prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — FN:s hjälpprogram för Palesiinaflyktingar (UNRWA)inriktas på livsmedelshjälp, hälsovård och utbildning. För verksamhetsåret 1976uppgick kostnaderna för det totala programmet till över 125 milj, dollar vilketinnebär en dryg fördubbling . Underskottet för är1976 beräknades till ca 11 milj, dollar, UNRWA har under flera årstid haft finansiella svårigheter och organisationens reserver är sedan längeuttömda. Endast genom en samlad ansträngning frän traditionella och nytillkomnabidragsgivare har den fortsatta verksamheten kunnat säkras, ordinarie bidrag till UNRWA uppgick till 25 milj. kr, Däratöver lämnades ett extra bidrag om 2milj, kr. Prop.1976/77:100 Bilaga 6 45 somett led i ansträngningama att täcka underskottet i organisationens budget. Detsvenska bidraget motsvarar därmed oa av programmet. Mot bakgrund av attUNRWA fortfarande befinner sig i en besvärlig finansiell situation har Sverigeför (/78) med förbehåll för riksdagensgodkännande utfäst ett svenskt bidrag på 35 milj, kr. Jag förordar attregeringen begär godkännande av den gjorda utfästelsen. Vid sidan om direkta bistånd förexportfrämjande verksamhet i programländerna, vilket faller inom landramarnaoch huvudsakligen kanaliseras via UNCTADIGATTs Internationella handelscentrum(ITC), lämnas även ett multilateralt bidrag till ITC för exportfrämjiandeprojekt av global och regional karaktär. Bidraget tiil ITC har under de tresenaste budgetåren 1974/751976/77 varit oförändrat 7 milj. kr. Enbetydande eftersläpning föreligger i genomförandet av de ITC-projekt somfinansieras med tidigare svenska bidrag. Med hänsyn härtill är det sannoliktatt eiidast en del av dessa bidrag kommer att utbetalas under innevarandebudgetår. kommer att fortsätta att aktivt driva kravet på eneffektivisering av ITC:s verksamhet. Utfästelser avseende nästa verksamhetsår(/78) skall lämnas . I avvaktan på att takten iprojektgenomförandet förbättras bör utfästelser lämnas om ett oförändratsvenskt bidrag. Jag beräknar således bidraget till ITC för /78till 7 milj. kr. Imporikontoret för u-landsprodukter (IMPOD) hartill uppgift att främja import till från u-ländema. Verksamheten somstartade sker på försöksbasis . /76 igångsattes sex projekt för att öka importen till Sverigefrån , , Pera, Sri Länka, och . Verksamheten iövrigt är inriklad på kontaktförmedling, marknadsin formation, information omimportregleringar, avgifter, speciella förordningar samt /77 anvisades . till IMPOD:s verksamhet. /78, vilket är det sista verksamhetsåret ,beräknar jag, efter samråd med chefen för , medelsbehovetför IMPOD:s samlade verksamhet till . Medelsbehovetför denna anslagspost uppgår till . 1976/77Anslag 85 000 000 1977/78Förslag 90 000 000 Beredningen för u-landsforskning (SAREC) tillsattesden med uppdrag att såsom rådgivande organ till regeringen och SIDAverka för en aktiv och samordnad politik för svenskt stöd till u-landsforskning. Prop.1976/77:100 Bilaga 6 45 Samtidigtsammanfördes bidrag för svenskt stöd till u-landsforskning utanför debilaterala landprogranimen till en särskild anslagspost under anslaget C 1.Bidrag tiU internationella biståndsprogram. SAREC förväntades göra engranskning av pågående forskningsinsatser genom internationellaorganisationer. Denna granskning har ännu inte kunnat slutföras. Emellertidhar SAREC i sitt förslag till regeringen beträffande stöd till u-landsforskningunder /78 redovisat sin syn på omfattningen och inriktningen avdetta stöd samt redogjort för beredningens hittillsvarande verksamhet. SARECföreslår att stödet till u-landsforskning under /78 skall uppgåtill 100 milj, kr. förutom ingående ointecknad reservation som SAREC beräknartill 7 milj. kr. SIDA delar denna bedömning av medelsbehovet. Jag vill relativt utförligt referera SAREC:sförslag sora utgör beredningens första redovisning av verksamhetens utformningoch principer. Stödet till u-landsforskning fördelas enligtSAREC:s förslag på fyra områden, nämligen bidrag till