all ta initiativ till och stimulera utgivningav LL-böcker. Gruppen tar direkta kontakter med såväl läsare som författare,bokilluslralörer och förlag. För /77 är under anslaget Bidragtill de handikappades kulturella verksamhet anvisat . för utgivningav lättlästa böcker. vänder sig tillmänniskor som på grund av olika slags läs-hinder inte kommer i kontakt medeller som har små möjligheter att la del av annan litteratur. Läsarna utgörs avvuxna handikappade som t, ex. psykiskt utvecklingsstör-da och döva medläshinder men också av invandrare och läsare med sociala handikapp. Framställningen och utgivningen avLL-böckerna sker i samarbete mellan förlag, konstnär-er och arbetsgrupp.Arbetsgruppen strävar efter att få liera förlag engagerade eftersom delta harbedömts vara viktigt med tanke på bredden i utgivningen. Böckema ges ut medpr-oduktionsstöd för all priset skall kunna hållas lågt. De kostar- i enförsta upplaga . Produktionsstödets storlekvarierar med hänsyn till upplagan, böckernas omfång, antal illustrationer etc.Det uppgår till i genomsnitt . per bok med en klartendens alt öka. Stödet utgör- skillnaden mellan det ordinarie försäljningsprisetoch del subventionerade försäljningspris som fastställs av arbetsgruppen.Böckerna trycks i regel i en första upplaga på 5 000 exemplar. Många av demhar tryckts i en andra upplaga. Till detta omtryck har- inte produktionsstödkunnat utgå vilket har gjort all förlagen har höjt priset. Den helt övervägande delen avupplagorna köps av bibliotek, institutioner och organisationer. Försäljningengenom bokhandeln har med några undantag utgjort en mindre del. För att ökakunskapen om Prop.1976/77: 87 27 har arbetsgruppen börial skicka ul informationsblad meduppgift om nyutkomna böcker till distributörer och köpare. Viktigainformationskällor är också or-ganisationstidskrifterna. har 35 böcker kommit ul iLL-serien. Det är romaner, lyrik och faktaböcker. Utgivningen omfattar såvälbearbetade böcker som nyskrivna. De första böckerna som kom ut varbearbetningar. Det visade sig emellertid svårt alt korta ner en text, bearbetaden språkligt och ändå bevara bokens konstnärliga form. Arbetet har därföralltmer kommit att inriktas på att få fram nyskriven lättläst litteratur.Samtidigt finns uttalade önskemål från läsarna och deras organisationer om attvissa klassiker och skönlitterära verk skall bearbetas för LL-ulgivningen.Trots svårigheterna med bearbetningar pågår därför några projekt med bearbetadeLL-böcker. För-söksutgivningen visar att det finns ett stort behov av LL-böckersom med bild och enkel text berättar om det samhälle och den värld vi lever i.Arbetsgruppen har därför på olika sätt - t. ex. genom projektbidrag - försöktatt intressera författare och bildkonstnärer att tillsammans arbeta medLL-böcker. Även genom seminarier och konferenser försöker arbetsgruppen fåfier intresserade av LL-ulgivningen. Ll 11 era t uru t red ningen förslag ifråga om de handikappades litteratur-försörjning lades fram i samråd medhandikapputredningen. konstateraratt de läshandikappade barnens svårigheter i första hand har betraktats som enuppgifl för skolan. Utredningen inskränker sig därför till att behandla devuxna handikappades littera-turförsörining. Till de läshandikappade hänförutredningen de synskadade och gravt hörselskadade, de rörelsehindrade, depsykiskt utvecklingsstörda samt den stora gruppen läsovana. Utredningen anser alt del särskildastödet till framställning av LL-böcker och storslilsböcker bör utgå ävenfortsättningsvis, efterson-r den tekniska och språkliga anpassningen medförstora kostnader som priset bör hållas på en relativt låg nivå. Utredningen anser en utgivning av20 titlar vara ett minimikrav. Detta skulle kräva ett produktionsstöd avca . jämte ell eventuellt lagerstöd. Produktionen bör