prop · G00359 · 1976-12-31 00:00:00 — manslutningarnasarbete som fackliga företrädare för de studerande på det lokala och indirektgenom () på del cenirala planet harfungerat väl och har varit av betydelse för den högre utbildningens utveckling.De senaste årens debatt i obligatoriefrågan har dock visal att det råder en idet närmaste total enighet på en punkt nämligen att det på föreningsrättsligagrunder är principiellt förkastligt att tvångsvis ansluta individer till enviss sammanslutning. Jag delar denna uppfattning och anser därför atl detobligatoriska medlemskapet i studerandesammanslutningar bör avskaffas. Obligatoriekommitténsförslag innebär visserligen formellt sett atl obligatorisk tillhörighet tillviss studerandesammanslutning avskaffas. kommer enligt min meningden skyldighet att erlägga avgift för en viss verksamhet som kommittén föreslåratt av den enskilde studerande kunna upplevas som oacceptabel. Kommitténsförslag skulle dessutom kunna medföra att avgiftsskyldighet införs förstuderande vid utbildningar som fram till inte har omfattatsav kår-obUgatoriet. Kommitténs förslag får också vissa långtgående förmögenhetsrättsligakonsekvenser. Ett antal remissinstanser framhåller atl dessa konsekvenser inteblivit föremål för en tillräckligt grundlig juridisk analys. De fördelar medden slegvisa avvecklingen av obligatoriet som kommittén föreslår kan såledesifrågasättas ur skUda synvinklar. De studerande skulle inte upplevaförändringen som annat än rent formell och den förmögenhetsrättsliga grundenför förslaget anses otillräckligt belyst. Mot denna bakgrund är jag inte bereddatt biträda kommitténs förslag. Underlagsaknas därmed för att avskaffa obligatoriet då den nyahögskolan införs. Jag anser det självklart att någon utvidgning intefår komma till stånd. Min slutsats blir därför att den nuvarande skyldighetenalt vara medlem i och erlägga avgift till viss eller vissastuderandesammanslutningar bör gälla även efter , men med sådanainskränkningar att studerande vid utbildningar som inte omfattas avobUgatoriet inte heller fortsättningsvis kommer att beröras av detta. Hurdetta skall ske återkommer jag till i det följande. Förnärvarande utgår statligt stöd i olika former till de obligatoriskastuderandesammanslutningarna. Till studerandehälsovård utgår ett statsbidragöver utbildningshuvudtiteln, liksom även ett särskilt stöd till uppförande m,m, av studentkårslokaler. Över jordbrukshuvudtiteln anvisas medel förstudentkårernas idrottsverksamhet. Oberoende av regeringens och riksdagensställningstagande till det obligatoriska medlemsskapet i vissastuderandesammanslutningar bör de studerande inom högskolan kunna räkna medfortsatta samhälleliga åtaganden för verksamheter av nyssnämnt slag, låt varaatt det kan ske i andra former. 1976/77: 59 111 Föratt kunna avveckla del obligatoriska medlemskapet krävs överläggningar mellanberörda parter. En rimlig utgångspunkt för dessa överläggningar bör vara attutformningen av samhällsstöd i olika avseenden för de studerande som gruppinte utan starka skäl bör avvika från vad som gäller för andramedborgargrupper. Till ovan nämnda parter hör förutom slalen ochifrågavarande sammanslutningar även kommuner och landsting, I den fördelningav ansvar för olika samhäUsfunklioner som gäller ligger nämligen frågor rörandebl, a, samlingslokaler och föreningsstöd inom det primärkommunala ansvarsområdet,medan huvudmannaskapet för hälsovården åvilar landstingen. Jag vill således häranmäla atl jag avser att föreslå regeringen att ta initiativ tillöverläggningar av berört slag. Till grund för dessa kommer bl, a, atlligga och studerandehäl-sovårdsulredningens betänkandensaml remissvaren över dessa. Jagåterkommer till frågan om ulformningen av de interimistiska reglerna omkårobligatorium i den nya högskoleorganisationen. Dessa bör enligt min meningtas in i en särskild lag om obligatoriskt medlemskap istuderandesammanslutning. Med tanke på att lagen förutsätts gälla endast för enrelativt begränsad tid finner jag