prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Följandealternativa villkor föreslås gälla för rätt till traktamente nämligen antingenalt arbetslagaren söker men ej kan erhålla familjebostad, eller atlfamiljemedlems studier eller andra förhållanden gör det nödvändigt atlflyttningen uppskjuts , eller att arbetstagare önskar pröva den nyaanställningen innan han definitivt bestämmer sig för atl flytta eller attarbetet utgör kompletteringsarbete vid säsongarbetslöshet på hemorten.Ombytessökande föreslås kunna erhålla traktamente vid dubbel bosättning endastom familjebostad ej kan ordnas. Remissinstanserna har inte haft något att erinramot de föreslagna ändringarna i bidragssystemet. Några remissinstanser anseratt ytterligare förenklingar kan göras. Bland annat föreslår någraremissinslanser att elableringsbidraget och starthjälpen slås ihop lill eltbidrag, eftersom dessa båda bidrags syfte är likartat. 1976/77:100 Bilaga 15 79 verketatt begreppet familjeförsörjare är mindre lyckat och ställer frågan vem som ärfamiljeförsörjare i en familj där båda makarna heltids-arbetar. För egen del anser jag att ytterligare förenklingari det av AMS föreslagna bidragssystemet bör kunna åstadkommas. Jag delarsålunda uppfattningen atl det föreslagna elableringsbidraget och slarthjälpenbör slås ihop till ett bidrag. Det bör kallas starthjälp. De nuvarande bidragsformernahyrestillskott och utrustningsbidrag bör som AMS har föreslagit avvecklas. Jagvill erinra om att hyrestillskottet tillkom då det förelågbostadsbrist och stora hyresskillnader mellan nya och äldre hus. Dessaförhållanden har numera ändrats vartill kommer att bostadsbidragen, både destatliga och de statskommunala, har förbättrats. Med mitt förslag i detföljande i fråga om rätten till traktamente blir det också ökade möjligheterför den bidragsberättigade att få traktamente under den lid han kan behöva föratl söka en lämplig bostad. I likhet med anser jag attbegreppet familjeförsörjare som finns i arbetsmarknadskungörelsen börutgå och ersättas av andra bestämningar som är bättre anpassade till dagensförhållanden vad gäller olika former för samlevnad. Jag förordar därför alt ifråga om slarthjälpens storlek åtskillnad görs mellan å ena sidan hushåll meden person och å andra sidan hushåll med två eller flera personer. Den nyastarthjälpen bör utgå med . till hushåll med två eller flera personeroch med . till hushåll med en person. Hälften av starthjälpen börbetalas ul vid tillträdet av anställningen och den andra hälften i samband medflyttningen. Vid kortare anställningar varmed avses anställningar med enberäknad varaktighet understigande anser jag att starthjälp intebör utgå. Jag kan biträda AMS förslag om traktamente viddubbel bosättning. Det bör utgå till den som har utgifl för bostad på två orteroch får en anslällning med en beräknad varaktighet av minsl ochoavsett skälet till att bidragslagaren väljer dubbel bosättning undertraktamentstiden. Jag biträder vidare den begränsning som föreslås vad gällerombylessökandes möjligheter atl erhålla traktamente vid dubbel bosättning. Detsärskilda familjebidraget vid säsongarbetslöshet som f. n. bedrivs som enförsöksverksamhet har fåll en allt mindre omfattning. /76 utgick bidraget till fem personer. Mol bakgrund av bidragelsallt mindre betydelse anser jag att det kan avvecklas. I fråga om reseersättningar vid s. k. sökanderesakan jag inte biträda förslaget att även barn som medföljer den sökande tillannan ort för att söka arbete bör omfattas härav. En fri hemresa börutgå som tidigare men i samband med traktamente vid dubbelbosättning.Avbryter någon sin anställning för att återvända 1976/77:100 Bilaga 15 80 till hemorten föreslås att ersättning utgår för sådanresa. Jag biträder detta förslag. Ersättning för dagliga resor utgår enligt gällande reglertill den som pendlar lill sitt