inbegripa ettdirekt samarbete med författare och bildkonstnärer t. ex. i form avprojektbundna produktionsgrupper med uppgift att inom en given ekonomisk ramframställa den aktuella litteraturen, kanske i ett slags "litterärverkstad". Även beställnings- och stipendieförfaranden bör kunnatillämpas. Prop.1976/77: 87 28 konstateraralt böcker, tidningar och tidskrifter har central betydelse inte bara inomkulturområdet utan inom hela samhällsgemenskapen. Många handikappade ärutestängda från denna del av gemenskapen. Detta kan bero på språkliga ellertekniska hinder eller på läsovana. Utvecklingsstörda eller döva har i huvudsakspråkliga läshinder och behöver språkförenklad text. gärna med många bilder.Synskadade har tekniska läshinder liksom t. ex. personer som har förlamningar ihänder och armar. Utredningen erinrar om SÖ:sförsöksverksamhet med utgivning av LL-böcker och framhåller att psykisktutvecklingsstörda och andra med lässvårigheter måste få tillgång till avsevärtfler böcker. Därvid är det viktigt att också bam och ungdomars behov av godlitteratur tillgodoses. Den bedrivna försöksverksamheten har inteomfattat denna grupp. Genom bl.a. läsfrämjande åtgärder för barn och ungdom kandet bli möjligt all minska gt-uppen läshandikappade. Utredningen anser att SÖ bör utredaförutsättningarna för utgivning av en förenklad men utförlig uppslagsbok samtserier för vuxna av typ illustrerade klassiker. En bättre information om ochmarknadsföring av den lättlästa litteraturen är också behövlig. Utgivningen avLL-litleralur bör fortsätta som försöksverksamhet i SÖ:s regi men bör utökastill att omfatta 40 böcker . Utredningen anser alt ökadforskning på området liksom inrättandet av en litterär verkstad, kan fä storbetydelse för alt lösa de skilda problem som är förenade med LL-utgivningen.När ytterligare erfarenheter vunnits av den fortsatta och ökande utgivningen avLL-böcker bör frågan om hur försöksverksamheten kan övergå i fastare formeraktualiseras. På något får utgivningen av LL-böcker inte begränsastill 40 titlar . Utredningen föreslår att anslagettill utgivning av LL-böcker ökas till 1.5 milj. kr. I anslutning tillförsöksverksamheten med utgivning av LL-böcker startade SÖ är 1971 i samarbetemed några intresserade förlag ett försök med utgivning av storslilsböcker.Hittills har 15 böcker getts ut med produktionsstöd. Slödel syftar till atthålla priset på böckerna nere. Böcker med stor stil vänder sigtill synsvaga läsare som inte kan läsa böcker och tidningar därför alltryckstilen är för liten. Utöver den av SÖ stödda utgivningen gav ett förlagunder någr-a år i slutet av 60-talel och ut ell 60-lalböcker med fotografiskt uppförstorad text. Utgivningen upphörde till följd avvikande lönsamhet. 1976/77: 87 29 refererar tillSÖ:s stöd till utgivning av storstils-böcker och konslater-ar att syftet medutgivningen har varit att underiätta de synsvagas möjligheter att läsa eftersomdessa i många fall beror på iryckalstrens utformning. Produkternas typografi,valet av stilsorter och papperskvalitet är avgörande för synsvagasmöjligheter att läsa tryckt material. Det är allvarligt om människor utestängsfrån möjligheten att läsa av sådana skäl och utredningen framhåller allförlagen har ett ansvar för att deras utgivning är tillgänglig. Olika gruppersbehov av böcker med stor stil måste närmare klarläggas anser utredningen, sombetonar att för synskadade är det ett förstahandsintresse att den optiskarehabiliteringen och synträningen byggs ut och att utvecklingen av syn- ochläshjälpmedel fortsätter. Utredningen föreslår därför inte något stöd tillutgivning av storslilsböcker. anser att utgivningen avpunktskriftsböcker rmåste ökas väsentligt och framhåller att ett viktigt led isträvan att stärka punktskriftens ställning är att öka möjligheterna