inte anledning till andra sakligaförändringar av de nu gällande reglerna än sådana som direkt betingas avhögskolereformen eller av kravet att några nya studerandegrupper inte skallomfattas av obligatoriet. För utförliga kommentarer till lagtexten får jaghänvisa till vad jag kommer att anföra i specialmotiveringar, I deltasammanhang inskränker jag mig till att något beröra frågan om obligatorietsomfattning. Den av mig tidigare förordade sammanläggningen av läroanstaltertill nya högskoleenheter medför i åtskilliga fall att det vid en och sammahögskoleenhet kommer att finnas studerande som omfattas av respektivestår utanför reglerna om obligatoriskt medlemskap. är det avförfattningstekniska skäl nödvändigt att liksom knyta skyldigheten alttillhöra viss sammanslutning till den enskildes egenskap av studerande vid enviss högskoleenhet. Jag föreslår därför att högskolestyrelsen ges möjlighet attfrån obligatoriskt medlemskap och avgiftsskyldighet undanta studerande ellergrupper av studerande vid utbildning som före inte omfattas avnågra regler om obligatoriskt medlemskap i studerandesammanslutning. Vissaavgränsningsproblem kommer härvid att uppstå, I det fall man etablerar enutbildning som är ny i betydelsen att den inte har förekommit vid denaktuella högskoleenheten, men väl vid någon eller några andra enheter, skallden i detla sammanhang bedömas efler samma regler som gäller vid dehögskoleenheter där den har förekommit före , Är utbildningen nyi den meningen att den utvecklats ur en annan högskoleutbildning bör frågan ommedlemskap och avgiftsskyl- 1976/77: 59 112 dighetför de studerande bedömas med utgångspunkt i vad som gäller för den äldre utbildningen.Om något sådant direkt samband med en tidigare existerande utbildning inteföreligger bör högskolestyrelsen vid sin bedömning av frågan söka ledning ireglerna för närmast motsvarande äldre utbildning. Analoga bedömningar börgöras i fråga om skyldigheten att tiUhöra förutom viss student- eller elevkåräven nations-eller fakultetsförening. Ett speciellt fall uppkommer när en nyhögskoleenhet bildas utan att någon nu existerande obUgatorisk sammanslutningberörs, Efiersom de här angivna reglerna för obligatoriskt medlemskap istuderandesammanslutning endast syftar till att vidmakthålla i stort settoförändrade villkor för redan existerande sammanslutningar bör det enligt minåsikt i sådant fall inte heller bli fråga om att etablera en ny obligatorisksammanslutaing. Av samma skäl bör del inle heller bli fråga om att skapa nyaobligatoriska sammanslutningar genom att t, ex. dela någon av de nuvarandekårerna eller föreningarna, Idet föregående har jag föreslagit att företrädare för de studerande skall haräll atl ingå som ledamöter i högskolestyrelsen och vissa andra organ inomhögskolan. Jag övergår nu till frågan hur dessa studeranderepresentanter skallutses, F, n. utses företrädare för de studerande i organ inom universitet ochhögskolor i allmänhet av student- och elevkårer med obligatoriskt medlemskap.Denna ordning kan inte behållas oförändrad, eftersom det enligt mina förslag idet föregående under en övergångstid kommer att finnas dels studerandegruppersom är skyldiga att tillhöra hittillsvarande student- och elevkårer, dels, låtvara mindre, grupper av studerande som ej har en sådan skyldighet. Detfaktum att man låter kårobligatoriet leva kvar inomden nya högskoleorganisationen gör det dessutom särskilt angeläget alt skapasådana former för att utse staderanderepresen-tanter, att föreningsfriheten idetta avseende så långt möjUgt kan respekteras. Dennya ordning för utseende av staderanderepresentanter, som således behövs, bördärför utformas så att alla studerande har samma möjlighet att, själva ellertillsammans med andra studerande, påverka vilka företrädare för studerande somskall utses. Detta gäller såväl studerande som kommer att vara skyldiga atttillhöra student- eller elevkår som studerande vilka inte kommer att ha dennaskyldighet. Vad som anförts kan förverkligas endast genom någon form avallmänna val. Enligtmina förslag i det föregående kommer företrädare för de studerande att ha rättatt ingå i ett stort antal organ. Allmänna, direkta val till varje sådant organskulle leda till en tungrodd administration. Vidare skulle för varje organkrävas särskilda regler om vilka studerande som skulle ha rätt att delta ivalet. Enligt min mening bör därför någon form av indirekt val vara attföredraga. 