internationellaorganisationers forskningsprogram med 65 milj. kr,, stöd till forskningssamarbetemellan , särskilda forskningsprojekt m. m. med 9 milj. stöd till forskning, samarbetsprojekt med programländer m, m. med 25milj. stödtill u-landsforskning i med 6 milj. kr. Härtill beräknas för planering och administrationav forskningsstödet samt information ett medelsbehov om 2 milj, kr. Som bidrag till internationella organisationersforskningsprogram utbetalades under /76 53 milj. kr. Det största enskilda u-landsforskningsprojektet ärbidraget till () forskning om mänskligfortplantning. har t. o. m. /76 stött programmet medsammanlagt 115 milj. kr. För vart och ett av budgetåren 1976/77 och 1977/78har 30 milj. kr. WHOhar enligt ett treårsavtal t. o. m. /77 erhållit bidrag medsammanlagt 15 milj. kr., för näringsforskning, forskning 'om parasitärasjukdomar samt om utveckling av hälso- och sjukvårdssystem i . WHOarbetar med planer på samlad forskning om smittsamma tropiska sjukdomar.Fortsatt svenskt stöd till detta program, vars sammanlagda årliga kostnader harberäknats till drygt 100 milj. kr. är under beredning. har /73 givit bidragtill internationella jordbruksforskningsinstitut genom den konsultativa gruppenför internationell jordbruksforskning. För fortsatt stöd till gruppen /77 har 10 milj. kr. Den konsultativa gruppenshuvudsakliga uppgift är att säkra finansieringen av ett antal internatio- Prop.1976/77:100 Bilaga 6 47 Verksamheten har pågått sedanbörjan av utan att någon egentlig uppföljning och utvärdering avstödet och dess effekter för u-ländemas egen utveckling har gjorts. Det ärangeläget att del svenska slödet för gruppen granskas utifrån nu gällandeprinciper för stöd till u-landsforskning. Ett utredningsarbete har inlettsinom SAREC, Stöd för jordbruksforskning utgår förutom genom denkonsultativa gruppen även till två projekt i samarbete med FN:s livsmedels- ochjordbruksorganisation (FAO), I ett av dessa, som rör förbättring avproteinkvalitet i sädesslag, medverkar i , Världssysselsättningsprogrammet (WEP) inom harunder budgetåren 1972/731976/77 fått svenskt stöd med sammanlagt 15,6 milj,kr. Det svenska stödet för WEP har i första hand avsett tre program som rörsambanden mellan teknologi, inkomstfördelning och sysselsättning. En konsulthar för SAREC:s och SlDArs räkning inför världs-sysselsättningskonferensen ijuni 1976 gått igenom ett omfattande forskningsmaterial frän WEP. Genomgångenger vid handen att det kan vara möjligt att ge WEP en mer strategisk roll ifortsättningen, särskilt mot bakgrund av den basbehovsstrategi som antogs vidvärldssysselsättnings-konferensen. Omfattningen av det framtida svenska stödettill WEP är under prövning. Stödet till forskningssamarbete mellan u-ländersamt till särskilda forskningsinsatser bl, a, för att främja en kritisku-landsforskning uppgick /76 till 1,4 milj. kr. SAREC beräknaratt 8,4 milj. kr. kommer alt tas i anspråk för dessa ändamål under budgetåret1976/77. Bland beslutade insatser av detta slag kan nämnas bidragtill PISPAL, som är en latinamerikansk samarbetsorganisation församhällsvetenskaplig befolkningsforskning, till Latinamerikanska institutetför transnationella studier (ILET) i samt till afrikanska institutetför ekonomisk utveckling och planering (IDEP) i . Ifråga om bilateralt forskningssamarbete med , i första handprogramländerna, har regeringen under innevarande budgetår i enlighet medförslag från SAREC beslutat om stöd till och för dessa länderscentrala forskningsorgan med vardera 2 milj. kr. Totalt beräknar SAREC att 20milj. skall tas i anspråk / 77 för detta ändamål. Blandplanerade insatser kan här nämnas stöd till Sri Länka, ochBotswana saml samarbete med inom epidemiologi och geoteknik. Tillstöd för u-landsforskning i har /77 i enlighet medförslag från SAREC 2,4 milj, kr. fördelats i forskningsanslag efter ansökan.SAREC anför att starka praktiska skäl talar för att beredningen fårbemyndigande att självständigt besluta om fördelningen av detta stöd tillforskning i . SAREC planerar vidare att för några Prop.1976/77:100 Bilaga 6 43 centralaområden inom u-landsforskningen inrätta samrådsgrupper i syfte att skapa ochförstärka en beredskap i det svenska forskarsamhället för samarbete medforskare i . Grupperna avses bland annat medverka i bedömning avansökningar om forskningsstöd. 