prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Insatserna ligger inom ramen för verkets instmktionsenligauppgifter och vad verket anför synes väl motivera den planerade ylleriigasatsningen på områdei. Jag fömtsäiter atl detta inte skaU leda tiU behov avytterligare anslagsfinansierade resurser. Prop.1976/77:100 Bilaga 16 För /78 räknar jag i likhet med LMV med ettbehov av . för statens kostnader för bidrag till vissa förrättningar,inkl. kostnadema för den särskilda skiftes verksamheten. Hemställan angåendeanslag för angivna ändamål görs i det följande under anslaget D 5. Lantmäteriet:Bidrag till förrättnings- och uppdragsverksamhet. Förevarande anslag bör tasupp endasl med ett formellt belopp. Jag hemställer alt regeringen föreslårriksdagen att till Lantmäteriet: Förrättnings- och uppdragsverksamhetför /78 anvisa ett förslagsanslag av . D 3.Lantmäteriet: Mätning och kartläggning 1975/76 Utgift 36 189304 Reservation 1976/77 Anslag 43641000 1977/78 Förslag 45581000 Under anslaget redovisas kostnaderför programmet Mätning och kartläggning. Programmet Mätning och kartläggning Programmet är indelat i fyra delprogram: 3 a Geodetisk verksamhel 3 b Kartläggning i skalor slörre än 1 : 25 000 3 c Kartläggning i skaloma 1 : 25000-1 : lOOOOO 3 d Kartläggning i skalor mindre än I : lOOOOO Programmet omfattar mätning ochkartläggning av gmndläggande natur, främsl framställning av de allmännakartoma. Verksamhelen omspänner hela kartläggningsproceduren, dvs. geodetiska,fologrammelriska och kartografiska arbeten fram till reproducerbaratryckoriginal. I verksamheten ingår vidare flygfotografering ochbildframställning för den allmänna kartläggningens behov saml geodetiskariksnätsarbelen och geodetiska projekt, delvis intemationella sådana. 1975/76 Utfall 1976/77 Anvisat Kostnader Avgår intäkter under anslaget ' Av beloppet hänför sig . till budgetåret1974/75. 6 1976/77. 1976/77:100 Bilaga 16 82 Rikstrianguleringen utgör den mest kostnadskrävandeuppgiften inom det geodetiska området. Fältarbetet inom rikstrianguleringen harjämfört med förra årets plan utsträckts och kan om erforderiiga resursererhålls avslutas . Återstående områden i Norriand har en något högresvårighetsgrad än lidigare mätta områden. En avslutande beräkning avrikstrianguleringen kan ske i böljan av 1980-lalet, främst för vetenskapligtändamål och utan att de för praktiskt bmk tidigare regionvis framtagnako-ordinalema påverkas. Frågan om en förbättring av höjdmätningen skall studerasvidare. En preliminär bedömning pekar på atl behov finns inom den kommunala sektomav bältre riksavvägning, vilkel närmasl skulle molsvara en fördubbling avnuvarande huvudlinjenät. Frågan om en ny precisionsavvägning blir aktuell motslutet av planeringsperioden, och försöksmätningar planeras . Målet alt förtäta mätningama i tyngdkraflsnätelkvarstår. Arbetet med vetenskapliga och internalionella geodetiska projektplaneras fortsätta i oförändrad omfattning. Sammantaget beräknas kostnadema för den geodetiskaverksamheten därmed bli i huvudsak konstanta . Kartläggningi skalor slörre än 1 : 25000 Den ekonomiska kartläggningen har pågått medutgivning . Av det totala utgivningsprogrammet som omfattar ca12800 blad återstår f n. ca 550 blad att ge ut. Målet atl utge dessa kartorsenast kvarstår. Genom den långa liden för förslagångsframslällningav kartserien är standarden f n. mycket ojämn mellan olika landsdelar. Mer än4000 kartblad är . Över stora delar av landet återspeglar alltsåden ekonomiska kartan inle dagens samhälle utan ger en bild av förhållandenasådana de var för 20 till . Med hänsyn till de förändringar som inträffatlill följd av bostadsbyggande, vägväsendets utbyggnad, genomförandet av fleraadministrativa indelningsreformer, slmklurralionalisering inom jord- ochskogsbruket m.m. framstår den ekonomiska kartans värde för praktisk användningi bl.a. dagens planeringsverksamhet som starkl begränsad. Planeringen för modernisering av del äldrekartbeståndet gäller i första hand en fuUständigrevidering