prop · G003113 · 1976-12-31 00:00:00 — Regeringsrätten anseratt det bör framgå av en uttrycklig fullmaktsbestämmelse att regeringen fårutfärda föreskrifter om utiändska körkorts giltighet i och om rätt attfå utländskt körkort utbytt mot svenskt. Prop.1976/77:113 127 ningen anser att bemyndigandet bör avse tillämpnings- ochverkställighetsföreskrifter till lagen och bestämmelser rörandeförarutbildning och registrering av fordonsförare. Regeringsrätten, FöreningenSveriges länspolischefer och körkortsutredningen anser atl det redan av 1 §KKL bör framgå att behörigheten att föra visst fordon anges i körkortet. TSV anser att taxibehörigheten in i uppställningen över de olika behörighelerna och alt även behörighetenatt föra motorcykel på tre hjul eller medar bör tas in i uppställningen.Körkortsutredningen föreslår att begreppet taxibehörighet presenteras i 1 § KKLsom ett tredje stycke. Ändra punkten i 7 § första stycket KKF kan då utgå. Förvaltningslänsrådens föreningföreslår att villkor av icke medicinsk art skall kunna meddelas även den sominte har fått sitt körkort återkallat och att maximiålder för innehavav körkort bör införas. Det kan enligt TSV inträffa att ettkörkortstillstånd blir återkallat innan körkortet lämnas ut utan attbesked hinner nå den som lämnar ut körkortet. För att slippa återkallakörkortet genast bör därför 13 § andra punkten KKL kompletteras med enbestämmelse att körkortet är ogiltigt om giltigt körkortstillstånd saknadesnär körkortet lämnades ut. TSV föreslår vidare att körkort skall vara ogiltigtäven i vissa fall när körkortshavaren har underlåtit att rätta sig efterbestämmelse om skyldighet att förnya körkortet. Regeringsrätten instämmer iförslaget i promemorian att körkort skall kunna återkaUas vid sjukdom även omdet inte klarlagts när sjukdomen har uppkommit. Behovet av ändring bestyrks averfarenheter från dess praxis. Länsstyrelserna i län ochGöteborgs och län och TSV föreslår att återkallelse av viss del avbehörigheten skall kunna ske även vid andra återkallelsegrunder än de nugällande. Riksåklagaren () hälsar medtiUfredsslällelse förslaget att slutlig återkallelse av körkort på grund avstraffbelagd gärning skall kunna ske även efter beslut om åtalsunderlåtelse.Med nuvarande bestämmelser kan åklagaren se sig föranlåten att väcka åtal ifall där starka kriminalpolitiska eller processekonomiska synpunkter talar föråtalsunderlåtelse. Förslaget till KKL har fått en sådan avfattning att åtalinte längre skall behöva ske i dylika situationer. Även iStockholms län anser förslaget fördelaktigt från trafiksäkerhetssynpunkt.Rikspolisstyrelsen och samarbetsorganet (Ju 1968: 59) för rättsväsendetsinformationssystem () påpekar att registrering av åtalsunderlåtelse f. n.inte sker i körkortsregisler och att det därför är oklart hur länsstyrelsenskall få reda på samtliga fall av åtalsunderlåtelse. i Göteborgsoch län anser att lagtexten bör omarbetas så att det tydligt framgår Prop.1976/77:113 128 attäven beslut om åtalsunderlåtelse avses. Beslut om åtalsunderlåtelse bör tas ini belastningsregistret. anför attlänsstyrelserna på ett så tidigt stadium som möjligt bör få underrättelse ombegångna brott och att åklagare och polismyndighet därför i KKF bör åläggas envidgad underrättelseskyldighet i fråga om gärningar som enligt dessamyndigheters bedömande bör leda till körkortsåtgärd oavsett utgången iansvarsfrågan. i framhåller också vikten avatt avgöranden i körkortsfrågor inte dröjer och att framför allt underrättelserfrån allmänna domstolar snabbt tillställs körkortsmyndigheterna. Regeringsrättenanser att det vore en fördel om ansvarsbestämmelserna i 3033 §§ kundeinarbetas i trafikbrottslagen (1951: 649) (TBL). trafikbilägaresriksorganisation ifrågasätter om inte 32 och 33 §§ KKL redan nu faller in under3 § TBL. Flertalet remissinstanser framhåller angelägenhetenav att de nya bestämmelserna kan träda i kraft . Länsstyrelserna i län och län och pekar dock på den informationoch de anvisningar som behövs i anledning