1 grupperna bör ingå forskare från . För planering och administration avforskningsstödet saml informationsfrågor har /77 reserverats1,8 milj. kr. SAREC beräknar för /78 ett medelsbehov om ca 2milj. för dessa ändamål. Deav SAREC redovisade synpunkterna på inriktningen av biståndet tillu-landsforskning och på proportionerna mellan de olika ifrågakommande typernaav forskningsstöd förefaller mig i stort ändamålsenliga. Det är inte minstangeläget att hålla fast vid kravet att det svenska biståndet skall bidra tillatt bygga upp forskningskapacitet i . En betydande andel av medlenför u-landsforskning bör även i fortsättningen tas i anspråk för stöd tillinternationella organisationers forskningsprogram. Jag förväntar mig att SARECunder innevarande budgetår skall redovisa resultatet av den allmänna genomgångav de internationella forskningsprogrammen som beredningen har aviserat. Jagfinner det rimligt att SAREC bemyndigas att självständigt besluta omfördelningen av stödel till svenska forskare efler ansökan. När SAREC inrättades var ett av syftena att få tillstånd en samlad bedömning av hur ett ökande stöd till u-landsforskning bordeutformas. Det har visat sig svårt att, med de kriterier som SARECnedlagl för sitt arbete, uppnå en sådan volym på forskningsbiståndet som harförutsetts för budgetåren 1975/76 och 1976/77. Jagdelar i princip SAREC:s bedöraning att det under /78 bör blimöjligt latt med fortsatta höga kvalitetskrav uppnå en högre biståndsvolym närdet gäller insatser för u-landsforskning. Jag räknar dock med att en vissanslagsökning jämte ingående reservation bör ge tillräckliga resurser för denförväntade expansionen av forskningsstödet under budgetåret. Medelsbehovet för u-landsforskning beräknas ienlighet härmed till 90 milj. kr. Övrigamultilaterala bidrag 1976/77 Anslag 76 643 000 1977/78 Förslag 177240 000 I förhandlingarna om de internationellautvecklingsproblemen har starkt understrukit behovet av ett ökatresursflöde från i-ländema. U-Iändema önskar dels att de multilateralabiståndsorganen skall få kraftigt ökade resurser, dels att nya fonder ochbetalnings- 1976/77:100 Bilaga 6 Utrikesdepartemeotet 49 arrangemangupprättas, särskilt på jordbraks-, och,.råvamområdena. Jag har redogjort för utvecklingenbeträffande den internationella jordbruksutvecklingsfonden (), där endefinitiv överenskommelse nu har nåtts. Jag har också redovisat läget i förhandlingama om'en femte påfyllnad av Inlernalionella utvecklingsfondens () resurser. Medhänsyn till att förhandlingarna inte torde komma att avslutas förrän under år1977 har bidraget under anslagsposten Internationella utvecklingsfondenpreliminärt upptagits med samma årliga belopp som under den fjärde påfyllnaden.Det finns dock, som jag har påpekat, anledning att hålla ytterligare medel iberedskap för . Åtgärder för att främja stabilare förhållanden påråvarumarknaderna och växande exportinkomster hör till huvudkrav påråvaru-området. Diskussionerna härom förs i första hand inom ramen för råvaruprogram. Senast skall en konferens inkallas förförhandling om en gemensam fond för buffert-lagerfinansiering i syfte attstabilisera priserna på råvaror. Om en sådan fond kommer till stånd kan bidragavsedda att möjliggöra för de fattigaste länderna att delta i fonden komma attbehövas. Som komplement till prisstabiliserande åtgärder harSverige verkat för ett globalt system för att stablisera u-ländernasexportinkomster. Ett svenskt förslag härom har bl.a. lagts fram vidParis-konferensen. Mot denna bakgrund är det angeläget att kan delta ifinansieringen av ett sådani syslem för att kompensera u-ländema för bortfallav exportinkomster från råvaror. Beträffande de fattigare avses