men innebär även att vissa resurser avsätts för en partiellrevidering. Även under /78 larförslagångsutgivningen i anspråk belydande delar av anslaget för ekonomiskkartläggning. Fullständiga revideringar pågår f. n. i fyra län. En åriigutgivning av ca 465 blad (nyutgivning 1976/77:100 Bilaga16 83 ochfullständig revidering) planeras. Mot slulel av planeringsperioden planerasdock utgivningen omfatta ca 500 blad. Den partiella revideringen planeras ökasuccessivt i den takt som medges av rationaliseringar och förhållandet attrevideringsverksamhelen i andra län än de nu påbörjade kan beräknas bli någotmindre kostnadskrävande. F. n. räknas med en partiell revidering av ca 150blad och 500 blad mot slutet av perioden.Sammantaget krävs härför ell något ökal ekonomiskt utrymme. Den ekonomiska kartseriens användbarhet är somframhållils i hög grad beroende av aktualiteten i kartans redovisning av l.ex.fastighetsbestånd, byggnader, vägnät och liknande. Revidering av kartan kan mednuvarande resurser ske endast med avsevärda tidsmellanrum, ca 13 resp. 26 år.För att mellan revideringar behålla kartaktualilelen vid en godtagbarnivå kan kartan ajourhållas genom att ett exemplar av denna fortlöpandetillförs de väsentligaste uppgiftema av angivet slag.- För en sådanajourhållning har för /. ställts till lanlmäterietsförfogande. Arbetet skall bedrivas regionalt hos överiantmätarmyn-dighelen irespektive län. Inledningsvis kan sammanlagt ca I 800 ekonomiska kartorajourhållas i lio län av vilka dock endasl ett par helt täcks avajourhållningen. Lantmäteriet finner det myckel angeläget alt denna ulvecklingkan fuUföljas för att slutligen omfatta hela kartbeståndet. Kartläggningi skalorna I : 25 000- 1 : lOOOOO Utgivningen av topografiska kartan har pågått sedanår 1954 och skall enligt beslut omfatta hela landet. Av de planerade689 bladen hade utkommit 577 blad, dvs. Revidering sker enligl två altemativ, fullständigrespektive partiell revidering. Principplanen för revideringsverksamheteninnebär intervall om 5, 7-8 respektive mellan revideringslillfällena(omväxlande fullständiga och partiella) och har i huvudsak accepterats avkartkonsumentema. Vid kartrådets behandling av LMV:sförslag till plan för kart-verksamheten prioriterades förslagångsutgivningenföre den fullständiga revideringen av äldre blad. Till följd avomlokaliseringen till har under vardera budgetåren 1974/75 och 1975/76utgivits 26 nya blad mol lidigare 40 blad. Härigenom har återståendeförslagångsulgivning fortfarande sådan omfattning atl några nämnvärda resurserför revidering ej kan avsällas. Den fullständiga revideringen av topografiskakartan kan därför inledas i full omfattning försl . För denpartiella revideringen planeras oförändrad utgivningsvolym, 45 blad per år.Denna revideringsform tar i anspråk förhållandevis liten del av anslaget men ärockså begränsad lill vissa delar av kartinnehållet och också framställd i ellförenklat maner. Den utgivning som planeras för planeringsperiodenssenare del är 40 fullständigt och 45 partiellt reviderade blad åriigen. Vidarehar räknats med kostnader för en karta i skala I : 100000. Kostnadsramen förett sådant program motsvarar i stort nuvarande medelstilldelning. Prop.1976/77:100 Bilaga 16 84 Kartläggning i skalor mindre än I : lOOOOO Behovet av översiktskartor är stortbl. a. som en följd av det ökade antalet redovisningar efterinventeringsverksamhet som ingår i den fysiska riksplaneringen och avplaneringsaktiviteter på främst länsnivå. En bättre anpassning av utgivningentill användarnas arbetssituation har uttryckts som elt starkt önskemål. LMV ochLiber framställer f.n. transparenta kartor i skala 1 : 250000 förlänsstyrelsema som beställnings-arbete. Frågan om utgivning av länsblad somanslagsfinansierad produktion bör emellertid tas upp i ett längre perspektiv. Huvuddelen av kostnadema inomdelprogrammet avser den nya översiktskartan i skala I : 250000. Av denna föreliggerför närvarande 12 av 43 blad. Hela serien planeras föreligga komplett