prop · G003150 · 1976-12-31 00:00:00 — Förden genomsnittliga konsumentprisnivån blir den direkta effekten avimportprisstegringen . Ensänkning av de relativa utrikeshandelspriserna med säg uppskattas förbättramarknadsandelarna med 1,52,, på lång sikt. Denna effekt uppnås dock inteomedelbart utan kräver en tidsrymd på sannolikt eller mer.Konjunkturinstitutet har i kapitlet om utrikeshandeln (kap. 3) antagit enpriskänslighet på 0,5 första året. Detta innebär att första årseffekten avdevalveringen innebär en försämrad handelsbalans. Exportvolymökningen beräknas därmed som effekt av devalveringen stiga från 6 %till på nationalräkenskapsnivå under innevarande år. Räknat i löpandepriser bedömer förbättringen av exportintäkterna tillföljd av de- 1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 14 valveringentill ca , Å andra sidan stiger importpriserna. Detta mer änuppväger den förbättring som uppnås i fråga om exportintäkterna. Importvolymenhålls dock tillbaka av att importen trängs tillbaka av svensk-tillverkade varorsamt av den åtstramning av den inhemska efterfrågan som åtgärderna vid sidan avdevalveringen medför. Ökningen av importen i volym kan totalt beräknas stannavid . Netto skulle handelsbalansens saldo 1977 därförinte påverkas i någon större omfattning av de vidtagna åtgärderna. Det äremellertid möjligt att importefterfrågan inte är så känslig förprisförändringar som ovan antagits. I så fall skulle de positiva effekternainträda först . Densamlade effekten på bytesbalansens saldo blir av ungefär samma omfattning sompå handelsbalansen eftersom tjänstebalansens poster påverkasendast marginellt. Detär klart att de angivna effekterna av devalveringen på import och export bådesett framöver och separat i stor utsträckning beror påde antaganden som görs vad gäller främst företagens prissättningspolitik påkort och lång sikt. Exportkalkylen kan komma att "störas" av att svenskaföretag i viss mån passar på att skapa sig extra vinstutrymme med hjälp avdevalveringen. I och för sig kan enskilda företag säkert ha befogad anledningatt stärka resultatutvecklingen. Å andra sidan är det då uppenbart att dengenom devalveringen skapade möjligheten att förbättra konkurrensläget ochåterta förlorade marknadsandelar till en del kan äventyras. Vad vidare gällerhemmamarknaden kan de utländska företag som här konkurrerar med sina produkterkomma att neutralisera en del av devalveringseffekten genom att helt enkeltsänka priserna. Åtminstone kan ett sådant uppträdande inte uteslutas . De här framlagda beräkningarna ändras givetvis i och för sig åtolika håll om export- och importpriserna inte påverkas av devalveringen på detsätt som lagts in i fömtsättningarna. Medde sålunda gjorda bedömningarna om växelkursförändringens effekter ochefterfrågeutvecklingen i avnämarländerna innebär prognosför den totala exporten 1977 en ökning i volym , räknat enligtnationalräkenskapernas beräkningsmetoder. Eftersom fartygsexporten väntasminska ganska mycket beräknas exportuppgången, exkl, fartyg, till ,ökningstakterna väntas bli ungefär lika stora för råvaror som för bearbetadevaror. Avsevärt snabbare ökningar än genomsnittet väntas för trävaror ochmassa, medan verkstadsvaruexporten väntas öka påtagligt svagt 1977, efter minskning . Vadgäller prisutvecklingen på exportprodukterna förutses förråvarorna en ökning i storleksordningen , dvs, endast en obetydligt större uppgång än 1976, Neddragande verkar därvid Reviderad nationalbudget 1977 15 Tabell 1: 1 Försörjningsbalans -1,6 -0,7 -0,7 -6,4 -6,4 -0,5 -0,4 -8,3 -0,6 -0,6 -0,4' -2,1' -2,1' -2,7 (-0,3)' (0)' (0)' 'Förändring i procent av föiegående årsbruttonationalprodukt. Anm. Bortsett från privat konsumtion harkonjunkturinstitutets prognoser i resp, specialkapitel av beräkningstekniskaskäl baserats på enbart ett löneökningsalternativ, alt. II. Prognosen för utvecklingen av resp.komponent enligt löneökningsalt. I ovan har därför, utom vad gäller privat ochoffentlig konsumtion, här satts lika med prognosen