1976/77: 59 113 skegenom alt del vid varje högskoleenhet väljs en elektorsförsamling. Dennaelektorsförsamling bör i sin lur utse studeranderepresentanter i samtligaberörda organ. Jagövergår nu till frågan hur elektorerna skall väljas. De studerande som inte ärskyldiga att tillhöra student- eller elevkår skall självfallel ha rätt att iallmänna och direkta val utse elektorer. Ävenför de studerande som är skyldiga alt tillhöra student- eller elevkår kan ettallmänt och direkt val av elektorer ligga nära till hands. En sådan metod tordedock leda lill en större omgång än som behövs för alt trygga att allastuderande skall ha samma möjlighet att själva eller tillsammans med andrastuderande påverka vilka elektorer som skall utses. De beslutande organen inomnuvarande student- eller elevkårer utses nämligen f, n, regelmässigt pågrundval av allmänna val inom kårerna. Kan denna ordning tryggas även i vadavser beslul om utseende av elektorer, bör det vara möjligt atl låta student-och elevkårerna själva besluta om hur elektorer skall utses för studerande somkommer atl vara skyldiga att tillhöra kårerna. Om denna trygghet inte kangaranteras bör elektorerna utses genom allmänna val inom kårerna. En sådanordning för utseende av elektorer kan inte anses strida mot allmännaföreningsrättsliga principer. Jag beaktar därvid att student- och elevkårernahar en offentligrättslig status som i vissa avseenden påminner om kommunernas.Deras existens grundas nämligen sedan gammalt på föreskrifter som har meddelatsav Kungl, Maj:t eller av myndighet. Deras interna stadgar prövas av statligmyndighet. På denna grundval har kårerna haft rätl alt medverkai ledningen av universitet och högskolor. Jag beaktar vidare atl det sedanlänge är vanligt atl studerande inom kårerna sluter sig samman för atl främjasina intressen vid t, ex, val av fullmäktige och styrelse. Jag utgår ifrån attdet kommer att finnas en obegränsad möjlighet att göra detta även när detgäller att utse elektorer. Pågrund av de skäl som jag nu anfört föreslår jag alt elektrorer för destuderande som skall tillhöra student- eller elevkår ulses antingen genomallmänna val inom kårerna eller av organ inom kårerna som har utsetts direkteller indirekt genom allmänna val. Motbakgrund av vad jag har föreslagit om utseende av företrädare för de studerandei högskolestyrelsen och vissa andra organ bör sammanfattningsvis gällaföljande. Vid varje högskoleenhet skall en elek-lorsförsamUng utse företrädarnaför de studerande inom högskolestyrelsen och de andra organ som anges iförslaget till högskolelag med undantag för styrelse för institution ellerannan arbetsenhet. till denna församling skall förrättas i två eller fleravalkretsar. Antalet valkretsar fastställs genom att en valkrets inrättas förvar och en av de obligatoriska studerandesammanslulningarna vidhögskoleenheten, dock inte för nationsföreningar eller de fakultetsföreningarsom existerar 8 1976/77. 1 saml nr 59 1976/77: 59 114 parallelltmed student- eller elevkår. Härutöver skall finnas ytterligare en valkrets, förstnämnda valkretsarna tUlämpas direki eller indirekt val, I densistnämnda valkretsen den fria valkretsen tillämpas direkt val.Röstberättigade i denna valkrets är de studerande som i enlighet medhögskolestyrelsens beslul inte är skyldiga atl tillhöra någon obligatorisksammanslutning. Avvad jag har anfört följer atl varje obligatorisk student- eller elevkår skallbilda en valkrets. Jag vill i samband därmed framhålla all jag inte finnernågra hinder föreligga för att två eller flera kårer slås samman till en kår.Antalet valkretsar vid