kompensationeninnebära en biståndsöverföring. har utfäst sig alt bidra tillsubventionskontöt för Internationella valutafondens oljefacilitet med ca 15milj. Avsikten med subventionskontot är att IMFskall kunna ge dé fattigare u-ländema lån ur oljefaciliteten till förmånligaräntesatser. Under /77 lämnade ett bidrag om 7,1 milj.kr. som täckte de två första inbetalningarna till kontot. För ett fortsatt bidragunder /78 beräknar jag 3,8 milj. kr. Liksom under tidigare budgetår bör också vissaandra multilaterala bidrag kunna belasta denna anslagspost såsom årsbidrag tillRöda Korsets intemationella kommitté och fortsatt stöd till FN:s enhet för ekonomiskoch social information (CESI). Andra exempel är bidrag till' FN:s center förtransnationella företag, stöd till intemationella organ ellerländergrapperingar för verksamhet med anknytning till FN:s utvecklingsstrategioch besluten från FN:s sjätte och sjunde extra generalförsamlingar samt frånParis-konferensen, Det kan också bli nödvändigt att med extra bidrag hjälpamultilaterala biståndsorgan över likvi-ditetskriser. Sammanlagt beräknas ett medelsbehov för övrigamultilaterala bidrag på . 4 1976/77.1 saml Nr 100. Prop.1976/77:100 Bilaga 6 - 50 Härutöver räknar jag med att för dessa ändåmål vidbehov kunna utnyttja ointecknade reservationer. Bidragtill internationella biståndsprogram budgetåren 19151161911 jlS (milj. : 1976/77 313,0.. ,. , .90,0 . ' Bidragen till UNFPA har t. o. m. budgetåret1976/77 redovisats under ån-slagsposten Övriga organisationer m.m. Under hänvisning till vad jag nu har anförthemställer jag att rege ringen föreslår att . 1. godkänna de riktlinjer förmultilateralt utvecklingssamarbete som jag har förordat i det föregående, 2. bemyndiga regeringen att görade utfästelser och åtaganden som jag har angett i det föregående, 3. bemyndiga regeringen att nyteckna 675 kapitalandelar om vardera i Asiatiskautvecklingsbanken, 4. godkänna avtalet omupprättandet av den internationella jordbruksutyecklingsfonden ().samt.Sveriges anslutning till densamma, . 5. till Bidrag för internationellabiståndsprogram /78 anvisa ett reservationsanslag av i 190000 000.kr. 1975/76Utgift 1581646 257 Reservation ' - 784 513 665 1976/77 Anslag 1986973000 ' " - - 1977/78Förslag 2268 136000 ' 'V ' - .. ;:; :.....: Styrelsen för internationell utveckling (SIDA)föreslår en höjning av- anslaget för bilateralt utvecklingssarnarbété"från 1 987 milj. kr. till 2 432 milj. kr., vilket iitgör'én uppräkning med445 niilj, kr. Förut-sättrungen för detta förslag-är'enligt SIDA en ökning avden totala' anslagsvolymen för intemationellt utvecklingssamarbete med 780milj. .,..:. : .....'.--;:-.... .....;.;..::.;. Prop.1976/77:100 Bilaga 6 Anslaget till bilateralt utvecklingssamarbete ökarenligt mitt förslag till 2 268 milj. kr. för /78. Medlen tas ianspråk för långsiktigt utvecklingssamarbete med enskilda länder, stöd tillbefrielserörelser i södra , humanitära insatser i södra och ,katastrofhjälp, bidrag till enskilda organisaiioner och viss övrig verksamhetsammanförd under rabriken Särskilda program. Medelsfördelningen mellan dessaändamål framgår av följande uppställning. Bilateraltbistånd budgetåren 1976/771977/78 Fördelning på mottagarländer och andraändamål milj, kr. (40,0)1 (15,0)1 Övriga länder m. m. i södra m. m. Katastrofer m, m. 'Insatsen bekostas med medel ur kalastrofreserven. =Medel har beräknats under posten Kalastrofer m. ra. 'Medel om 21,9 milj. kr. har redovisatsunderansIagetC 4. Styrelsen för internationell utveckling (SIDA). * Medel för motsvarande ändamål beräknas /78 under anslagsposten Särskilda Program.