arbeie och har en reskostnad som inte ärobetydlig. AMS föreslår mera detaljerade bestämmelser för rätt lill sådanersättning. Förslaget innebär att bidraget utgår under sex i stället för som om avståndet mellan bostad och arbetsplats är längre än och kostnaden överstiger . Vid resa med allmänl kommunikationsmedel föreslåsersättning utgå med den kostnad som överstiger . , dock högst 300kr. Bilersättning föreslås utgå enligt särskild tabell och i de fall allmäntkommunikationsmedel ej kan utnyttjas. Remissinsianserna har i allmänhet intehaft något att erinra mot förslaget. /SR är dock tveksam till atl tidsgränsenför bidraget sänks från . Jag delar uppfattningen atl enprecisering bör göras. Jag avser därför föreslå regeringen en ändring avifrågavarande bestämmelser i huvudsak enligt AMS förslag. För riksdagensinformation bör tilläggas att jag anser det vara tillräckligt med enkoslnadsgräns, utformad på sätt AMS har förslagit. En särskild regel attavståndet från bostad till arbetsplats skall vara lorde inle behövas. Jag vill understryka att ersättning för bil bör ulgå endast om allmäntkommunikationsmedel inte kan utnyttjas. Förkortningen av den tid under vilkenrätt till ersättning för dagliga resor bör utgå skall ses bl. a. mot bakgrundenav de regler jag förordat i fråga om traktamente. AMS föreslår slutligenall bidrag i form av reseersättning och flyttning av bohag skall kunna utgåtill en familjs återflyttning lill hemorten efter inflyttningenunder vissa förutsättningar, nämligen att arbetstagaren får eller söker arbetepå hemorten, att det föreligger särskilda skäl för återflyttning, attarbetslagaren har erhållit flyttningsbidrag för flyttning till nuvarandebostadsort samt att återflyttning sker . Jag kan tillstyrkaförslaget som en försöksverksamhet t. v., med tillägg att starthjälp vidflyttningen till nuvarande bostadsort har erhållits med det högre beloppet. De ändringar i grunderna förflyttningsbidrag som jag nu har förordal kan vid oförändrade förutsättningar iövrigt beräknas medföra en utgiftsökning under anslaget med ca 20 milj. kr.Med ledning av uppgifterna om bidragsgivningens omfattning under budgetåret1975/76 kan man emellertid utgå ifrån att utgifterna för verksamheten underinnevarande budgetår har överskattats. För /78 räknar jagdärför med att bidragsgivningen även vid ett genomförande av reformförslagenkan rymmas inom ett i förhållande till gällande statsbudget oförändratanslagsbelopp, dvs. 93,8 milj. kr. 1976/77:100 Bilaga 15 81 För inlösen av egnahem m. m. beräknar jag ienlighet med AMS förslag ett belopp av 0,5 milj. kr. Med hänvisning till vad som haranförts och sammanställningen i del föregående hemställer jag att regeringenföreslår atl 1. godkänna de ändringarav grunderna för flyttningsbidrag som jag har förordat, att tillämpas fr. o. m. , 2. tillArbetsmarknadsservice för /78 anvisa elt förslagsanslag av . 1975/76 Utgift 11039 459 000 1976/77 Anslag 1 274 000 0001977/78 Förslag 1 276 250 000 ' Enligt AMS redovisning Fr. o. m. den 1 januari 1976bestrids utgiftema för delprogrammet Arbetsmarknadsutbildning under programmetYrkesmässig och geografisk röriighei från en särskildarbetsmarknadsutbildningsfond. Denna finansieras genom medel som dels anvisasunder anslaget B 2. Bidrag till arbetsmarknadsutbildning, dels inflyter somavgifter från arbetsgivare enligt lagen (1975: 335) om arbeisgivaravgift tillarbetsmarknadsutbildningen (ändrad 1976: 82). 1975/76 Utgift 1976/77 Anslag 1977/78 Beräknad ändring 1017613000 21 846 000- 1 250 000 000 24 000 000 1 274 000 000 DelprogrammetArbetsmarknadsutbildning omfattar sådan utbildning som någon genomgår avarbelsmarknadsskäl i enlighet med arbetsmarknadskungörelsen (1966: 368,omtryckt 1976: 269). Arbetsmarknadsmyndigheterna bedömer om arbelsmarknadsskälföreligger för att bevilja arbetsmarknadsutbildning. Enligl nyssnämndakungörelse får personer, som är eller löper risk att bli arbetslösa eller ärsvårplacerade på arbetsmarknaden, beviljas sådan utbildning. Den sökande skalli allmänhet ha fyllt och utbildningen skall dessutom vara lämplig frånarbetsmarknadssynpunkt. För vissa s. k. bristyrken kan arbetsmarknadsutbildningbeviljas utan att den enskilde är arbetslös. 