enligt alt. II. Effekterna på ekonomin av denlägre pris- och kostnadsökningen i alt. I har sålunda inte fram-räknats. Ensådan beräkning skulle ge lägre importökning och högre exporttillväxt. I denpreliminära nationalbudgeten visades emellertid att olika lönekostnadsökningarför 1977 ger förhållandevis små skillnader för de komponenter det härär fråga om. blir självfallet löneökningsantagandena av storbetydelse. väntade prissänkningar mellan helåren 1976 och 1977 förjordbruks-och livsmedelsprodukter samt järnmalm. Däremot väntas prisökningarnapå trävaror bli klart , För den viktiga gmppen verkstadsprodukter(exkl, fartyg) torde priserna stiga med , mot 1976 och 1975, allt enligt enhetsvärdeindex. Näringslivets investeringar i fasta anläggningar väntasminska något , För industrin förutses en kraftigvolymminskning på , medan handelns investeringar som steg med 12,5 %1976 fortsätter att öka, , till 1977, Vad gäller industriinvesteringarnahar planerna utvecklats påfallande svagt alltsedan hösten 1976, Det hängersamman med de framförliggande ogynnsamma efterfrågeutsikterna och företagensförsämrade finansiella läge. Betraktat i ett längre perspektiv bakåt och i eninternationell jämförelse har dock 1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan i6 investeringarnai svensk industri hållits uppe på en hög nivå, Real-kapitalstocken beräknassålunda ha stigit med i volym , För1976 och 1977 kan nu en långsammare takt fömtses, eller för dessa båda år. Ser man perspektivet framåt innebär dock de senasteårens uppbromsning i investeringstillväxten en risk för att de centrala målenför den ekonomiska politiken inte uppnås så snabbt som avsikten varit. FörStatUga myndigheters och affärsverks investeringar väntas en uppgång på 1 %från 1976 till 1977, Som underlag för bedömningarna ligger enkäter somstatistiska centralbyrån samlade in /. De statligabyggnadsinvesteringarna väntas stiga med medanmaskininvesteringarna blir ungefär oförändrade från . Kommunernasinvesteringar förutses öka med inte mindre än 1977, efter minskningar . Till gmnd för beräkningarna ligger en enkät tillprimärkommuner och landsting. Kommunernas planer är mycket expansiva, särskiltpå byggnadssidan. Detta beror främst på den ökade igångsättningen av dag- ochfritidshem och . beräknas antal"påbörjade" platser i dag- och fritidshem till drygt 22 000 och för1977 förutses igångsättningen bli ca 27 000. I uppdragande riktning har sannoliktdet till förlängda högre anordningsbidraget verkat. Deninvesteringsuppgång som totalt för kommunerna bedömts sannolik innebären viss nedkorrigering av kommunernas egna planer. Det har bedömts som tveksamtom den kommunala planeringen till fullo är anpassad till en så kraftigexpansion som korrununernas planuppgifter ger uttryck för. Dessutom torde iviss mån bristen på yrkesutbildade byggnadsarbetare verka dämpande påmöjligheterna att realisera planerna. Vadgäller bostadsbyggandet beräknas en igångsättning om 58 000 lägenheter underdetta år. Investeringsvolymen väntas därmed bli av ungefär samma omfattning som1976, eller möjligen något lägre. Någon ökning i investeringar i bostäder harinte skett , Igångsättningen av nya lägenheter ökar emellertid ,varför investeringsvolymen kan förväntas stiga fr, o, m, nästa kalenderår. Detkan förtjäna påpekas att den av presenterade kalkylenöver bostadsbyggandet bl. a. innefattar bedömningen att den införda avgiftenpå på s, k, oprioriterat byggande får till följd att resurser flyttas övertill byggande av bostäder. Dentotala fasta investeringsvolymen väntas stiga med i volym från 1976till 1977, Bortses från investeringarna i handelsflottan förutses emellertidäven en i stort sett oförändrad nivå totalt sett. Lageruppbyggnadenupphör , blev den mindre än fö- Reviderad nationalbudget 1977 17 regåendeår och drog därmed ner den totala efterfrågan i storleksordningen avBNP. Lagerinvesteringarna blev ändå avsevärt större än vad prognoserna i denpreliminära nationalbudgeten angav. Industrikonjunkturen tappade luft