- : . . >. Principerför länderinriktningen av direkta bistånd lades fast av (SU 1970:.84, rskr.l97P: 191). .:...,;; Huvuddelen av biståndsmedlenbör koncentreras till., mycket fattiga Prop.1976/77:100 Bilaga 6 52 länder.Den medelsfördelning som jag har förordat innebär att av det direktalandinriktade biståndet går till denna ländergrupp. Vid ställningstagande tillSIDA:s anslagsframställning har möjligheten till ökade insatser i södra beaktats. Statsmakterna har upprepade gånger understrukitvikten av långsiktighet i bilaterala utvecklingssamarbete.Utvecklingssamarbete med ett u-land innebär ett långsiktigt engagemang somskapar förpliktelser och förväntningar vilka går vida över de omedelbarafinansiella åtaganden som gör. Det bemyndigande att göra åtaganden somriksdagen har beviljat regeringen när det gäller samarbetet med programländerger en god grund för en långsiktig biståndsverksamhet. Därigenom fårregeringen ikläda finansiella förpliktelser som motsvarar de förlandet fastställda planeringsramarna, nämligen det belopp somriksdagen har godkänt som årsram för landet ifråga, såvida inte annorlunda harbeslutats. Det finns sedan möjlighet att göra bindande utfästelser genomårsavtal samt genom insatsavtal som löper över av högst femframförliggande budgetår. Dessa riktlinjer, som hittiUs har gällt endast ifrågaom samarbetet med programländerna, bör för framtiden omfatta samtliga ländermed vilka har ett utvecklingssamarbete som förutses fortgå under enlängre period. Avvikelser från dessa riktlinjer för planeringen av samarbetetmed enskilda länder bör begränsas till vad statsmakterna uttryckligen beslutar.En minskning av planeringsramen för ett land likaväl som en ökandeplaneringsram bör underställas för beslut. Diskussioner pågår om möjligheten att förenklaavtalsförfarandet med vissa länder genom att övergå från ettåriga avtal ombiståndets omfattning och huvudsakliga inriktning till avtal som omfattar enperiod av två eller . En sådan omläggning, som skulle möjliggöra en ökaddelegering till SIDA, kan ske inom det av fastställda bemyndigandetatt göra åtaganden. En viktig förutsättning för ett effektivt svensktbistånd är den koncentrationsprincip som har tillämpats sedan mitten av1960-lalet och som har möjliggjort en i vissa fall betydande satsning avfinansiella och personella resurser på enskilda länder. Denna koncentration avde svenska biståndsansträngningama bör fullföljas och fortsatt restriktivitetbör tillämpas när det gäller att inleda omfattande samarbete med nya länder. som koncentrationsprincipen fullföljs kankonstateras att en viss del av de bilaterala biståndsresurserna utnyttjasutanför kretsen av länder, med vilka har ett långsiktigtutvecklingssamarbete. Detta gäller i första hand bidragen till enskildaorganisationer och verksamhet i form av bl. a. kurser och seminarier som istor utsträckning genomförs i samarbete med . Katastrofbiståndkan också lämnas utanför kretsen av programländer. Prop.1976/77:100 Bilaga 6 53 heterpå biståndsområdet med andra än programländer har tillkommitytterligare två. Forskningsstöd är sålunda inte förbehållet programländerna.Inte heller Importkontorets för u-landsprodukter (IMPOD) verksamhet ärbegränsad till programländer. I fråga om bistånd på familjeplaneringsområdet ärdet enligt min mening angeläget att detta avser stöd till en verksamhet somingår som ett led i en allmän och social omvårdnadspolitik. Insatser påbefolknings-området bör kunna göras både som del av ett bredare utvecklingssamarbeteoch i länder som inte är programländer. Det kan också i vissa fall visa sig angelägel attföreta begränsade insatser på kunskapsöverföringens eller utbildningens områdensom del av ett bredare samarbete. Inte minst kan det nämligen bland länderutanför kretsen av de fattigaste finnas ett betydande intresse för och därtillmöjlighet att tillgodogöra sig svensk "know-how" som inte kantillmötesgås endast genom kommersiella kanaler. I samarbete med sådana länderbör det vara möjligt att företa begränsade biståndsfinan-sierade insatser somen del av ett bredare samarbete. Som exempel kan nämnas detutbildningssamarbete som inletts med där biståndsmedel haranvänts främst för att underlätta svensk medverkan i planeringen avyrkesutbildningsprogram. Hur sådana insatser skall utformas, vilkel innehål!de skall ha och hur de skall administreras får avgöras från fall till fall. Motbakgrund av de fattigaste ländernas