en högskoleenhet skulle i sådant fall minskas imotsvarande mån. Det ankommer enligt min mening på sammanslutningarna självaatt besluta om sådant samgående. Tillden fria valkretsen bör ett visst minimiantal mandat knytas. Härutöver börantalet mandat i denna krets vara beroende av antalet studerande i kretsen. Detlokala ansvaret för valet till elektorsförsamlingen bör åvila respektivehögskolestyrelse. När det gäller de valkretsar som sammanfaller med deobligatoriska sammanslutningarna utgår jag ifrån att detta ansvar blir avuteslutande formeU natur. Ansvaret för utformningen av själva valproceduren ochgenomförandet av denna inom ramen för vad som gäller enligt praxis iföreningslivet bör vila på resp, sammanslutning. Högskolestyrelsen skallendast bestämma den dag då var och en av de obligatoriska sammanslutningamasenast har möjlighet att utse elektorer för sin mandatperiod. För val i denfria valkretsen bör det åvila högskolestyrelsen att upprätta röstlängd fördenna valkrets, svara för utformning och genomförande av en nomineringsproceduroch viss information till de studerande i samband härmed, samt slutligen attgenomföra själva valet. Degrundläggande föreskrifler som behövs i anledning av vad jag har föreslagit omutseende av företrädare för de studerande i högskolestyrelsen och vissa andraorgan bör tas in i en särskild lag. Detav mig nu redovisade förslaget kräver för sitt genomförande vissaförberedelser. Jag avser att senare föreslå regeringen att uppdra åt deregionala organisationskommittéerna för högskolereformen att vidta erforderligaåtgärder för att förbereda valen. Det bör vidare ankomma på regeringen attutfärda föreskrifter som är behövliga som komplettering till lagen, IenUghet med vad jag nu har anfört har inom upprättatsförslag till 1, lag om obligatoriskastuderandesammanslutningar, 2, lag om elektorsförsamling vidhögskoleenhet, 1976/77: 59 115 3. lag om ändring iuniversitetsförordningen (1964:461), 4. lag om ändring i förordningen(1964:538) om socialhögskolorna, 5. lag om ändring i förordningen(1965:494) med stadga för jordbrukets högskolor, 6. lag om ändring i förordningen(1967:236) om journalisthögskolorna, 7. lag om ändring i förordningen (1967:273) om gymnastik- och idrottshögskolorna, 8. lag om ändring i förordningen(1968:318) om lärarhögskolorna, 9. lagom ändring i förordningen (1972:308) om . I den mån som förslagen i de olika lagarna avser studerande vid ut bildningar inom verksamhetsområde har jag samrått med chefen för . Rörande de enskilda föreskrifterna i lagförslagen vill jag ytterligare anföra följande. Jagfår först hänvisa till vad jag har anfört i den allmänna motiveringen. Någranya obligatoriska studentkårer eller elevkårer skall inte bildas. Denstuderande skall därför vara medlem i någon av de kårer som finns . Densom studerar vid högskolan i skall således tillhöra någon av de tvåkårer som finns i , dvs. studentkår eller iKarlstad elevkår. En förteckning över de kårer som fanns vid årsskiftet1975/76 finns i betänkande (SOU 1976:14) Kårobligatorium?(s. Jagvill i sammanhanget peka på att någon obligatorisk kår f. n. inle finns vid läroanstalteri och . De staderande vid högskolan i /Västeråskommer således, oavsett vilka studier de bedriver, inte alt vara skyldiga atttillhöra någon sluderandesam-manslutning. Finnsflera kårer vid en högskoleenhet skall den studerande tillhöra den av dem somhan närmast hade varit skyldig att tiUhöra, om han hade bedrivit samma studierföre , Normall kommer det inte att vara svårt att avgöra vilkenkår den studerande skall tillhöra. Vissa svårigheter att avgörakårtillhörighet kan dock tänkas föreligga om följande fall är för handen. Fördel första finns vid högskoleenheten flera kårer. För det andra vill denstuderande bedriva studier som inte hade kunnat bedrivas vid någon av deläroanstalter som helt eller delvis har uppgått i högskoleenheten. 