av reformen och ifrågasätter därförom reformen kan träda i kraft så tidigt som har föreslagits. Även NTF framhåUerbehovet av information. SARIanför att reformen kräver vissa ändringar i rutinerna i Rl och att det inte nuär möjligt att beräkna kostnaderna och tidsåtgången för genomförandet avändringarna. förordar ett ikraftträdandeden med hänsyn bl. a. tiU den omläggning av rutinerna som blirerforderlig vid länsstyrelsema. Även i och länförordar för ikraftträdandet, då bl. a. en principielltriktigare tidpunkt nås särskUt med hänsyn till reformens betydelse. Ifråga om övergångsbestämmelserna anför regeringsrätten att vid högre rättsöverprövning av ett före ikraftträdandet fattat beslut, som inte har vunnitlaga kraft, de nya bestämmelserna skall gälla. Beslut om varning som harfattats före ikraftträdandet blir inte överklagbart på grund av de nyareglerna. framhåller att övergångsbestämmelserna börutformas i analogi med regler så att de föreslagna mildarebestämmelserna tillämpas även om det förhållande som föranlederkörkortsåtgärden har kommit upp innan de nya bestämmelserna har trätt i kraft. Några remissinstanser föreslår att definitionerna i4 § KKF utökas med ytterligare några begrepp som förekommer iförfattningsförslagen. 1976/77:113 129 trafikbilägares riksorganisation anser attfordonståg och taxibehörighet bör tas in medan andra begrepp som cykel,lekfordon, motortrafikled, motorväg och terrängsläp kan mönstras ut urförteckningen. Även körkortsutredningen anser att taxibehörighet bör tas in ochdessutom spärrtid. i föreslår atttraktortåg tas in i förteckningen. trafikbilägaresriksorganisation föreslår att övergångsbestämmelserna (SFS 1972: 605) lill KKKom behörighet att föra tung lastbil man tung släpvagn med körkort B och AB ochi yrkesmässig trafik med samma körkort jämte trafikkort fogas till KKL somövergångsbestämmelser. Därjämte föreslås en uttrycklig bestämmelse atttrafikkort gäller för laxibehörighet så länge innehavarens körkort är giltigt.Organisationen ifrågasätter vidare kravet på trafikkort för tung laslbU iyrkesmässig trafik och hemställer atl detta krav inte förs över tUl den nyalagstiftningen i form av taxibehörighet. Organisationen påpekar också att taxibehörighetenkan förenas med körkortsklass, som omfattar behörigheten B men ej D. C föreslåsalltså utgå eftersom den aUtid förenas med B. JSV har samma inställning i densenare frågan och föreslår dessutom alt den som har körkort med behörigheten Dfår sitt körkort utmärkt med ordet TAXI, vUket kan bidra till att undanröjamissförstånd. menar attuppdelningen på två författningar motiverar att man i 7 § första stycket KKFtar in en erinran om att det i KKL finns bestämmelser rörande vilken behörighetsom resp. körkortsklass ger. Regeringsrätten ochFörvaltningslänsrådens förening föreslår alt medgivande enligt 7 § sistastycket KKF att föra fordon inom bl. a. garageområde skall få meddelas ävenunder spärrtiden. anser det angeläget att sådant medgivandeantecknas i körkorlsregistret. TSV föreslår att sista meningen i 9§ KKF bringas i överensstämmelse med andra punkten i 26 § KKF. Därmed skullesanktionsmöjlighet föreligga även mot den som på grund av ändrat utseende ellerändrad namnteckning underlåter att förnya ett körkort som är entillfredsställande identitetshandling. framhåller attden personutredning som avses i 12 § KKF bör efter framställning frånkörkortsmyndighet sändas direkt till denna med hänsyn till att utredningen kaninnehålla upplysningar ur po-lisregislret. MHF anser att yttrandet alltid skallinnefatta ett till- eller avstyrkande. TSV anför beträffande 13 § bör få möjlighet att förordna om förnyad personutredning även vidregelbundet återkommande tillfäUen, vilket nu kan ske enUgt 27 § KKK. 1 fråga om 14 § andra stycket att det ankommer på trafikinspektör attange vilka särskilda anordningar som krävs för förare som är rörelsehindrad.Denna ytterU- 9 1976/77. 