6 1976/77. Prop.1976/77:100 Bilaga 15 82 Utbildningen avser i första handyrkesutbildning, men kan även om fatta grundläggande, förberedande ochorienterande utbildning som bedöms nödvändig för en yrkesutbildning eller eltarbete. Utbildningen sker i särskill anordnade kurser (AMU-kurser), genomutbildning i företag, i det reguljära utbildningsväsendet samt i kurseranordnade av studieförbund m. fl. Under /76 har 107000 personer deltagit i arbetsmarknadsutbildning (exkl.lokaliseringsulbildning, ulbildning av handikappade, introduktionsutbildningvid skyddad verkstad och anpassningskurser) varav 64 000 i AMU-kurser och85 000 personer har påbörjat utbildning under . De totala utgifterna budgetåret1975/76 för arbetsmarknadsutbildning har för AMS och uppgåtttill 620,2 resp 419,2 milj. kr. Härtill kommer utgifterna för anpassningskurserm. m. för handikappade inom delprogrammet Ulbildning av svårplacerade. Av följande sammanställning framgår hur antalet personer som påbörjadearbetsmarknadsutbildning under /76 har fördelat sig på skildakursanordnare. centuell ning fördel- genom- SÖ:ssärskilt anordnade kurser/AMU-kurser (exkl. anpassningskurser) 50 000 Företagsutbildning(exkl. lokaliseringsutbildning, utbildning av handikappade och introduktionskurser vid skyddad verkstad) 9 000 Detreguljära utbildnings väsendet 18 000 Övriga kurser (korrespon denskurser, kurser i studie förbundens regi m. Antalet personer som påbörjatarbetsmarknadsutbildning understiger det av AMS beräknade. Ett klart ökalintresse har dock märkts under den sista delen av budgetåret i samband medförbättrade ekonomiska förmåner vidutbildningen. På yrkesområden har de elever somunder /76 påbörjade utbildning fördelat sig enligl följande. Prop.1976/77: 100 Bilaga 15 83 elektro- o. finmek.arb. byggn.- 0. anläggn.arb. Kameralt o. kont.tekn.arb. inom hälso- och sjukvård Några större förskjutningar vad gälleryrkesinriktningen har inte inträffat mellan budgetåren 1974/75 och 1975/76. Bristyrkesutbildningen har under budgetåretomfattat drygt 3 700 personer och ca . De totalakostnaderna för brislyrkesutbildningen har uppgått till 68,4 milj. kr. Liksomtidigare år avser huvuddelen av brislyrkesutbildningen yrken inom verkstadsindustrin. Under budgetåret har ulbildning i företag kommiitill omfattande användning. I synnerhet gäller detta stödet för utbildning avpermitteringshotad personal. Del bidrag som utgår till företag i samband meddenna utbildning höjdes från till åttakronor för utbildningens första och till . per timmeför utbildning däröver upp lill . Bidrag har beviljats 267 förelagmed 39 milj. kr. för utbildning av drygt 12 800 anslällda. En tredjedel av de företag som har beviljats bidragför utbildning vid permitteringshot tillhör området metallframställning ochmetallvarutillverkning. Genom att utbildningarna inom detta område har varitrelativt långa har närmare hälften av det beviljade bidragsbeloppet kom-motatt avse detta område. A andra sidan har området massa- ochpappersvarutillverkning m. m. svarat för mer än en femtedel av kursdeltagarnamen då utbildningarna har varit kortare har här av det totaltbeviljade bidragsbeloppet utgått. Det genomsnittliga bidraget per deltagare haruppgått till . Enligt AMS bedömning har utbildningen gjort detmöjligt att undvika friställningar som de anslällda har blivit bältrerustade alt klara sina arbetsuppgifter. infördes en nyform av utbildning i företag. Bidrag kan härigenom utgå till företag förutbildning av redan anställd ulan alt hot föreligger om permittering under förutsättningatt företaget i samband med utbildningen anställer ersättare. Bidraget somfastställdes lill . 