prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Riksdagensobligatoriska medverkan när det gäller att inrätta tjänster bör därför ifortsättningen begränsas till att gäUa dels ordinarie tjänst med beteckningen"o". eUer "p" om tjänsten är avsedd för chef för så- Prop.1976/77:100 Bilaga 3 Budgetdepartementet 8 danmyndighet som lyder direkt under regeringen, dels annan tjänst med någon avdessa beteckningar i lägst lönegrad F 26 eller L 24, om tjänsten inrättas utanatt lönegradsplaceringen fastställs genom avtalsförhandlingar. Efter samrådmed chefen för förordar jag dock att nuvarande reglerskall behållas beträffande ordinarie tjänster för professor. Skälet härtill äratt inrättande av sådana tjänster innebär utvidgning och utveckling av denfasta forskningsorganisationen och att också fattar beslut ominriktningen av denna. Jag hemställer att regeringen föreslår att godkänna vad jag i det föregående har föreslagitom inrättande av statiigt reglerad tjänst. 5 Praktikanter hos statsmyndigheterna Praktikverksamhet förekommer inomden statliga sektorn. Enligt en av statens personahiämnd (SPN) genomförd undersökningtjänstgjorde ca 2 800 praktikanter hos statsmyndigheterna . regleras praktikverksamheteninom den stathga sektorn av cirkuläret (1975: 326) om praktiktjänstgöring hosstatsmyndighet. Av cirkuläret framgår bl. a. att myndighet med beaktande avefterfrågan på praktikplatser skall sträva efter att bereda praktiksökandenanställning. Härvid får den ökade arbetsbelastning som praktikverksamheten kanmedföra för anställda hos myndigheten vägas mot fördelarna frånsamhällssynpunkt av praktiktjänstgöring och värdet för myndigheten avpraktikantens arbetsinsats. Vidare sägs i cirkuläret att myndighet skallupprätta plan för praktikverksamheten inom myndigheten och att anställning avpraktikant skall ske i samråd med arbetsförmedlingen. 6 framhöll föredragandestatsrådet att staten som arbetsgivare har en viktig uppgift att fylla när detgäller att bättre tillgodose behovet av praktikplatser. Föredraganden fömtsatteatt statsmyndigheterna även skulle utnyttja anvisade medel för attså långt som möjligt tillgodose behovet av praktikplatser. 1975/76: 211 om samordnad sysselsättnings-och regionalpolitik betonade föredraganden vikten av att alla som så önskarkan beredas praktiska erfarenheter från arbetsUvet. SPN har genomfört enenkätundersökning i syfte att kartlägga bl. a. de åtgärder myndigheternavidtagit, eller avser att vidtaga, med anledning av praktLkcirkuläret. Enligt SPN uppgick antalet praktikanter /75 till ca 4 600 och för /76 med vissreservation för siffermaterialets osäkerhet till ca 5 200.Praktikverksaroheten beräk- Prop.1976/77:100 Bilaga 3 Budgetdepartementet nasenligt myndigheternas praktikplaner omfatta ca 5 600 praktikanter under budgetåret1976/77. Utöver den permanenta praktikverksamheten harregeringen som en tillfällig åtgärd för att snabbt skapa nya praktikplatserbemyndigat () att anordna tillfälliga praktikplatseri form av beredskapsarbete hos statiiga myndigheter. Inom den statliga sektornomfattade AMS:s beredskapsarbeten under /76 ca 28 000sysselsättningsmånader eller ca 5 000 praktikanter enligt SPN;s beräkning. SPN har i skrivelser och den 26december 1976 till regeringen överlämnat sammanställningar överstatsmyndigheternas praktikplaner för /78. Enligtsammanställningen planerar myndigheterna att raed egna medel sysselsätta ca 6000 praktikanter under budgetåret. Av SPN:s sammanställning fraragår vidareatt myndigheterna kan bereda ytterligare ca 2 000 praktikanter arbete underbudgetåret om särskilda medel ställs till förfogande för ändamålet. För egen del anser jag att det är betydelsefulltatt staten som arbetsgivare bidrar till att tillgodose behovet avpraktikplatser. Även om -wss osäkerhet vidlåder det fömt redovisadesiffermaterialet framgår dock att en icke obetydlig utökning avpraktikverksamheten ägt rum. En ytteriigare ökning av antalet perraanentapraktikplatser är eraeUertid önskvärd. Jag är därför beredd att godta 8 