1 saml Nr 113 1976/77:113 130 gareutredning synes inte ha beaktats vid utformningen av paragrafen. Föreningenföreslår därför att andra stycket utgår eller begränsas till ett påpekande attlänsstyrelsen får ytterligare utreda ärendet. i påpekar att det i 40§ KKF föreskrivs att förhandsbesked i vissa fall kan sökas utan attpersonutredning behöver inges och att oklarheten mellan 14 och 40 §§ KKFdärför bör rättas till. TSV påpekar att i 18 och 19 §§ KKF begreppet"särskild förarutbildning" har fallit bort. TSV anser det önskvärtatt även fortsättningsvis ha författningsstöd när det gäller att vidmakthålladen kontroll på kvaliteten av utbildning för behörigheterna C, D och E och taxisom upprätthålls f.n. anser detotillfredsställande att kraven för förlustanmälan av körkort inte ärreglerade. Föreningen erinrar om att t. ex. förlust av pass skall polisanmälas. TSV föreslår att 35 § tredje stycket, 48, 60 och 92§§ KKF ändras så att förnyelse alltid skall prövas av länsstyrelse. Forumbestämmelserna nar det gäller prövning avfråga om körkortsåterkallelse eller varning bor enligt iGöteborgs och län tas upp i samma paragraf (36 och 50 §§ KKF).Länsstyrelsen i anser att man borde överväga att gekörkortshavaren frihet att välja mellan länsrätten i det län därkörkortstillståndet har meddelats och länsrätten i kyrkobokföringslänet. Regeringsrätten och i län anser att det av 39 § KKF bör framgå att beslut om återkallelsegäller utan hinder av att beslutet inte har vunnit laga kraft. Regeringsrätten och MHF anför vidare erinringar motatt enligt 40 § KKF kravet på personutredning efterges när återkallelse harskett enligt 14 § första stycket 1 KKL (grov vårdslöshet i trafik och trafiknykterhetsbrott).Länsstyrelsen i anser att ny personutredning alltid börföretas . i länframhåller att det ibland är lämpligt att förordna om medicinsk undersökning,särskilt psykiatrisk bedömning, och att erinran om detta bör tas in i KKF. Länsstyrelserna i län, län anser att i de fall som avses i 43 § KKF det återkalladekörkortet borde kunna återställas i stället för atl nytt körkort utfärdas. i anför beträffandeåterkaUelsebeslut som har överklagats till kammarrätten att det inte sällanförekommer att kammarrätten sätter ned den av länsrätten beslutadeåterkallelsetiden genom att uttala, att vad parten har låtit komma sig tilllast inte längre skall utgöra hinder för honom att få körkortstUlstånd. Genomdetta skrivsätt uppslår tvekan om återkallelsetidens längd. 1 dessa fall saknasdärför underiag för inmatning i körkortsregistret om en ny kortare åter- Prop.1976/77:113 131 Vidare förekommer att besvärsinstanserna intesjälva meddelar varning utan i stället utan formell ålerförvisning upphäverbeslut att återkalla körkort med motivering att vad som lagts körkortshavarentill last inte bort föranleda strängare påföljd än varning. Uppgift om varningblir då enligt den föreslagna bestämmelsen inte heller införd i registret,annat än om länsrätten fattar den högre domstolens beslut som en återförvisningoch därför tar upp målet till förnyad handläggning och meddelar varning. Omlänsrätten inte anser sig behörig alt behandla ett mål, som den skilt sig från,annat än efter ett uttryckligt beslut om återförvisning, blir man såledesnödsakad att acceptera, att körkortshavaren inte får någon varning. Dessafrågor bör enligt helst beröras i den kommande propositionen lillkörkorlslag. i och erinrar om att enligt uttalande i prop. 1975/76: 155 överinstanserna harsamma befogenhet som länsrätt att meddela varning. Denna befogenhet bör angesdirekt i KKF. Ätt beslutet skall delges den som avses med beslutet följer redanav 31 § förvaltningsprocesslagen framhåller ochföreslår därför att bestämmelsen om delgivning i 50 § KKF utgår. RA och TSV tar upp bestämmelsernaom övningskörning och anser därvid att den som övningskör privat skall hakörkortstillstånd. RA framhåller vidare att uttrycket "uppsikt" i 75och 76 §§ KKF, som är överfört från gällande författningstext, har vållatproblem i rättstillämpningen genom sin alltför obestämda innebörd. Om enönskvärd precisering inte kan göras i