för denenskilde att köpa punktskriftsböcker. Framställning av punktskrifisböcker förförsäljning till enskilda synskadade förekommer men har myckel ringa omfattningtill följd av de mycket höga framställningskostnaderna. Utgivningen bör enligtutredningens mening öka. Försäljningspriset på böckerna bör vara detsamma somför svartskriflsutgåvan vilket förutsätter ett statligt stöd. Handikapputredningenföreslår alt SRF:s bibliotek får medel för framställning och subventionering avpunktskriftsböcker för försäljning till enskilda. börbestämma vilka böcker som skall fi-amställas. Utgivningen bör enligtutredningen omfatta ca fem handböcker och ett 20-tal kortare romaner,diktsamlingar och barnböcker . Utredningen beräknar attproduktionskostnaderna kommer alt uppgå till ca . och försäljningsintäkternatill ca , vilket förutsätter ett statsbidrag av . På tidnings- och tidskrift sområdet finns det få motsvarigheter till talböcker och punktskriftsböcker. Detfinns f. n. ca 40 lokala taltidningar i landet. Dessa utkommer som regel entill . Flertalet taltidningar framställs och ges ut av läns-eller folkbiblioteken. Verksamheten finansieras i fiertalet fall avlandstingen. Upplagorna varier"ar n-rellan 35 och 900 exemplar och förungefär hälften av tidningarna erläggs en pre- Prop.1976/77:87 30 En del av materialet till tidningarnaer-hålls från SRF:s laltidningstjänst medan huvudsakligt material är klipp uror-tspressen inom taltidningens spridningsområde, lokal information, reportagem. SRF ger centralt ut niopunktskriftstidningar, sju tallidningar och en tidning rned stor stil. Deblindas intar en särställning som medan deövriga 16 tidningarna vänder sig till speciella grupper. Tidningen fördövblinda och ett häfte med radio- och TV-program utkommer varie vecka medanövriga tidningar utkommer med 1 -2 nummer per ntånad. SRF:s kostnader 1975 till ca . Något statsbidrag utgår i princip inte tillverksamheten. och etttjugotal tallidningar ges ut av andra organisationer t. ex. fackförbund,religiösa sammanslutningar eller andra intresseorganisationer. Dessa tidningarutkommer med 424 nummer i upplagor på mellan 16 och 450 exemplar. erläggs pre-numerationsavgift medan andra är gratis. På handikapputredningens och SÖ:suppdrag har fiågor om en lättläst d a g s t i d n i n g för vuxna utretts vidjournalisthögskolan i . Inom ramen för detta arbete har också försökgjorts med särskilt utformade avsnitt för läshandikappade i en daglig tidning.Experimentverksamhe-ten är avslutad och visar all ett lättläst utrymme i endagstidning tas en-rot positivt av språkligt otränade personer. Erfar-enheternapekar också på en rad andra praktiska svårigheter vilket gör del nödvändigt attgenomföra fältmässiga försök med dagstidningar. föreslåratt bidrag i särskild ordning utgår till sådan försöksverksamhet. Denna bör skei samarbete med Föreningen . FUB och SDR och underadministrativ ledning av SÖ och . konstateraratt synskadade står utanför en stor del av pressens opinionsbildning,kulturdebatt och den information som finns i tidningar och tidskrifter. De tal- och punktskriftstidningarsom utkommer består i allmänhet av urval och bearbetningar från dags- ochveckopressen. Radions tidningskrönikor har en särskilt stor betydelse försynskadade men programmen speglar endast debatten i en eller några för dagenaktuella frågor. De tidningar som utkommer med tal- eller punktskriftsupplagaöverför som regel inte hela innehållet på band eller punkt och dessutom görstidningarna som regel först när den tryckta förlagan är färdig, vilket innebäratt synskadade får del av innehållet senare än andra. De lokala laltidningarnaär enligt utredningen inte tidningar i gängse bemärkelse eftersom de inteframställs vid vanliga tidningsredaktioner eller företräder någon politiskopinionsriktning.