000permanenta praktikplatser som ram för verksamheten under /78.Den utökning av praktikverksamheten som ligger i mitt ställningstagande räknarjag med till stor del skall rymmas inom ramen för anvisade medel. Jag äremellertid medveten om att vissa myndigheter har begränsade möjligheter attställa ytterligare praktikplatser till förfogande. Utökar sådan myndighet underbudgetåret sin praktikverksamhet utöver vad myndigheten enligt redovisadpraktikplan är beredd att bestrida med ordinarie lönemedel kan regeringen omanvisade medel visar sig otiUräckUga efter särskild prövning medgeöverskridande för ändamålet. Av den redogörelsen framgår attmyndighetemas beredskap att ta emot praktikanter har ökat avsevärt under desenaste åren. Erfarenheter från den särskilda insatsen med beredskapsarbeten iform av praktik visar att myndighetema är förhållandevis flexibla när detgäller att öka mottagningskapaciteten också med ganska kort varsel även om självfalleten alltför snabb expansion av praktikverksamheten kan vara svårgenomförbar aven rad praktiska skäl. Jag anser dock att erfarenheterna från verksarahetenmed beredskapsarbete inom den stathga sektom visar att ytterligarepraktikplatser kan ställas till förfogande i lägen när detsysselsättningspolitiska läget kräver det. En sammanställning av myndigheternasberedskapsplaner som SPN upprättat visar att myndigheterna bedriver vissplaneringsverksamhet för en sådan ytterligare utökning av sin praktikverksamhet.Hur många platser som kan komma 1976/77:100 Bilaga3 Budgetdepartementet lo attinnefattas i en ev. sysselsättningspoUtiskt motiverad praktikverksamhet är f.n. av olika skäl svårt att bedöma. SPN bör därför få i uppdrag att även ifortsättningen upprätta en beredskapsplan för angivna situationer. Underlaghärför utarbetas av statsmyndigheterna efter samråd med de lokalapersonalorganisationerna. Jag hemställer att regeringen bereder riksdagentillfälle att ta del av vad jag nu har anfört. och de statsanställdashuvudorganisationer har kommit överens om vissa ändringar idet allmänna pensionsavtalet för statliga och vissa andra tjänstemän. Ianslutning därtill har regeringen beslutat om motsvarande ändringar ipensionsbe-stämmelsema för icke-statUga anställningshavare med statlig pensionsrättsom faller utanför avtalsverkets förhandlingsområde. Enligt lagen (1975: 380) om delpensionsförsäkring(ändrad 1976: 84) kan arbetstagare i åldern numera med hjälp avdelpension minska sitt förvärvsarbete inför övergången tUl ålderspension.Delpensionens belopp har avvägts från den utgångspunkten att av inkomstbortfalletskall täckas vid övergången till deltidsarbete. Underlaget förinkomstberäkningen har emellertid begränsats till ett belopp motsvarande 7,5gånger det basbelopp som gäller vid inkomstårets ingång. Överenskommelsenmellan avtalsverket och organisationerna innebär en komplettering av lagstiftningenora delpension med en "kompletterande delpension" grundad på helainkomsten, alltså även på lönedelar som överstiger den allmänna pensionsgränsenvid 7,5 gånger basbeloppet. Den kompletterande delpensionen beräknas i princippå samraa sätt som den lagfästa men med beaktande av den tjänstetidsfaktor somenligt pensionsbestämmelserna gäller för vederbörande vid tidpunkten förarbetstidsminskningen. Från den kompletterande delpensionen görs avdrag med vadsom utgår i delpension enligt lageii eller, när den kompletterande delpensionenär avkortad, med ett i motsvarande mån reducerat belopp. Vissa villkor, bl. a.minst tio års pensionsgrundande anställning i allmän tjänst efter fyllda ,måste vara uppfyllda för att kompletterande delpension skall utgå. Enannan nyhet som parterna kommit överens om är att vissa lönetillägg blirpensionsgrundande inom ramen för de begränsningar som annars gäller i fråga orapensionsgrundande lön. Pensionen får dock härigenom inte höjas med . I övrigt innebär de ändrade reglerna bättreförmåner för sjukpensionär med avkortad pension fram till och vidare en anpassning av pensionsbestämmelserna tUl den sänkning avden all- Prop.1976/77:100 Bilaga 3 Budgetdepartementet n mannapensionsåldern från 67 till som genomfördes . Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag nuhar anfört. 7 centrala samarbetsråd för personalfrågor centrala samarbetsråd förpersonalfrågor ra. () inrättades (prop.1969:1 bil. 2, SU 1969: 15, rskr 1969: 58). Det inrättades närmast som enmotsvarighet lill utvecklingsråden på den privata sektorn resp. på de kommunalasektorerna av arbetsmarknaden.Personalrådet som består av nio ledamöter representerande arbetsgivaren-statenoch nio de anställdas tre {tidigare fyra) huvudorganisationer och medlöneministern som ordförande har till huvuduppgift att följa utvecklingen påsamarbetsområdet inom statsförvaltningen och verka för ett effektivaresaraarbete raellan myndigheterna och de statsanställda. Rådet skall också varaorgan för utbyte av information och erfarenheter mellan myndigheterna och personalorganisationerna. tillsattes utredningen angåendeförsöksverksamhet med fördjupad företagsdemokrati inom statsförvaltningen meduppdrag att undersöka möjligheterna för en utveckling av de anställdasinflytande på förhållandena inom den egna myndigheten ra. Den 1 juli 1971inrättades vidare statens personalnämnd med vittgående uppgifter ochbefogenheter på det statliga personaladministrativa området. Förutsättningarnaför personahrådets verksamhet såsom denna planlades vid rådets inrättande har bl. a. därigenom bortfallit och rådet har i sin nuvarande form inte längrenågon uppgift att fylla. Rådet bör därför nu avvecklas. Jaghemställer att regeringen föreslär att godkänna vad jag nu har anfört om avvecklingenav . S Jämställdhet mellan kvinnor ocb män i statlig tjänst Jämställdhet mellan kvinnor och män är en självklarutgångspunkt för regeringens politik. En särskild järaställdhetskoniraitté hartillsatts för att bl. a. undersöka möjligheterna att genom lagstiftningåstadkomma ökad jämställdhet. Arbetetmed att åstadkomma ökad jämställdhet mellan kvinnliga och manliga anställdainom statsförvaltningen pågår i enlighet med de riktlinjer som statsmakternabeslutat (prop. 1975/76: 173, InU 1975/76: 42, rskr 1975/76: 342). En särskildförordning (1976: 686) om jämställdhet mellan kvinnor och män i statlig tjänstoch ett cirkulär (1976: 687) om Prop.1976/77:100 Bilaga 3 Budgetdepartementet 12 arbetetför jämställdhet mellan kvinnor och män i statlig tjänst har utfärdats.Försöksverksamhet med bl. a. ersättning för merkostnader för barntillsyn fördeltagare i statUg internatutbUdning har inletts. Målet för myndigheternas jämstäUdhetsarbete ät attbryta uppdelningen på olika tjänstekategorier och att skapa likvärdigaarbetsförhållanden och lika utbildnings- och befordringsmöjUgheter för bådakönen. Myndigheternaskall årUgen utarbeta en plan för sitt jämställdhets-arbete. Planerna skallutarbetas tillsammans med de anställda och deras organisationer. Regeringenkommer att noggrant följa utvecklingsarbetet med jämställdhetsfrågorna inomstatsförvaltningen. De åtgärder som myndigheterna vidtagit och resultaten avdessa skall redovisas för regeringen. Redovisningenskall lämnas tiU regeringen i anslutning till myndigheternas förslag tillanslagsframställning. För innevarande budgetår skall redovisningen lämnas föreden . Materialet kommer att beredas ocb sammanställas inomregeringskansUet. Det sammanställda materialet kommer att tillställas samtligamyndigbetei för att underlätta myndigheternas successiva åtgärder medjämstäUdhetsfrågor. Jag hemställer att regeringen bereder riksdagentillfälle att ta del av vad jag nu har anfört. Frop.1976/77:100 Bilaga 3 Budgetdepartementet 13 Den allmänna lönenivån förstatsanstäUda m. m. Lönegradsplaceringen för vissatjänster ra. Behandlingen av 1977 årsbudgetproposition mot bakgrund av den nya medbestämmandelagen 3 Inrättande av tjänster 5 Praktikanter hos statsmyndighetema 8 centralasamarbetsråd för personalfrågor 11 Jämställdhet meUan kvinnor ochmän i statiig tjänst 11 Bilaga 4 till budgetpropositionen 1977 Prop, 