motslutet av 1976, vilket bidrog till en större lagerproduktion. Detta medverkartill att det negativa lageromslaget till 1977 nu kan förutses bli större änenligt tidigare bedömningar. väntas lagernivån ligga kvar på1976 års nivå. Det innebär ett efterfrågebortfall som motsvarar avBNP, Ändå skulle lagerkvoterna i större delen av industrin bara något kunnasänkas från de högt uppdrivna nivåerna. Beträffande inkomster,priser och konsumtion framläggs följande prognoser . Utgångspunktenför bedömningarna på detta område är inkomstutvecklingen. Ännu då detta skrivsär det emellertid ovisst hur stor både den avtalsmässiga förtjänstökningen ochlöneglidningen kan förväntas bli. har därför, med vissanknytning till arbetsmarknadspartemas förhandlingsbud och med hänsyn tagentill resultaten av de s, k, kontrollstationsförhandlingarna, utformat tvåalternativ för den totala lönekostnadsökningen 1977, på 10 resp. . Medhänsyn till de höjningar av arbetsgivaravgifterna som genomfördes den 1 januari1977 motsvarar dessa båda alternativa förtjänstökningar på knappt 7 resp.drygt 9 %. Enligt den prisprognossom har utarbetats väntas konsumentpriserna stiga med 10,1 resp. förresp. löneökningsalternativ under loppet av 1977. Mellan genomsnittslägena förkalenderåren 1976 och 1977 kan förändringen av priserna på konsumtionsvarorväntas bli 10,2 resp. . För implicitprisindex för den privata konsumtionen,vilken är den index som utnyttjas i samband med volymberäkningar av privatkonsumtion, bedöms ökningstakterna bli någon tiondel lägre. Vid beräkningen avprisutvecklingen mellan åren har beaktats det allmänna prisstoppet under tidenden 1 aprilden , Prisökningstakten under loppet av detta år harpåverkats med i höjande riktning av de åtgärder som presenterades ibörjan av april. Mellan helåren 1976 och 1977 är motsvarande effekt ungefär 1,. Vid den förutsattaprisuppgången kan de reala disponibla inkomsterna beräknas öka med 0,7resp, i de båda altemativen. Vid bedömningen av hurden privata konsumtionen kan väntas utvecklas har en fortsatt sänkning avsparkvoten med mellan 0,5 och förutsetts. Med den givna förhållandevissvaga särskilt jämfört med de närmast föregående åren reala inkomstutvecklingenöverensstämmer en sådan prognos över sparbeteendet väl med erfarenheterna fråntidigare år. För den privata konsumtionen skulle därmed en ökning med 1,7 resp,vara att vänta, ökningstakten kan förefalla hög med tanke på de vidtagnaåtgärderna. Emellertid bidrar till konsumtionstakten delssparandeneddragningen, dels 2 1976/77.1 saml. Prop.1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan is Tabell1:2 Förändring i BNP-komponenterna i procent av bruttonationalproduktenföregående är 1973-1977 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -0,5 -0,3 -0,1 -0,1 -0,5 -0,2 -0,4 -0,4 -0,4 -2,1 -2,1 -0,2 -0,1 Export av varor och tjänster -2,8 Import av varor och tjänster -1,0 -4,1 -0,9 -0,8 'Exkl, bostäder. 'Se anm. under tab. 1:1, och statistiska centralbyiån samt beräkningar utförda inomekonomidepartementet. omständighetenatt åtstramningsåtgärderna inte verkar med full kraft förrän ungefär från halvårsskiftet.Samtidigt bör framhållas att inkomsterna blir större än underdet första som en följd av att resultaten av avtalsförhandlingarna harförutsatts vara klara då. Denoffentliga konsumtionen väntas öka , varav den statliga med drygt 2,5 %och den kommunala , För den kommunala sektorn mnebär prognosen attsysselsättningen kan väntas öka starkt också detta år, eller med ca 40 000personer. Sammanlagtinnebär detta att den totala efterfrågan väntas öka med från 1976till 1977, Den inhemska efterfrågan väntas totalt sett faktiskt sjunka något1977, Det beror framför allt på det mycket stora omslaget ilagerinvesteringarna, Exkluderas lager väntas sålunda den inhemska efterfråganstiga med , att jämföra med 1976. Medledning av efterfrågans tillväxt kan /mpor/volymen beräknas öka (inationalräkenskapstermer) , ökade volymen avimportvaror med , Den lägre ökningstakten sammanhänger såväl medden förutsedda lagemtvecklingen som den med hjälp av insatta åtgärder meralångsamt stigande privata konsumtionen. Importvolymenstillväxt väntas sålunda bli avsevärt mindre än för Reviderad nationalbudget 1977 19 Emellertid väntas det omvända förhållandetför prisutvecklingen i utrikeshandeln. Räknat exkl. fartyg väntasexportpriserna stiga med , medan priserna på importen i genomsnitt ökarmed . Huvuddelen av skillnaden i ökningstakt beräknas framkomma som eneffekt av devalveringen. 