år 1980.En revidering av de först utgivna bladen planeras ske mot slutet avplaneringsperioden. En översyn av vilka versioner av kartan som skallframställas och av versionernas närmare utformning torde bli aktuell. Pris- och löneomräkningen har beräknats till . En nedskäming av anslagen lillmätning och kartläggning enligt alternativ O medför att antalet utgivnakartblad m.m. måsle minskas. En resursminskning medför vidare en försämradkartstandard och får återverkningar i form av försämrad effektivitet och sämreplaneringsmöjligheter för stora sektorer inom statlig och förvaltning.Särskill kan inaktualiteten hos kartbeståndet befaras medföra betydandeolägenheier. Nedskäming av anslaget enligl altemativ O för hela programmetmotsvarar arbetsinsatser från 20 personer. Planeringen av verksamheten enligtbudgetaltemativ I innebär i slorl att rikstrianguleringen slutförs , altförslagångsutgivningen av de ekonomiska och topografiska kartseriema slutförsår och alt revideringen av den ekonomiska och den topografiska kartansuccessivt ökas. I altemativet ryms vidare en årlig utgivning av 7 blad avöversiktskartan i skalan I : 250000. I budgetaltemativ 2 föreslåssärskilda medel för den ytterligare ajourhållning av den ekonomiska kartan somblir möjlig under /78 genom alt ortofolokarta då blirtillgänglig för ännu några områden (+ ). Vidare föreslås attkartläggningsområdel för den ekonomiska kartan uividgas till all omfatta ävenvissa bebodda fjälldalar och andra områden i fjällen där kartunderiag förplaneringsverksamhet behövs (+600000 kr.). För dessa områden används f n. tillstor del material från topografisk kartläggning i skala 1 : lOOOOO. Denna skalamedger emellertid inte en sådan redovisning som fordras t.ex. förfaslighetsregistrering, planeringsverksamhet, prospektering m.m.Förslaget innefattar utgivning av ca 150 kartblad i skala I : 20000 under entreårsperiod och beräknas kosta totalt 3 milj. kr. 1976/77:100 Bilaga 16 85 F.n. förekommer på grundval av bestämmelser utfärdade åren 1961 och 1966viss uppgiftsfördelning mellan LMV och (Liber) i fråga om denallmänna kartläggningen. I beslutet vid riksdag (prop. 1973:1, bil.14, CU 1973:3, rskr 1973:36) om omorganisation av kartverksamheten m. m. hardet fömtsätts all del skall ankomma på Kungl. Maj:t (regeringen) att bestämmaom den närmare gränsdragningen i denna fråga. Förslag i nämnda avseende har nulagts fram av en särskilt tillkallad sakkunnig (Ds B 1976:1). Förslaget harnyligen remissbehandlats och bereds f n. inom bostadsdepartementet.Gränsdragningen mellan Libers och LMV:s verksamheler är självfallet beroendeav bl.a. frågan om omfattning och innehåll på lång sikl av den kartproduktionsom f n. ryms inom begreppet allmänna kartor. Föredragande departemenischefen redovisade isenasie budgetpropositionen några synpunkler på den allmänna kartläggningensinriktning efter det att förslagångsutgivningen av de två slora kartseriema,ekonomiska och topografiska kartorna, slutförts . 1 korthet gickde ut på alt kartläggningen i fortsättningen måste vara mer flexibel med syfteatl kontinuerligt kunna möta avnämamas behov. En uppgift borde vara att inomramen för tillgängliga resurser och utifrån ett väl avvägt basmaterial samordnaolika intressenters behov och rum för framställning av önskade kartprodukler.Jag kan anslula mig till della. LMV för i sin anslagsframställning en diskussionkring den framtida kartpolitiken varav framgår att åtskilliga frågor övervägsinom verket. Förslagångsutgivningen av de ekonomiska och topografiska kartornaavslutas alltså enligt nu gällande planer . Med hänsyn härtill förutsätterjag att LMV i samband med anslagsframställningen för /79redovisar förslag till konkreta planer för den kommande verksamheten inomprogrammet i dess helhel, bl. a. vad gäller omfattning (serier, versioner,etc), innehåll och koslnader för dels den mer gmndläggande och rikstäckandekartproduktionen, dels andra kompletterande, mer differentierade kartproduktersom avses svara mot nuvarande produktion