berättigade anspråk på huvuddelen av desvenska biståndsresurserna är det endast begränsade belopp som kan avdelas försådana insatser. Särskilda program rymmer en reserv förändamålet. Under innevarande budgetår lämnas av detländerinriktade biståndet som gåva. Återstoden ges som räntefria 50-årskreditermed amorteringsfri period. De enda länder som får en del av sittbistånd från i form av kredit är , och . Efterbeslut av 1972 och riksdagar har regeringen möjlighet att efterprövning i varje enskilt fall bevilja avskrivning av skuldtjänsterna påutvecklingskrediter. Regeringen har enligt beslut av 1975/riksdag (UU1975/76: 14, rskr 1975/76: 349) vidare möjlighet att inom ramen för eninternationell överenskommelse göra utfästelse öm avskrivning av återståendekapitalskuld och förfallna räntor på utvecklingskrediter avseende samtiiga deu-länder, som enligt FN:s definition: rubriceras som de minst utvecklade ellersom har drabbats särskiU hårt av den internationella prisutvecklingen. För innevarande budgetår beräknas dé av regeringenavskrivna skuldtjänsterna uppgå till ca 16 milj. kr. Prop.1976/77:100 Bilaga 6 54 överenskommelsekommer tili .stånd avser regeringen att avskriva samtliga skuldtjänster påutvecklingskrediter för /78 avseende . ,, , , och , Med bundet bistånd avses vanligen kredit- ellergåvobistånd i form av varor och tjänster som är förhandsbestämt tillupphandling i det biståndsgivande landet. Med bundet svenskt bistånd avsesuteslutande gåvobistånd i form av varor och tjänster som genom beslut av regeringen eller i vissa fall av SIDA är förhandsbestämt till upphandling i Sverige.1 det bundna biståndet inräknas även katastrofbistånd i form av livsmedel ellerandra svensktillverkade produkter samt svenska naturabidrag tillinternationella livsmedelsprogram. Utbetalningar i form av bundet bistånd /76 uppr gick enligt SIDA:s redovisning till 505 railj. kr.,vilket motsvarar . av de totala utbetalningarna. För /77 ärmålet 600 milj. kr., vilket utgör av de totala biståndsanslagen. Av detlabelopp väntas ca 180 milj. kr. utgöra katastrofbistånd och bidrag tillinternationella livsmedelsprogram. Del landdestinerade bundna biståndet lämnasfrämst till , , , , Mo5ambique, Sri Länka,, och . Under /76 finansierade de bundnabiståndsmedlen bl.a. upphandling av maskiner och verktyg, papper ochpappersmassa,- byggnadsraateriel, kabel och stål, undervisningsmateriel, sjukhusutrustning,livsmedel och tjänster. SIDA ger i sin anslagsframställning en utförligredovisning av de negativa konsekvenser som bindning av bistånd enligt verketkan mnebära för ett mottagarland. Styrelsen framhåller att bundet bistånd förmottagaren kan resultera i högire priser olämpligt utbud av varor, sämreservice, administrativa merkostnader och utebliven sysselsättning i mottagarlandet.Styrelsen pekar, också på problem som förekommit när det gäller bundnabistånd och som har uppstått främst när bistånds-politiska mål har underordnatssvenska inrikespolitiska överväganden. LiksomSIDA ställer jag mig tveksam till bindning av bistånd. Jag finner det angelägetmed ett fortsatt svenskt arbete för att åstadkomma intemationella överenskommelseröm avbindning eller åtminstone en minskning av den bundna delen av dénresursöverföring till som sker i biståndets form. får jagkonstatera att de exempel på svenska biståndsinsatser raed negativa effekter,söm SIDA anför, utgör undantag. De riktlinjer som hår fastställt.för detlandinriktade bundna biståndet bör eliminera eller åtminstone kraftigt minskariskeh för negativa effekter av bindninig. Genom att mottagaren inom éh givenfinansiell ram fritt får välja varor öch tjänster på den svenska markna- Prop.1976/77:100 Bilaga 6 55 den,kan det bundna biståndet utnyttjas för import från sådana sekto-; rer där detsvenska näringslivet besitter särskild konkurrensförmåga. I det volymmål som hargällt för; varu; biståndet har kommit att inräknas, en del .upphandling förprojekt som, inte varit bunden till men soin ändå har'lett till svenskaleveranser.