1 värde räknat torde därför exporttillväxten bliendast obetydligt snabbare än importtillväxten. Det medför i sin tur atthandelsbalansen förbättras endast marginellt . förutsessålunda ett underskott på handelsbalansen på . Försämringen påtjänste- och transfereringsbalansen fortsätter. Bytesbalansens underskottkommer enligt de gjorda beräkningarna att uppgå till ca 12,5 miljarder kr.1977. Som tidigare nämnts förutses positiva effekter på utrikesbalansen av devidtagna åtgärderna först . Denna beräkning av utrikeshandelns utfall ger tillsammansmed de förutsatta förändringarna i försörjningsbalansens övriga delposter tillresultat att bruttonationalproduktens tillväxt blir ca 1 %.Liksom är det tjänsteproduktionen som svarar för ökningen,Vamproduktionen väntas minska något. Industrins produktion bedöms minska likamycket som 1976, eller med mellan J och . Produktivitetstillväxten inom samhällsekonomin, särskiltindustrin, är alltjämt mycket låg. Orsaken härtill är att arbetskraft medhjälp av olika former av arbetsmarknadspolitiskt stöd så långt möjligt hållakvar i företagen i avvaktan på att efterfrågan och produktion skall komma attöka i snabbare takt igen, I detta avseende är beredskapen god och det finnsutan tvivel produktivitetsreserver att ta av i näringslivet i en kommandehögkonjunktur. Utbudet av arbetskraft är f, n, svagt. Med de prognoser överproduktionens och varuefterfrågans utveckling som Tabell 1:3 Bytesbalans 19751977 kr., löpande priser 1975 1976 1977' Export, varor Import, varor övriga tjänster, netto Bytesbalans -6 760 -10 462 -12 520 ' Se anm. under tab, 1:1, 1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 20 härgjorts blir också efterfrågan på arbetskraft svag. Med utgångspunkt iarbetsmarknadspolitikens nuvarande utformning får emellertid förutsättas attaktiva åtgärder tas för att förhindra större uppgångar i den öppnaarbetslösheten. Produktionen per arbetad timme, produktiviteten, förutsätts ökalångsamt också . Summanav de inhemska sektorernas finansiella sparande svarar mot bytesbalansenssaldo. väntas underskottet pä bytesbalansen bli ca ,större än 1976, Hushållens finansiella sparande väntas öka med ca 1 miljardkr., medan bostadssektorns finansiella underskott beräknas öka med ungefärsamma belopp som . Den offentliga sektorns samlade överskott minskarmed 3 å ,, med stora neddragande effekter från statens verksamhetmen kraftigt positiv omsvängning för kommunerna. För företagssektorn kan dåre-sidualt beräknas att det negativa finansiella sparandet 1977 blir obetydligtmindre än 1976, Detta innebär fortsatt svag vinstutveckling och pressadelikviditetsvillkor. Först in på 1978 torde den allmänna finansieringssituationenför industrin bli lättare, till en del som en följd av beräknade avsättningarfrån de överstora lagren, 1.3Utblick mot 1978 och 1979 Denbudgetproposition som presenteras i början av avser en period som dåligger /j1 V2 år borta. utformas regeringens finansplan baserad påett underlag som gör det möjligt att enbart överblicka den , Regelmässigt har därför inte heller någon större del av deekonomisk-politiska åtgärder som vidtagits aviserats i resp,års finansplan. Anpassningar av politiken har skett successivt, Iårets finansplan indikerade dock regeringen att åtstramande åtgärder sannoliktskulle komma att behövas med verkan i första hand , När sådanaåtgärder, med hänsyn till behovet av lämplig inpass-ning i tiden, föreslogs ibörjan av april låg till grund härför en uppfattning om profilen i dekommande årens