inom den anslagsfinansierade allmännakartläggningen. Jag kan ansluta mig till verkets förslag tillplanering av produktionen under /78 enligl budgetaltemativ I.Jag förordar vidare att anslaget, utöver medel enligt nämnda altemativ,tillförs särskilda resurser (.) för en verksamhet i de olika länen medkontinueriig ajourhållning av den ekonomiska kartan i takt med atlortofolokarta blir tillgänglig. Föreslagen utökning av området för denekonomiska kartan med vissa fjälltrakter bör enligt min mening komma i fråga iden mån del kan ske ulan tillskott av ytterligare medel. Jaghemställer all regeringen föreslår att till Lantmäteriet: Mätning och kartläggning /78 anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1976/77:100 Bilaga 16 86 1975/76 Utgift 1145997 Reservation 4315 1976/77 Anslag 1289000 1977/78 Förslag 1346000 Programmet är indelat i två delprogram: Programmet omfattar sådanauppgifter som åligger lantmäteriverket för att trygga kartförsörjningen i krig,vari ingår främst beredskapsplanläggning, förberedelser förkrigskartetryckning, sekretessåtgärder i form av granskning av kartor ochflygbilder samt vissa administrativa åtgärder i övrigt. Målet för programmet Försvarsberedskap är atl till skydd för rikels säkerhet granska kartor ochflygbilder, att svara för alt lanlmäterietsverksamhet bedrivs så all de krav som rikels säkerhet släller kan lillgodoses, alt medverka lill atl tryggatotalförsvarets behov av landskapsinformation och att verka för samordning avtotalförsvarets och lanlmäteriets insatser när det gäller landskapsinformation. Uppgiftema styrs lill väsentligadelar av verksamheter som sammanhänger med utvecklingen i samhället ochsärskilt inom totalförsvaret. Exempel på sådana verksamheter ärkrigsplanläggning inom totalförsvaret, extern kartproduktion, utvecklingen inomADB-området och den tekniska ulvecklingen inom bl. a. områdei för fjärranalys. Pris- och löneomräkning beräknas till . O-allemali vet innebär en minskningav programmets resurser med . Skulle altemativet genomföras uppstårovillkoriigen fördröjningar i samhällsplaneringen som berör allmänheten,myndigheter och företag. Altemativ 1 täcker inle de behovsom följer av verkels författningsenliga åligganden enligt gällande lagar m. m. I budgetalternativ 2 yrkasytterligare resurser för förväntad ökning av verksamheten med granskning avexternt framställda kartor, eftersläpning av beredskapsplanläggningen saml delvidgade ansvarsområdet med regional och lokal organisation (+ . ).Särskilt pekas på behov av ökade resursinsatser för utbildning i och informalionom säkerhetsskydd och sekretessåtgärder liksom för åtgärder för all inlemmaorganisationen i totalförsvarets kartförsörjning såväl under krig som underberedskap och krig. 1976/77:100 Bilaga 16 87 Jag hemställer att regeringen föreslär att till Lantmäteriet:Försvarsberedskap för /78 anvisa ett reservationsanslag av I346000 kr. Lantmäteriet: Bidrag till förrättnings- ochuppdragsverksamhet 1975/76 Utgift 6749139 1976/77 Anslag 7000000 1977/78 Förslag 6675000 Med hänvisning till vad jag anförtunder anslaget D 2. Lantmäteriet: Förrättnings- och uppdragsverksamhetberäknarjag behovet av medel lill . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Lantmäteriet: Bidrag lillförrättnings- och uppdragsverksamhet för /78 anvisa ettförslagsanslag av . 1975/76 Utgift Reservation 467086 1976/77 Anslag 3 000000 1977/78 Förslag 3000000 Under anslaget redovisas normaltkostnader för utmstning med anskaffningsvärde av . LMV har som en ålgärd för ökadsamordning av mätnings- och kartteknisk verksamhel i anslagsframställningenför /76 föresiagii följande investeringsplan (prislägel ifebmari 1975 i milj. Totalt Delsom belöper sig på Tekniska enheter 2,7 2,0 Reproutrustning hos ÖLM 1,8 1,8 1976/77:100 Bilaga16 88 Den lämpliga tiden för att genomföra en uppmstningenligt planen av den tekniska utmstningen bedömdes vara . Det årligabehovet av medel beräknades därmed till 2,3 milj. kr. Medel för nämnda uppmstning har anvisats itilläggsbudget