författningstexten förordar RA attuttrycket kommenteras i förarbetena. trafikskolors riksförbundhemställer att 79 § KKF ändras så att övningskörning på motorväg ellermotortrafikled får ske även med motorcykel. Även bestämmelserna omuppgiftsskyldighet i 8390 §§ KKF föranleder en del erinringar och påpekandenfrån remissinstanserna. och påpekaratt polis, åklagare och domstolar kommer att belastas med ett icke oväsentligtmerarbete genom att de skall lämna uppgift även beträffande den för vilkenspärrtid löper. Etl stort antal ärenden måste bli föremål för kontroll.Rikspolisstyrelsen anser att det bör utredas om inte dessa registerkontrolleroch eventuellt även kontroll av körkortsinnehav kan ske på datamaskinell vägefter det att brottmålsavgörandena har kommU in till . Rikspolisstyrelsenär beredd att utföra en sådan utredning under förutsättning att erforderligamedel ställs till förfogande. Utredningen kan dock inte slutföras i sådan tidatt ett genomförande kan ske vid tiden för det planerade ikraftträdandet avKKL. i länanser att uppgift bör lämnas även beträffande utländska körkortshavare vidbrott mot TBL. i och påpekar att uppgiftsskyldigheten i 86 § KKF inte bara bör åvilaunderrätten. 1976/77:113 132 i län framhåller altnykterhetsnämnden enligt 87 § sista stycket KKF bör vara skyldig att avgeyttrande även i andra fall när länsstyrelse begär det. TSV anser att 89 § KKF bör utformas så att uppgiftskall lämnas även något eller efter det att spärrtiden har löpt ut. Beträffande körkortsregistret påpekarrikspolisstyrelsen att det inte torde överensstämma med vad som tiUämpas ipraktiken att belastningsuppgifter rörande brott och förseelser tillförs dethos TSV förda . Dessa uppgifter finns i stäUet inom RI. 92 § KKFföreslås därför justerad i enlighet härmed. i anser att i 97 § KKFbör föreskrivas skyldighet for att utfärda riktlinjer för desociala organen när det gäller upplysningar om såväl alkohol- somnarkotikaproblem. i förordar att ävenlänsstyrelserna blir representerade när föreskrifter om personutredningutarbetas enligt 97 § andra stycket KKF. i tar uppfrågan om kostnader i anledning av reformen och påpekar att försin del får anskaffa ytterligare en bildskärmsterminal och en ny s. k.styrenhet. Detta beror på det avsevärda merarbete som föranleds av attansökningar om körkortstillstånd skall föras in i centrala körkortsregistret.Länsstyrelsen finner det vara en fördel att sådana ansökningar registreras ochanser att även ansökningar om förhandsbesked och om utbyte av utländska körkortbör tas in i körkortsregistret. Registret bör också innehålla uppgifter omvägran att godkänna utländskt körkort. berör också frågan omgallringsregler. 3 Betänkandet (SOU 1974: 26) Motorredskap Remissinstanserna instämmer allmänt i attkompetenskrav behöver ställas upp. En mängd synpunkter har emellertid anförtsbeträffande olika delar av förslaget. Det gäller såväl det föreslagna systemetsgrundkonstruktion som enskildheter i det. Utbildningskapaciteten tas ocksåupp, och det ifrågasätts från vissa håll om tillräckliga resurser kan skaffas. Flera remissinstanser tar upp frågan omkompetenskraven för terrängmotorredskap och över huvud taget vid körning iterräng. RA anser sålunda att generellt undantag från kompetenskraven börmeddelas beträffande förande av motorredskap i terräng. Ändra remissinstanserifrågasätter förslaget att det skall krävas högre behörighet för förande avterrängmotorredskap än andra motorredskap. Arbetarskyddsstyrelsen anser att behörighetskravetär onödigt långtgående t. ex. vid körning inom vissa inhägnade områden. Prop.1976/77:113 133 grossistförbundifrågasätter om kompetenskrav behövs i fråga om olika slag av områdesfordon. Förslaget om undanlag för motorredskap som försuteslutande inom fabriksbyggnad, lager-, arbets- eller därmed jämförlig lokalkommenteras av en del remissinstanser. anser att undantag bör görasäven för fordon som används på lastkaj eller lastplats. Arbetarskyddsstyrelsenanser gränsdragningen konstlad. Många truckar används både inom- och utomhus.