ekonomiska utveckling. Det kan därför finnas anledning att iräkneexemplets form ange en tänkbar utveckling för de närmast liggande bådaåren. Kalkylerna är presenterade i starkt sammandrag och är självfalletosäkra. Attåterställa jämvikten i bytesbalansen är en grundläggande förutsättning för attnå centrala mål för den ekonomiska politiken och för att kunna behållahandlingsfriheten i den ekonomiska politiken. Med hänsyn till de senaste årensutveckUng har sådan balans här antagits ej kunna uppnås till 1980 utan förstnågra år in , Avsikten med nedanstående kalkyler är i första handatt ge ett underlag för att kunna bedöma de konsekvenser för det reala utrymmetför inhemsk efterfrågeexpansion som en förbättring av bytesbalansen har. Här behandlasinte utvecklingen för löner, skatter, priser, vinster m. m. Reviderad nationalbudget 1977 21 Enförutsättning för förbättring i den externa balansen har här antagits vara attpriserna på svenska produkter stiger långsammare än de utländskakonkurrenternas för att därigenom kunna återta förlorade marknadsandelar.Därutöver måste den inhemska efterfrågan bromsas för att avdela resurser förexportindustrin och de importkonkurrerande näringarna. Utgångspunktenär här ett antagande om en relativt gynnsam internationellkonjunkturutveckling. Tillväxten i OECD-området har antagits bli 1978och 1979, vilket innebär ett uppsving som kulminerar under1979, Om den internationella konjunkturuppgången skulle bli långsammare än somhär förutsatts blir svårigheterna naturligtvis större att öka exporten ochdärmed minska underskottet i bytesbalansen vid en viss inhemsk efterfrågan. Världshandeln,och därmed vår exportmarknad, beräknas tillväxa ungefär dubbelt så snabbt somproduktionsökningen, se tabell 1: 4. steg de svenskaexportpriserna på bearbetade varor med mer än konkurrenternas priser.Detta ledde också till betydande förluster av marknadsandelar. Undersökningartyder på att en ökning av det relativa exportpriset på leder till enmarknadsandelsförlust på . Prisstegringarna under1975 och 1976 leder till fortsatta andelsförluster , enligtkonjunkturinstitutets bedömning. Under1977 beräknas de relativa svenska exportpriserna sjunka något, , För attta igen de marknadsandelar som gått förlorade både på export- och hemmamarknad19741977 måste svensk industri sänka sina relativa priser framöver.Här har förutsatts att en sådan relativ prissänkning får sina volymmässigaeffekter först på lite sikt. Med den ovan angivna känsligheten förprisförändringar krävs fortsatta relativa prissänkningar efter 1977. De harantagits till ; 1978 och 1979. Denna förstärkning avkonkurrenskraften kan åstadkommas genom ianspråktagande av denproduktivitetspotential på uppskattningsvis som beräknas finnas i svenskindustri. Eftersom prisstegringen på varor i internationell handel antagitstill skulle priserna på de svenska bearbetade varorna stiga med 4 %resp, . Den därmed förstärkta konkurrenskraften väntas kunna leda till enåtervinning av förlorade marknadsandelar. Därutöver kan varusam-mansättningenförutses ge ett visst bidrag till svensk export mot slutet av perioden.Tillsammantaget skulle den svenska exporten av bearbetade varor under dessaförutsättningar kunna öka volymmässigt 1978 och 1979. Möjlighetenatt sänka relativpriserna på det sätt som här antagits Prop.1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan Tabell 1: 4 BNP-tillväxt inom OECD-området samtvärldshandeln 19741979 (OECD-området) totalt bearbetade varor (exkl. fartyg) -1,2 -9,5 -0,6 'För 19751977 avses import vägd med resp. lands andel i Sverigesexport av bearbetade varor, ' Enligt handelsstatistiken. Tabell 1:5 export 1976- Bearbetade varor (exkl, fartyg) -12,2 beror på om den produktivitetsreserv som beräknatsföreligga kan utnyttjas till en sänkning av industrins relativa kostnader. Vidbedömning av företagens möjligheter att bära kostnadsökningar måste hänsyn tastill effekten av den här antagna relativa prissänkningen på den konkurrensutsattaindustrisektorns produkter. De internationella priserna och därmedimportpriserna i , förutsätts som nämnts stiga 1978 och1979 eller tillsammantaget medan exportpriserna stigermed , Av de bearbetade varornas pris kan genomsnittligt hänförastill importvaror och från den skyddade sektorn i . Priset på denkonkurrensutsatta sektorns förädlingsinsats per producerad enhet kommer då attstiga med , Konjunkturuppgången utomlands antas ge förutsättningar förrelativt goda exportmöjligheter på råvarusidan. 