1976/77:100 Bilaga 15 84 utgått till 47 företag med sammanlagt 3,7 milj. kr. 553personer har härigenom fått utbildning och ca 200 arbetslösa har fåttanställning genom att gå in som ersättare. Jämställdhetsbidraget som på försökinfördes /75 har under det gångna budgetåret omfattat 254 personervid 87 företag. Det är en minskning jämfört med försöksverksamhetens försia år.Bidrag har inte i någol fall utgått för utbildning av män till yrken som dominerasav kvinnor. AMS begär atl försöksperioden, som går ut ,föriängs med /78. Under innevarande budgetår beräknarstyrelsen att ca 108 000 personer kommer att påbörja arbetsmarknadsutbildning,varav 62 000 i AMU-kurser. De förbättrade ekonomiska förmånerna vidutbildningen, de vidgade möjligheterna för ungdomar atl delta iarbetsmarknadsutbildning samt ökade insatser för att underlätta förhemarbeiande kvinnor att ta förvärvsarbete väntas bidra till denna ökning avantalet personer i arbetsmarknadsutbildning. För /78 beräknarstyrelsen en ytteriigare ökning av antalet deltagare i arbetsmarknadsutbildning.Uttryckt i antalet påbörjade utbildningar räknar styrelsen med följandefördelning /78. Antal Pro- Utbild- Antal elever centuell ning elev- fördel- genom- veckor ning snitt SÖ:ssärskilt anordnande kurser/AMU-kurser (exkl, anpassningskurser) 63 000 Företagsutbildning(exkl. lokaliseringsutbildning, utbild ning av handikappade och introduktionskurser vid skyddad verkstad) 18 000 Detreguljära utbildnings väsendet 20 000 Övriga kurser (korrespon denskurser, kurser i studie förbundens regi m. I fråga om utbildningsbidragenframhåller styrelsen alt en anpassning måste ske av dagpenningen till ev.höjningar av ersättningarna från arbetslöshetskassorna och i form av kontantarbetsmarknadsstöd. Utgifterna för internatundervisningi svenska språket för finska ungdomar som skall feriearbeta i sommaren1977 beräknas dll 0,5 milj. kr. pågårförsöksverksamhet med barntillsyn för deltagare i arbetsmarknadsutbildning.Enligt gällande regler får barntillsyn anordnas för den som inte kan fåyrkesutbildning i sin hemkommun och därför genomgår arbetsmarknadsutbildning i annan kom- Prop.1976/77: 100 Bilaga 15 85 mun.AMS framhåller att i stora norrlandskommuner måste en del kursdeltagare trotsatt utbildningen bedrivs inom kommunen bo och studera utanför hemorten. Motbakgrund härav föreslår styrelsen att barntillsyn får anordnas även i dessafall. finns fem s. k.riksyrkesskolor. De är belägna i (län), (Norrbottenslän), (), ()samt (). Skolorna är avsedda för arbetslösungdom i åldern och eleverna erhåller utbildningsbidrag understudietiden. Den ursprungliga avsikten med skoloma var all ge ungdomar frånkommuner som saknade grundläggande yrkesutbildning möjlighel lill sådanutbildning. I samband med att överstyrelsen 1964införlivades med (prop. 1963: 144) beslutades attriksyrkesskolorna under en övergångstid borde drivas i oförändrad form, men attdenna form av nybörjarutbildning i princip borde föras över till den ordinarieyrkesskolan. I enlighet med föreskrifter i regleringsbrev harAMS och inkommit med en gemensam bedömning av det framtidabehovet av utbildning i den form som bedrivs vid riksyrkesskolorna. Iredogörelsen konstaterar man all undervisningen vid skolorna är läs-årsbundenoch bedrivs enligt de läroplaner som lidigare användes inom den ordinarieyrkesskolan. Härav följer att utbildningarna har mindre inslag av allmännaämnen än gymnasieskolans yrkeslinjer. Utbildningarna är främst inriktade motyrkesulbildningsområdet verkstadsarbete. Vad beträffar behovet av skolorna redovisar man ensuccessivt minskad efterfrågan på utbildning vid riksyrkesskolor. påbörjade 501 personer sådan utbildning mot 270 personer . Mot bakgrund av