Ändra remissinstanser uttalar sig för restriktivitet i fråga om den föreslagnamöjligheten till undantag. 1 fråga om systemet i övrigt är fleraremissinstanser inne på tanken att M-kortet eller motsvarighet till det alltidskall utgöra grundkompetens och att det därutöver för vissa motorredskap skallkrävas högre behörighet eller tilläggskompetens. De speciella tilläggskompetenserna ifrågasätts avnågra remissinstanser. TSV är tveksamt lill förslaget. Problem kan uppstå förföretag som använder flera olika specialfordon. Statens maskinprovningaruttalar att man måste beakta att många förare har att köra flera olika slag avredskap. i menar att krav på tilläggskompetensbör ställas först sedan motorredskapen har registrerats och då i etapper.Länsstyrelsen i län ifrågasätter behovet av och möjligheterna attgenomföra systemet med tiUäggskompetenser. IVA:s trans-portforskningskommissionbetonar att tilläggskompetens bör täcka en hel grupp av eller flera likartademotorredskap. Även menar atttilläggskompetensen bör utformas så att den täcker ett så stort antal av olikaredskapstyper som möjligt. Lantbruksstyrelsen menar att tilläggskompetens intebör krävas för jordbrukets redskap, och framhålleratt det är nödvändigt med återhållsamhet i fråga om krav på tilläggskompetensbeträffande lantbrukels motorredskap. Samma mening uttalas av . förslag att det nuvarandeundantaget från behörighetskraven vid förande av traktor kortare sträcka på vägskall bestå och utvidgas att omfatta även motorredskapen ochterrängmotor-redskapen kritiseras av RÅ, och statensvägverk. I kritiken framhålls de tolkningsproblem och svårigheter i fråga omövervakningen m. m. som de gällande reglerna ger upphov tUl. RÅ förordar iförsta hand att den föreslagna undantagsbestämmelsen helt utgår. 1 andra handföreslår RA att undantaget under hänsynstagande till jordbrukets speciellaförutsättningar begränsas till att avse redskap för vars förande enligthuvudregeln skall fordras körkort klass M. anför attundantaget från kravet på körkort vid förande av redskap på väg bör begränsas ifråga om såväl förarens ålder som vägval. föreslår attundantaget skall avse endast redskap som används i jordbruksarbete för färdkortare sträcka på väg mellan en gårds ägor eller för liknande ändamål. 1976/77:113 134 Utbildningsfrågorna har tagits upp av vissaremissinstanser. uttalar att gymnasieskolornas resurser förutbildning för tilläggskompetens är klart otUlräckliga. En noggrann analys avkostnadsbilden är nödvändig. NTF framhåller att utredningen hade bortklarlägga utbildningskapaciteten, och Näringslivets trafikdelegation uttalaratt resurser måste skaffas för utbildning innan utredningens förslag kangenomföras. pekar på de stora kostnader för kommunernasom utredningens förslag kan medföra. 4 Statens trafiksäkerhefsverks framställning Framställningentillstyrks av flertalet remissinstanser. Motororganisationernas samarbetsdelegation anföratt önskemålet om utbildning och prov på bil med automatisk växling synesmycket utbrett och enligt delegationens uppfattning även berättigat, bl. a. medtanke på den ökande förekomsten av nämnda konstruktion. Delegationen tillstyrkertrafiksäkerhetsverkets förslag. NTF delar de synpunkter som trafiksäkerhetsverketanför och understryker särskilt att det är synnerligen betydelsefullt, attväxlingsarbetet sker reflexmässigt, så att föraren kan ha hela sinuppmärksamhet riktad på den omgivande trafiken. NTF pekar emellertid också påde risker i trafiken det innebär att innehavare av det föreslagna begränsadekörkortet kommer att otillåtet köra manuellt växlade bilar. Ett sätt att minskadessa risker är enligt NTF:s mening att föreskriva att körkortsprov påautomatväxlad bil får avläggas endast av den som fått viss utbildning påmanuellt växlad bil. anser att utbildningenav den aktuella elevkategorien i första hand bör ske vid trafikskola och ejprivat. befarar att åtskilligainnehavare av sådana körkort som gäller endast för automatväxlad bil kommer