1976/77: 59 116 detinte självklart vilken av de aktaella kårerna som närmast bör omfatta dengrupp av studerande som den studerande tillhör. Det får antas atthögskolestyrelsen och de berörda kårerna kan enas i sådana frågor. Om såundantagsvis inte skulle vara möjligt kan högskolestyrelsen enligt 7 § beslutai frågan. Beslutet blir bindande för den kår som berörs av det. Beslutet kanöverklagas av kåren och den studerande (12 §), I undanlagsfallkan den studerande bli skyldig att tillhöra flera sammanslutningar. Del gällerom han kombinerar olika slag av studier. Den som går på allmän utbildningslinjesom motsvarar ulbildningen vid nuvarande i och somdessuiom deltar i enstaka kurs i franska kommer att vara skyldig att tillhörasåväl i elevkår som universitetsstudentkår. Detta motsvarar helt vad som skulle ha gällt om den studerande hadebedrivit motsvarande studier före den 1 juU 1977, Någranya nationer eller studentföreningar för fakultet skall inle bildas. Denstuderande som är skyldig att tillhöra sådan sammanslutning skall därför varamedlem i någon av dem som finns , Jagfår hänvisa till vad jag har anfört i specialmotiveringen till 2 §,Undantagsvis kan den studerande vara skyldig att tillhöra två studentföreningarför fakultet. Sådan studerande som i deltar såväl i medicinsk somnaturvetenskapUg utbildning kan bli skyldig atl tillhöra såväl medicinskaföreningen i som filosofiska fakulteternas studentförening. Dettamotsvarar vad som skulle ha gällt om han hade bedrivit motsvarande studier föreden . Jagfår först hänvisa till vad jag har anfört i den aUmänna motiveringen. Skyldighetalt tillhöra studerandesammanslutning finns f. n. inte för studerande vid bl.a. förskoleseminarierna, seminarierna för huslig utbUdning,slöjdlärarseminariet, utbUdning för sjuksköterskor ochscenskolorna. Detsamma gäller för den som deltar i försöksverksamhet medyrkesteknisk högskola och för studerande på lant-mästar-, trädgårdstekniker-och skogsmästarutbildningar. Studerande som deltar i decentraliserad utbildningpå annan ort än högskoleort är f. n. inte heller skyldig att tillhörastuderandesammanslutning. Skyldighetenatt tillhöra nation eller studentförening för fakultet skall inte utvidgas tiUnya grupper av studerande. Om t. ex. en studerande i bedriver sådanastudier som före bedrevs vid där, skall han ifortsättningen endast vara skyldig att 1976/77: 59 117 tillhöralärarhögskolans elevkår eller molsvarande sammanslutning, men däremot intenågon av nationerna i , Någon ändring skall således inte ske iförhållande till vad som gäller f, n. Gränsfallkan komma att uppstå då det är svårl alt avgöra om vissa studier motsvararstudier som före var förenade med obligatoriskt medlemskap. Detär önskvärt att samma principer tillämpas vid de olika högskoleenheterna dåman har att ta ställning till sådana frågor. Det ankommer emellertid påregeringen eller myndighet som regeringen utser att meddela de föreskrifterhärom som kan behövas. Förnormalfallen då den studerande skaU vara befriad från skyldigheten atltillhöra obligatorisk studerandesammanslutning bör inte krävas att han självvidtar någon åtgärd. Det kan vara lämpligt atl högskolestyrelsen löpande fören förteckning över de studier vid enheten som inte omfattas av skyldigheten atltillhöra studerandesammanslutning. Föreskrifter härom kan meddelas avregeringen eller myndighet som regeringen utser. Denstuderande skall alltid själv kunna ansöka om befrielse hos högskolestyrelsen(7 §), Fallkan tänkas då den studerande vill kombinera sina studier med inslag från olikahåll. Varje del får då i detta sammanhang betraktas för sig. Den som kombinerarslöjdlärarsludier med studier i konstvetenskap är således befriad frånobligatoriskt medlemskap såvitt avser slöjd-lärarstudierna men skyldig atttillhöra studentkår såvitt avser studierna i konstvetenskap, Studerandesom inte är skyldig att tillhöra obligatorisk studerandesammanslutning skallha rätt att vinna inträde i sådan sammanslutning. I regel bör det inte varasvårt att avgöra vilken av flera studerandesammanslutningar som den studerandebör få tillhöra. Så bör t. ex. studerande vid förskollärarlinje