de remissyttranden som länsarbetsnämndernaavgivit avser AMS att successivt avveckla riksyrkesskolan i medanövriga skolor bibehålls tills vidare. Motivet för att avveckla skolan iHunnebostrand är att svårigheter föreligger att rekrytera elever samt attskolan försämrar rekryteringsunderlaget för kringliggande gymnasieskolor. Förde skolor som avses bibehållna bör en övergång ske till successiv intagning aveleverna. Vidare bör läroplanerna ses över. framhåller attarbetsmarknadsläget under /76 medfört attarbetsmarknadsutbildningen i styrelsens regi AMU-kurser varit synnerligenomfattande. Beläggningen vid AMU-center var den högslanågonsin. Kurserna inom vård och service, transport och kommunikation samt inomplåt-, svets-och byggyrkena har haft en beläggning på . KursverksamhetenArbetsliv och utbildning (ALU) har ytterligare utvidgats och ett 30-lalhandledare inom området har utbildats. Antalet utbildade handledare uppgår nutill ca 180. Skolöverstyrelsenframhåller vidare att en genomgripande revidering 1976/77: 100 Bilaga15 86 ärnödvändig av ett stort antal läroplaner för atl i enlighet med riksdagensbeslut i anledning av prop. 1975: 45 göra åierkommande utbildning möjlig. Somen följd härav kan behov uppstå av översyn och komplettering av läromedel,studieplaner och utrustning för kurserna. Lärarna kan också behövafortbildning. Den s. k. FAMU-gruppen vid skoldirektionkommer inom ramen för sina studier av arbetsmarknadsutbildningen alt särskiltgranska de äldre kursdeltagarnas situation. Vidare skall man undersöka åtgärderi syfte att förbättra introduktionen av nya kursdeltagare och avhjälpaav-broltsproblemen. Arbetarskyddsfrågor inom AMU handläggs av ensärskild arbetsgrupp tillsatt efter förslag av centrala företagsnämnden. Underår 1973 organiserades arbetarskyddsverksamheten inom AMU och 1 700 personer,varav 400 kursdeltagare, gavs utbildning i arbetarskyddsfrågor. För altupprätthålla en effektiv skyddsverksamhet och samtidigi tillföra arbetsmarknadenarbetarskyddsutbildad personal utbildas ca 1 200 kursdeltagare inomområdei. anser vidare att en omfattande informations- ochutbildningsverksamhet kommer all erfordras i samband med de nya lagar som fr.o. m. gäller på arbetsrättens område. Med utgångspunkt i statskontorets översyn avorganisationen vid byrå V 3 vid har styrelsen lillsammans medAMS tillsatt en arbetsgrupp för alt behandla bl. a. decentralisering avärenden, ekonomisk styrning och kontroll. Vidare pågår arbeie med ett personalpolitisktprogram och program för ansvarsfördelningen mellan och det elevsoctala området inom AMU. I samband med AMU-kurs får undervisning i svenskaspråket meddelas invandrare . Efter individuell prövning kandenna tid förlängas med ytterligare en tvåmånadersperiod. För all så snabbt sommöjligt kunna nivåplacera kursdeltagarna efter språkkunskaper kommerskolöverstyrelsen alt arbeta fram diagnostiska prov. Vidare kommer försök medyrkesutbildning på invandrarnas hemspråk, i första hand finska ochserbokroatiska, att påbörjas under innevarande budgetår. Om möjligt kommerförsöken att utvidgas med fler språk under /78. Ett förslag tillläroplan speciellt anpassad till utomnordiska zigenare har arbetats fram.Styrelsen framhåller att läromedelsproduktionen för grundläggande undervisningav olika zigenska grupper är eftersatt och man finner det angeläget att få framsådana läromedel och forskning kring del zigenska språket romanés. räknar med att elt 15-tal eleverkommer att delta i den särskilda undervisningen på grundskolenivå för vuxnasvenska zigenare. Kosinaderna härför beräknas till . Med utgångspunkt från totalt 140 000 deltagare,därav 80 000 i AMU-kurser, under /78 beräknar AMS ochskolöverstyrelsen medelsbehovet för arbetsmarknadsutbildning till 1397,4 resp.618,0 milj. kr., dvs. sammanlagt 2 015,4 milj. kr. Prop.1976/77: 100 Bilaga 15 37 Jag har lidigare