attköra även manuellt växlade bilar. Enligt mening kan vidareett stort antal innehavare av det begränsade körkortet senare antas vilja takörkort för både manuellt växlad och automatväxlad bil. Detta medför ökadeutbildningskostnader och ökad belastning på trafikskolor och förar-prövare.Handelstfänstemannaförbundet menar att en nödvändig utgångspunkt förbedömningen av körkortskraven måste vara en strävan att uppnå största möjligatrafiksäkerhet. Medicinsk expertis bör enligt förbundets mening konsulteras.Svenska framhåller nödvändigheten av att denelementära körkortsutbUd-ningen görs så gedigen och bred alt eleverna lär sigbehärska största möjliga antal utrustningsvarianter. Från denna synpunkt är detdirekt olämpligt att införa körkort, vars giltighet begränsas tillautomatväxlade bilar. Dessutom riskeras ett nytt kontrollproblem. Förbundetanser att det starkt kan ifrågasättas, om en icke fysiskt handikappad person,som inte kan lära sig alt sköta koppling och växling manuellt, över huvud Prop.1976/77:113 135 tagetbör anförtros körkort. Flera remissinstanser tar upp frågan om förfarandet vidansökan om körkort med generell giltighet av person som redan har körkort förautomatväxlad bil. I ett yttrande som har avgivits till länsstyrelseni av Irafikinspeklören i trafiksäkerhets verkets södra distriktförordas, att även körkort för tung lastbil och buss begränsas till att gällaendast framförande av automatväxlat fordon i de fall körkortsaspiranten haravlagt prov för såväl det första körkortet som det senare körkortet med högrebehörighet endast på sådant fordon. förordar i sitt yttrandeatt den föreslagna reformen genomförs men ifrågasätter om inte det begränsadekörkortet bör omfatta endast behörigheten B. Utredningen framhåller attförslaget är förenligt med systemet med differentierade körkort, som bygger påatt utbildningskraven är anpassade efter de olika fordonsslagen. Om förslagetgenomförs skulle enligt utredningen i vart fall vissa trafikskolor komma attanskaffa övningsbilar med automatisk växling, vilket i sin tur skulle medförabetydande lättnader för de AMU-center som utbildar fysiskt handikappade.Personer med förhållandevis okomplicerade fysiska handikapp skulle kunna fåsin utbildning i vanlig trafikskola på hemorten eller i dess närhet.Utredningen ifrågasätter om inte farhågorna för att körkortskontrollen skulleförsvåras har överdrivits. Utredningen har inhämtat upplysningar från andraländer rörande erfarenheterna av körkort med giltighet begränsad till förandeav bil med automatisk växling. Av upplysningar från , och Schweizframgår bl. a. att man i dessa länder inte har haft några problem med olovligkörning på bilar med växling. Prop.1976/77:113 136 Härigenom föreskrives följande. 1 § Denna förordning gäller behörigheten att föra motorfordon, terrängmotorfordon,traktor och motorredskap, utbildning av motorfordonsförare, registrering avkörkortshavare och innehavare av traktorkort. 2 § Statens trafiksäkerhetsverkär central körkortsmyndighet. Länsstyrelsema är regionala körkortsmyndigheter. För registrering av körkortshavare och innehavare av Iraktorkort finns ett för landet gemensamtkörkortsregister. 3 § Om undantag från körkorlslagen (0000: 000) och dennaförord ning finns bestämmelser i bland annat kungörelsen (1972: 605) om in förande av ny vägtrafiklagstiftning, militära vägtrafikkungörelsen (1974: 97) och vägtrafikkungörelsen (1974: 98) för civilförsvaret. Om utländska körkort finns särskilda bestämmelser. 4 § Vid tUlämpningen av körkorlslagen (0000: 000) och avdenna för ordning har följande beteckningar nedan angiven betydelse. Bil Motorfordon som är försett med treeller flera hjul eller medar eller med band och som ej är att anse som motorcykeleller moped. Bilar indelas i personbilar, lastbilar och bussar Buss Bil som är inrättad för befordranav flera än åtta perso- ner utöver föraren, även om bilen dessutom är inrättad förannat ändamål Fordon som är avsett att drivas med tramp- eller vevanordning och ej är lekfordon