1976/77:100 Anmälantill statsbudgeten för /78 såvitt avser de kungl. Hans Mj:t Konungens och det Kungl. Anslaget är förinnevarande budgetår uppfört i statsbudgeten med 5,9 milj. kr. Medbeaktande av bl. a. ökade lönekostnader för anställd personal och inträffadeprisstegringar förordarjag att anslaget höjs till 6,3 milj.kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Hans Maf:t Konungens och det Kungl. Husetshovhållning för /78 anvisa ett anslag av . Underhåll och vård av möbler samt andra staten tiUhöriga inventarier i dekungl. Detta anslag är i statsbudgeten för /77 uppförtmed . har - i anslutning till av kungl. husgerådskammarengjorda framstäUningar - hemställt att för ifrågavarande ändamål under nästabudgetår anvisas ett anslag av . Riksmarskalksärabetet har därvidbegärt medel för bl.a. ytteriigare ett biträde för snickerigöromål, enintendent för vård och presentation av hus-gerädskammarens textilier samt ökaderesurser för informations- och utställningsverksamheten. Ämbetet har dessutombegärt att en biblioteks- 1976/77:100 Bilaga 4 Kungl. assistentoch en vaktmästare tillförs husgerådskammaren för drift av det s. k.Bernadottebibliotekel. Jagär inte utan ytterligare överväganden beredd att ta ställning tiU förslagel ommedelstillskott för drift av Bemadottebiblioteket. Jag är heller inte bereddatt förorda några personalförstärkningar för nästa budgetår. Anslaget bör, medbeaktande av löne- och prisomräkning, föras upp med . Jag hemställeratt regeringen föreslår att till Underhåll och vård av möbler samt andrastaten tillhöriga inventarier i de kungl. slotten för /78 anvisaett anslag av . 1976/77:100 Bilaga 4 Kungl. 1975/76Utgift 5072105 1976/77Anslag 5446000 1977/78Förslag 5900000 används som bostad åt konungensamt som representations- och kontorslokaler. begagnas avkonungen som bostad under vissa tider av året. utnyttjas bl.a. för vetenskapliga konferenser m. m. används som bostad för prominentapersoner från utlandet, vilka är den gäster. Gripsholnisslott utnyttjas som museum och för utställning av en del av svenska statensporträtlsamling. Användningen av utreds avriksmarskalksämbetet i samråd med livrustkammaren, ,i m.fl. disponeras sedan år1966 till större delen av . De två övervåningarna i slottethar dock fått behålla sin karaktär av kunglig bostad och visas för allmänheten.Tullgarns slott är upplåtet för visning vissa tider. Från anslaget avlönas 68 lönegradsplaceradeanstäUda, varav 26 i park-och trädgårdsvård och 11 för lokalvård. HärtiU kommerett tiotal arvodis-ter med uppdrag av deltids- eller bisysslekaraktär och vissövrig personal. Från anslaget bestrids vidare övergångsvis understöd till ettfåtal förmånstagare samt andra omkostnader än för uppvärmning ochfastighetsunderhåll för de kungl. hemstäUer, med anledning av enav ståthållaräm-betena vid de kungl. slotten gjord framställning, att anslagetför nästa budgetår förs upp raed 5,9 milj. kr. Förståthållarämbetenas del sker skifte på befattningen som ståthållare i början avår 1977. Den avgående innehavaren av tjänsten har i sin befattning somståthållare på inte åtnjutit något arvode och vad gäller deÖvriga slotten endast obetydliga sådana. Någon möjlighet att på dessa villkorrekrytera en ny innehavare av ståthållartjänsten torde knappast föreligga.Tjänsten sora ståthållare på de kungl. slotten är förenad med chefskapet förKungl. StåthåUarärabetena har räknat med attlönekostnaderna för ståthåUaren skall fördelas lika mellan ämbetena ochdjurgårdsforvaltningen. För ämbetenas del har lönekostnaden uppförts understaten för och beräknats tiU arvode motsvarande hälften av löntUl statstjänsteman i lönegrad F 25. Prop.1976/77:100 Bilaga 4 Kungl. har vidare i statförslagettillförts två tjänster som slottsvaktmästare. Dessa tjänster har hittiUsbekostats av hovförvaltningen och avser visningsverksamheten i slott.På detta slott liksom på de övriga kungl. slotten är det naturligt att den motallmänheten inriktade visningsverksamheten sköts av personal som är anställdav