1 volym räknat har en ökadförsäljning om resp, antagits de båda aktuella åren. Prismässigtväntas råvarorna kunna ligga högre än de bearbetade varorna, Farfygsexportensom utgjorde ett expansivt element har beräknats gå ner med 60 %över perioden. Hela exporten skulle då kunna uppnå en tillväxt om 10 resp, ,* 1 Detta avser volymtal enligt handelsstatistiken, Inationalräkenskapstermer blir motsvarande tal 12,5 resp. . Det är desenare siffrorna som ingår i försörjningsbalansen. Reviderad nationalbudget 1977 23 Dettotala arbetskraftsutbudet har antagits öka med 25 00030 000 personer per årde båda åren. Det innebär en ökning räknat i timmar. Dettaöverensstämmer ungefärligen med kalkylerna långtidsutredning.Samtidigt införs dock den femte semesterveckan 1978, vilket medför enminskning av timutbudet. Vissa kategorier har 5 veckors semestervarför nedgången till följd av semesterförlängningen antagits vara ca 1,5 %.Därmed kan arbetskraftsutbudet räknat i timmar anges till knappt -1,1978och 1979. En reservation i sammanhanget får göras för de konsekvenser sommöjligheterna att fördela den femte semesterveckan kan få. Omden nämnda arbetstidsförkortningen skulle kompenseras genom ett ytterligareökat utbud skulle detta kräva ca 50 000 personer under förutsättning attproduktiviteten inte påverkas speciellt av semesterförlängningen. Vadgäller produktivitetsutvecklingen i samhällsekonomin kan erinras om attproduktivitetsreserven i industrin i årets finansplan beräknades till giveten underliggande trend på . Produktiviteteni industrin har i den reviderade nationalbudgeten beräknats till ,vilket ligger i linje med trenden. Produktivitetsreserven skulle därmedkvarstå oförändrad vid ingången av 1978. Den har förutsatts kunna tas i anspråkunder de båda åren, 1978 och även 1979.Produktivitetsökningen inom industrin blir då båda åren. Den genomsnittligaökningen på 1977 1979 ligger sannolikt i övre delenav ett tänkbart intervall. Eftersom den här skisserade utvecklingen leder industriproduktionsökning om ungefärligen 1978 och bortåt 1979,väntas en fortsatt minskning av sysselsättningen i timmar räknat inomindustrin 1978. Därav svarar den femte semesterveckan för den större delen.Under åtminstone första delen av 1978 torde det också bli fråga om en fortsattnedgång i antalet sysselsatta personer. Först omkring mitten av 1978 kan manräkna med att sysselsättningen ökar. Den huvudsakligasysselsättningsökningen i industrin skulle således komma till stånd under 1979.För de båda åren tillsammans kan arbetskraftsefterfrågan från industrinberäknas uppgå till ca 30 000 personer. torde den offentligaverksamheten behöva ytterligare ungefär 40 000 personer. Dettaarbetskraftsbehov kan tillgodoses genom den förutsedda ökningen av utbudet påöver 50 000 personer över hela perioden. Vidare torde antalet personer sysselsattai arbetsmarknadspolitiska åtgärder kunna reduceras med åtminstone 20 000personer . Denhär antydda utvecklingen innebär således att ett fullt resursutnyttjande intenås . Även under loppet av 1978 finns en kvardröjandeproduktivitetspotential och outnyttjad kapacitet inom in- 1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan dustrin.Avvecklingen av de övernormala lagren förutsätts inte heller avslutas under1978, Förövriga sektorer i ekonomin har i stort sett de långtidsutredningangivna produktivitetstalen använts. Här förutsätts dock en vissproduktivitetspotential även i övriga delar av näringslivet, vilken tänks tas ianspråk när den förbättrade industrikonjunkturen fått fart.