tillhöralärarhögskolans elevkår vid högskoleenheten, om sådan finns. I andra fall kanhögskolestyrelsen enligt 7 § fatta bindande beslut. Jag får i detta avseendehänvisa till vad jag har anfört i specialmotiveringen till 2 § om motsvarandebeslut såvitt avser skyldighet att tillhöra studerandesammanslutning, 8,9 och 11 §§ Föreskrifternai 8 och 9 §§ motsvarar med vissa rent språkliga justeringar helt vad som gällerenligt 89 § första tredje styckena universitetsförordningen (1964:461),Nuvarande föreskrifter i 86 § andra stycket universitetsförordningen har förtsöver till 11 §, Enligt nu gällande föreskrifter kan den studerande i vissafall avstängas från undervisning och examination, dvs, prov. Av praktiska skälbör rätten till av- 1976/77: 59 118 stängningi fortsättningen begränsas till atl avse prov, I övrigt motsvararföreskriftema i 11 § helt vad som gäller enligt 86 § andra stycket, Isamband med atl jag behandlar 8, 9 och 11 §§ vUl jag erinra om att jag i denallmänna motiveringen har anfört att det inte finns anledning att i fråga omde interimistiska reglerna om kårobligatoriet göra andra sakliga förändringarän sådana som direkt betingas av högskolereformen, Liksomf, n, bör två eller flera obligatoriska studerandesammanslutningar kunna gåsamman i en sammanslutning. Jag har berört frågan i den allmänna motiveringen isamband med att jag diskuterat antalet valkretsar vid val av elektorer tillelektorsförsamlingarna, vid högskoleenhet 1, 2, 4 och 5 §§ Härfår jag först hänvisa till vad som har anförts i den allmänna motiveringen. Omelektorsförsamlingen finner det lämpligt, bör den från viss grupp av studerandekunna inhämta förslag till företrädare för de studerande i visst organ. härom och om elektorsförsamlingens arbetsformer m, m, som kanbehövas ankommer det på regeringen att meddela. Delokala förhållandena bör avgöra vilket antal elektorer som skall ingå i enelektorsförsamling. Av en jämförelse mellan t, ex, den nya högskoleenheten"i " och den nya högskoleenheten"högskolan i /" följer alt det knappast ärpraktiskt motiverat att antalet elektorer bestäms till samma antal för alla högskoleenheter.Det ankommer på högskolestyrelsen att besluta om antalet elektrorer. Viden högskoleenhet kan valkretsarnas storlek variera avsevärt. Därav följer attdet kan vara nödvändigt att utse ett ganska stort antal elektorer. Somhuvudregel bör nämligen gäUa att varje valkrets skall utse ett antal elektorersom svarar mot förhållandet mellan antalet studerande som tillhör valkretsenoch det totala antalet studerande vid högskoleenheten. Mer än 100 elektorer fårdock aldrig utses. I den allmänna motiveringen har jag anfört att visstminimiantal mandat bör knytas till den fria kretsen. Jag finner det lämpligtatt detta antal fastställs till två. Minst samma antal mandat bör alltidtillföras obUgatorisk valkrets, till vilken hör så få studerande att valkretseninte enligt huvudregeln får två mandat. Hurantalet studerande skall beräknas vid fördelningen av antalet 1976/77: 59 119 elektorermellan de olika valkretsarna ankommer det på regeringen eller myndighet somregeringen utser att meddela föreskrifter om. Enklast torde emellertid varaatt utgå från antalet studerande under närmast föregående termin, Härfår hänvisas till den allmänna motiveringen. Några valbarhetsvillkor bör inteställas upp för rätt att väljas till elektor i val som avses i8§. Vidhögskolan i /kommer del inle atl finnas någon obligatoriskkår. Samtliga elektorer skall därför utses vid allmänt, direkt val, Destuderande bedriver ofta studier . Det är därförnaturligt att mandattiden för de staderande i olika organ inom högskolan iregel bestäms till . Även för elektorerna bör mandattiden av samma skäli regel bestämmas till . Om mandattiden skall avse ett läsår eller ettkalenderår eller annan tid bör få avgöras av högskolestyrelsen.Denna har därvid möjlighet att beakta de särskilda förhållandena vidhögskoleenheten. De studerande skall själva få besluta vem de vill välja ellerutse till elektor.