ståthål-larämbetena eller husgerådskammaren. På har det bedömts möjligt attändra den nuvarande heltidstjänsten som slottsvaktmästare till halvtid. Entjänst som parkarbetare vid har vidare överförts tillDrottningholms kungsgård. Dessa besparingar har möjliggjort en viss uppräkningav omkostnaderna vid , vilket är nödvändigt med hänsyntill de starkt ökade kostnaderna för underhåll av . På Tullgarnsslott har slutligen i statförslaget tillgängliga medel för extra arbetskraft iparken omvandlats till en tjänst som parkarbetare. Ökningarna i övrigt är främst av automatiskkaraktär och beror på inträffade prisstegringar och den ökade besöksfrekvenseni parker och trädgårdar. Ämbetet redovisar vidare konsekvenserna av enminskning av anslaget . Denna skulle i huvudsak komraa att drabbaparkvården, vilket vore olyckligt med hänsyn till att besöksfrekvensen ständigtstiger med ökat slitage på parkerna som följd. Av följande sammanställning framgår de förändringari medelsanvis-ningama för de olika slotten, som har beräknats för nästabudgetår, i jämförelse raed de belopp som har anvisats för /77enligt den av regeringen fastställda staten. Sammanfattningsvis kan förändringama under de olikaposterna mellan den fastställda staten för /77 och det framlagdastatförslaget för /78 anges på följande sätt. Prop.1976/77:100 Bilaga 4 Kungl. Enligt slalen /77 Enligl statförslaget /78 4867900 207100 327 OOQ 190000 290800 : 5155000 239000 424500 195 000 356500 +265 000 + 31900 + 97500 + 5000 + 65 700 Jag har ingen erinran mot riksmarskalksärabetetsförslag och hemställer att regeringen föreslår att till De kungl. slotten: Administration förbudgetåret 1911118 anvisa ett förslagsanslag av . 1975/76Utgift 1380088 1976/77Anslag 1977/78 Förslag Från anslaget bestrids kostnader för löner till tioanstäUda värmeskötare, reparatörer ra. - och för inköp av bränsle. har på gmndval avståthållarämbetenas beräkningar hemställt om ett anslag för /78av . Ökningen är av automatisk karaktär. Jag har ingen erinran mot riksmarskalksärabetetsförslag. Jag herastäUer att regeringen föreslår att till De kungl. slotten: Uppvärmning /78 anvisa ett förslagsanslag av . BifaU tiU mina förslag innebär att förstahuvudtitelns slutsumma för /78 kommer att uppgå till 15677000kr. Detta betyder en ökning i jämförelse med det för /77anvisade beloppet med . Prop.1976/77:100 Bilaga 4 Kungl. A. Kungl. Hans Maj:t Konungens och det Kungl. Husets hovhållningUnderhåll och vård av möbler samt andra staten tillhöriga inventarier i dekungl. Summa för kungl. B. Kungl. 3 De kungl, slouen: Administration 5 De kungl.slotten: Uppvärmning Summa for kungl, slottsstaten för kungl, hov- ochslottsstatema Bilaga 5till budgetpropositionen 1977 Prop.1976/77:100 svarar för beredning avlagstiftningsärenden på flera områden av samhällslivet. Till hör polis- ochåklagarväsendet, de allmänna domstolama, de allmänna förvaltningsdomstolama,bostadsdomstolen, hyres- och arrendenämnderna, rättshjälpsnämndema, de allmännaadvokatbyråerna och , kriminalvården och brottsförebyggande rådet.Inom departementets område faUer också justitiekanslem, fideiko-missnämnden,datainspektionen, och bokföringsnämnden. har fattat beslut med anledningav vilande grundlagsförslag. Reformarbetet på det konstitutionella områdetfortsätter. Regeringen avser att tillkalla kommittéer med uppdragatt utreda frågor om förstärkt skydd i regeringsformen för de medborgeriigafri- och rättighetema. om lagrådets ställning och uppgifter samt om en nyyttrandefrihetsgrundlag. Förslag till vidgad rösträtt för utlandssvenskarnasamt ändringar i lagstiftningen om handlingssekretess och tystnadsplikt avseskomma att lämnas till . Valsystemet utreds av personvals-och valkretsutredningen. Den enskildes rättsskydd skall förstärkas. Enöversyn av datalagen pågår sålunda i syfte att öka skyddet för den enskildesintegritet. Förslag från rättshjälpsutredningen och utredningen om vidgadersättning till brottsoffer väntas . Förutsättningama för ochverksamheten vid de allmänna advokatbyråerna