I till stalsbudgeten för /76, (prop. 1975/76: 25bil. CU 1975/76:7, rskr 1975/76:98) och i statsbudgeten för budgetåret1976/77 (prop. 1975/76:100 bU. 14, CU 1975/76:20, rskr 1975/76:233). LMV föreslår att den successiva uppmstningenfortsätter. För della ändamål fordras 2,6 milj. kr. Hänsyn har då tagils lillprisstegringar . De medel som ställts till lanlmäteriets förfogandegenom uppräkning av utmstningsanslaget för budgetåren 1975/76 och 1976/77 harpå säll statsmaktema uttalat använts för uppmstning av utmstningen i denregionala och lokala organisationen. Investeringama vid LMV har däremot legatpå oförändrad nivå, vilket medfört atl i betydande utsträckning utbyte av slitnainslmment samt anskaffning av nya inslmment för rationellare kartframställningsamt för angelägna vetenskapliga utvecklingsarbeten måst ställas på framtiden.En successiv uppmstning bör därför nu ske. Det sammanlagda behovet avnyanskaffningar vid LMV uppgår lill 3,4 milj. kr. Sammanlagt uppgår alltså medelsbehovet till 6 milj.kr. Av detla belopp faller ca 3,4 milj. kr. inom budgelaUemativ I ochåterstoden inom alternativ 2. Jagberäknar behovet av medel under anslaget lill 3 milj. kr. Jag förutsätterdärvid atl liksom den större delen av anslaget skall användas lill attförstärka den instmmenlpark som används för förrättnings- och uppdragsverksamheteni den lokala och regionala organisationen. Jag hemställer att regeringenföreslår atl lill Lantmäteriet: Utrustning för budgetåret1977/78 anvisa ell reservationsanslag av . Prop.1976/77:100 Bilaga 16 89 1975/76 Utgift 1715000000 Behållning 1278000000 1976/77 Anslag 1660000000 1977/78 Förslag 2205000000 Från fonden utbetalas bosiadslån,räntelån, räntebärande förbättrings-lån, tomträltslån till kommun samt lånavseende kostnader för oulhyrda lägenheter. Gällande beslämmelser om bostadslånfinns i bosladsfinansieringsför-ordningen (1974:946, omlrycki 1976: 788) somIrädde i krafl den och i bostadslånekungörelsen (1967:552,ändrad senast 1975:487). Enligt dessa bestämmelser ulgår lån i huvudsak lillny- och ombyggnad av bostadshus. Bostadslånels storlek bestäms så att det ulgören andel av elt i särskild ordning fastställt låneunderlag. Andelen är förkommun eller allmännyttigt företag, för bostadsrättsförening friståendefrån bygg-inlressent och med insyn, i fråga om småhus som skall bebosav lånlagaren och i övriga fall med vissa undantag då andelen är . Låneunderiagetbestäms i fråga om nybyggnad enligt en av regeringen fastställd metod somsumman av beräknade kostnader för mark och dess iordningställande förbebyggelse saml för byggande. Vid ombyggnad utgör med vissa begränsningar dengodkända kostnaden för arbetet låneunderlag. Vid ombyggnad av flerfamiljshuskan i vissa fall även beräknade kostnader för mark inräknas i låneunderiaget.Det fömtsätts att underiiggande lån las upp i öppna marknaden. För bostadslånskall erläggas ränta efter en räntesats som fastställs av regeringen för ettkalenderår i sänder. Bostadslånet är förenat med räntesubventioner enligtregler som har redovisats under anslaget B 4. Räntebidrag m. m. Amorteringstiden för lån tillnybyggnad är om lånel avser småhus som skall bebos av låntagaren. Medvissl undanlag är amorteringstiden för lån lill nybyggnad i övriga fallberoende av förhållandet mellan garanterad ränla och faktisk räntekostnad underlånetiden. För lån till ombyggnad är amorteringstiden högst . Bestämmelserna om räntelån finns iräntelånekungörelsen (1967:553, omtryckt 1976: 790). Räntelån utgår dels förbostadshus som har uppförts eller byggts om med stöd av slatligl lån som harbeviljats enligt de bestäm- Prop.1976/77:100 Bilaga 16 90 melser som gällde före , dock ej för hussom har färdigställts , dels för bostadshus som har uppförts utanstatligt lån, om räntebidrag förut har beviljats för huset. Fr. o. m. den Ijanuari 1975 utgår räntesubventioner också i samband med räntelån enligtregler som har redovisats under anslaget Räntebidrag m. m. En redogörelse för bestämmelserna ikungörelsen (1962:538) om förbättringslån (omtryckt 1976:789) har lämnals fömtunder anslaget B 6. Viss bostadsförbältringsverksamhel m. m. Toinlrällslån lill kommuner enligttomträltslånekungörelsen (1965:905, omtryckt 1976:793) kan utgå till kommunersom har upplåtit tomträtl till mark för bostadsändamål. Lån enligt förordningen (1976:260)om hyresföriusllån ulgår för atl läcka viss del av hyresförluster under åren1971 -1977. För långivningen i form avbostadslån och förbäuringslån fastställer olika ramar.Regeringen har bemyndigande atl under vissa fömtsättningar uividga defastställda ramarna. har /medgivit attramen för lån till nybyggnad för fastställs till 8 375 000 nfvåningsyta motsvarande elt beräknat antal lägenheter av 71 500 jämte lokalersom ingår i låneunderlag och pant värde för bostadslån. För vart och elt avåren 1977 och 1978 har ramen samma omfattning som för . Lån tillombyggnad samt räntebärande förbätl-ringslån får beviljas intill ett belopp av325 milj. kr. under vart och ett av . Ramen för år 1976härmed stöd av bemyndigande utvidgats till högsl 400 milj. kr. För vart och ett av åren 1976 och1977 utgör 15 milj. kr. en särskild ram för beslul om höjt låneunderiag förkulturhistoriskt värdefull bebyggelse. Anslaget till fonden, vilketanvisas med del belopp som behövs för utbetalning av beviljade lån, har förtsupp med 1 660 milj. kr. för budgelårel 1976/77. Bostadsslyrelsen anför följande ombostadsbyggandets och långivningens omfattning och inriktning. färdigställdes genom nybyggnad74500 lägenheter, vilket innebär en minskning med ca 10800 lägenheter ijämförelse med . Minskningen avsåg helt flerfamiljshusbyggandet. Antaletfärdigställda lägenheter i flerfamiljshus minskade sålunda med ca 11 300.Antalet färdigställda lägenheter i småhus ökade däremol med ca 500. Tillskottet av lägenheter under år1975 fördelar sig med ca 47000 på lägenheter i småhus och ca 27 500 pålägenheter i övriga hus - här benämnda flerfamiljshus. Andelen lägenheter ismåhus uppgick därmed till , vilkel innebär en ökning med 8 procentenheterjämfört med . Utvecklingen -1975 framgår avföljande tablå. 1976/77:100 Bilaga 16 Andelen lägenheter i småhus (%) Av tillskott av lägenheteri flerfamiljshus utgjordes 480 av rum i s.k. specialbostäder, dvs. bostäder förstudenter, åldringar i ålderdomshem, personal vid sjukhus och vårdanstalteretc. Totalt minskade nyproduktionen av specialbostäder mellan åren 1974 och1975 med drygt 500 rum. torde färdigställandetkomma att uppgå till ca 60000 lägenheter, dvs. ca 15 000 lägenheter mindre änunder . påbörjades 51100lägenheter, dvs. nästan 30000 lägenheter mindre än . Påbörjandetav småhus minskade med ca 17 500 lägenheter. Andelen lägenheter i småhus ökadetrots detta från till därför all antalet påbörjade lägenheter iflerfamiljshus minskade med ca 12 500. Påbörjandet av småhus varav speciellaskäl onormalt högt under slutet av och onormalt lågt i början av år1975. En förutsättning för kompensation för mervärdeskatt var nämligen attföretagen påbörjades före utgången av och färdigställdes under år1975. De av regeringen fastställdaramarna för beslut om bostadslån till nybyggnadsföretag innebär för år 1976ingen begränsning av långivningen och därmed påbörjandet. För företag utanslatliga lån gäller en ram för byggnadstillstånd på 8000 lägenheter, varav I500 för vårdplatser i ålderdomshem. Enligt av regeringen lämnal bemyndigandehar av den förstnämnda ramen ca I 000 lägenheter disponerats för beslul redanunder . I fråga om bostadsbyggandetsregionala fördelning var storstadsområdenas andel av färdigställandel i helarikel jämfört under föregående år. Motsvarandeminskning av antalet lägenheter var ca 6000. Minskningen var ca 1800 lägenhetervardera i Slor-Stock-holm och i medan minskningen i Stor-Malmövar ca 2500. 1 landet i övrigi minskade färdigställandet med ca 4 700lägenheter. Antalet påbörjade lägenheter istorstadsområdena minskade med ca 8150 lägenheter mellan åren 1974 och 1975medan deras andel av del lolala påbörjandet ökade från till .