skall bli föremål för en allsidigutredning. Effektiviteten inom rättsväsendet förbättras genomfortlöpande rationalisering av arbetsmetoder och genom förenklade processuellaförfaranden. Arbetsbelastningen på myndighetema kan emeUertid inte mötas endastmed rationaliseringsåtgärder. För nästa budgetår beräknas därför medel förökade resurser. a, föreslås den nya kammarrätten i få ytterligareen avdelning fr.o.m. /78. Konsumentpolitiska frågor utreds av bl.a,försäkringsrättskommittén, konsumenttjänstutredningen, hemförsäljningskommitténoch småhus-köpkommittén. De multinationella företagens verksamhet uppmärksammasav utredningen om utländska övertaganden av svenska företag. 1 1976/77. 1976/77:100 Bilaga5 2 omfattandelagstiftningsuppgifter på var sitt område svarar vattenlags-utredningen,familjelagssakkunniga. bo lagskommitté,konkurslagkommittén och stiftelseutredningen. Regeringen avser att inom korttillkalla en kommitté med uppdrag att utreda frågor om tomträttsavgäld. Vidaretillsätts nya kommittéer angående vissa straffbestämmelser om skydd för riketssäkerhet samt om sedlighetsbrotten. Lagförslag om bl. a.bostadsförvaltningslag, ändringar i patentlagstiftningen samt lagstiftningen omkreditköp torde komma att lämnas till . Utgifterna inom områdeberäknas under /78 komraa att öka med 336,6 railj. Därmedomsluter verksara-heter 4444,8 milj. kr. Antalet tjänster inom områdeökar med sammanlagt 733. () har nyligenoffentliggjort en rapport över brottsutveckhngen, BRÅ rapport 1976:3Brottsutvecklingen, lägesrapport . Den har ulförts av utvecklingsenheteninom rådet. I rapporten ges bl. a. en översikt över förändringama i fråga omantalet brott sora kommit till polisens kännedom. Huvudintrycket är enligt rapporten att den ökningav registrerade brott som vi haft håller i sig. a. antalet registrerade inbrott var enligt rapportenförmodligen tillfällig och åtminstone delvis betingad av ändringar iförsäkringsvillkor. Det framhålles att utvecklingen är oroande med avseende pårånbrotten. Antalet fall är visserligen fortfarande litet men ökningstakten ärhög. Misshandelsbrotten har också ökat . Även orastegringen inte är lika stor som i fråga om tillgreppsbrotten, som ökat starktunder , måste utvecklingen följas med uppmärksamhet. Den utveckling som BRÅ har pekat på i rapporten äroroande, även om man beaktar de brister som kan föreligga i statistiken.Brottsligheten vållar både de enskilda samhällsmedlemmarna och del allmännamycket slora kostnader. Vidare måste beaktas de skador på person och andraallvarliga olägenheter som ofta våUas den som drabbas av brott. Det är motdenna bakgrund nödvändigt att kampen mot brottsligheten intensifieras. Härvidmåste också den enskildes trygghet tiU liv och egendom förstärkas. I detta sammanhang finns anledning att redovisa denfortsatta inriktningen i stort av det kriminalpolitiska reformarbetet. Den brottsförebyggande verksamheten i vid rrieningoch i ett mera långsiktigt perspektiv hör väsentligen hemma utanfördepartementets oraråde. Reformverksamheten inom familjepolitiken,utbildningsväsendet, arbetsUvet, fritidsverksaraheten, social- och hälsovårdenoch andra verksamhets- Prop.1976/77:100 Bilaga 5 3 a. till att rainska de sociala problem som ofta ligger bakombrottslighet. Detta konstaterande innebär inte en nedvärdering av möjligheternaatt bekämpa brottsligheten även med insatser inom kriminalpolitiken. Det stårsålunda klarl att åtgärder som kan få till följd att potentiella gärningsrnänavhålls från att göra sig skyldiga till lagbrott inte kan avvaras utan undernuvarande förhållanden måste intensifieras. Vid sidan av olika åtgärder somhindrar eller försvårar genomförandet av brott är insatser som ökar risken förupptäckt och lagföring av särskild betydelse. Det är vidare väsentligt attreaktioner på lagöverträdelserna följer i så nära anslutning till dessa sommöjligt. Det har blivit allt mera uppenbartatt frihetsberövan-de påföljder är behäftade raed nackdelar, bl, a. frånhumanitära och effektivitetsmässiga synpunkter.