framhållit utbildningens betydelsei del arbetsmarknadspoliliska åtgärdssystemel. Under den senasiekonjunkturavmattningen har särskilt stödet till utbildning i företagenverksaml bidragit till att permitteringar eller avskedanden har kunnatbegränsas. Enligt de undersökningar som AMS har gjort har såväl anställda somarbetsgivare mycket positiva erfarenheter av utbildningen som ettkonjunktur-politiskt inslag. Även den traditionella delen avarbetsmarknadsutbildningen (AMU) har utgjort ett viktigt inslag i denarbetsmarknadspolitik som har bedrivits under konjunkturnedgången. Den 1januari infördes nya och förmånligare bidragsbestämmelser för deltagare iAMU. Bidragen förbättrades ytterligare och för sloraungdomsgrupper höjs de . Det nya bidragssystemet fick tillföljd en ökad elevtillströmning under senare delen av /76. Imars och var beläggningen vid de särskilda s. k. AMU-kursema denhögsta . Trots alt efterfrågan på arbetskraft var svag motslutet av har resultatet av arbetsmarknadsutbildningen varit myckelgott mätt i antalet arbetsplacerade. Av de närmare 23 000 personer som underandra slutade en arbetsmarknadsutbildning fick arbete . Tar man hänsyn lill alt en del av dem som slutade en utbildningvar förhindrade att ta arbete p. g. a. fortsalt utbildning, sjukdom ellermilitärtjänst stiger andelen som fick arbete inom angiven tid till drygt 81 %.För elever som genomgått yrkesinriktade kurser var motsvarande siffra . Arbetsmarknadsutbildning är således en mycket effektiv väg till ett arbeteäven i ett arbetsmarknadsläge med begränsad efterfrågan. Som har framgått av AMS redogörelse har stödet tillutbildning av permitteringshotad personal utnyttjats i slor omfattning.Stödformen utgör en försöksverksamhet och bidragsnivån höjdes från den 1januari 1976 i syfte atl stimulera till längre och för de anställda merkvalificerande ulbildning. Bidraget utgår nu med . för 160utbildningslimmar och . för utbildningstimmar dämtöver, dockför sammanlagt högst . För att även i fortsättningen kunna utgöra ettfullvärdigt instrument för arbetsmarknadsmyndigheterna att molverkapermitteringar och avskedanden bör bidraget höjas till . vid längre utbildning. Utredningen om företagsutbildning hari uppgift att bl. a. utvärdera arbetsmarknadsutbildningen i företagen. infördes ell stöd om . pertimme i upp lill för utbildning av redan anställda mot att enarbetslös person ges fast anställning. Denna bidragsform har fått relalivtbegränsad omfattning. Drygt 500 personer har fått utbildning och ca 200 arbets- 1976/77:100 Bilaga 15 88 lösahar kunnat få anställning. Syftet med bidraget är att företag som befinner sigi en uppåtgående konjunktur skall tidigarelägga sina anställningar. Denförsening i den ekonomiska uppgången vi nu kan konstatera har medverkat tillatl slödet har utnyttjats i begränsad omfattning. I likhet med vad jag nyssanfört om stödet vid permitteringshot bör detta inslag iarbetsmarknadspolitiken behållas intill dess altföretagsutbild-ningsutredningen har lagt fram sina förslag. Jag förordar docken höjning av bidragsnivån till . för att bibehålla stödetsattraktivitet. För innevarande budgetår har regeringen riksdagensbemyndigande att fastställa ramar för de båda former av bidrag till ulbildningsom jag nu har nämnt. Jag förordar atl regeringen inhämtar bemyndigandeatt även för /78 få fastställa dessa ramar med hänsyn tillarbetsmarknadsläget. /75 kan bidrag utgå tillarbetsgivare som anställer och utbildar kvinnor resp. män till vissa yrken somdomineras av del motsatta könet. Bidraget var ursprungligen . Det utgår i högst ett halvtår. I personer räknat har verksamheten haft relativi begränsad omfattning.Sammanlagt har under de två gångna budgetåren 829 personer berörts, därav ettfåtal män. Den psykologiska effekten av slödet har dock varit betydande. Genomde insaiser som arbetsförmedling, arbetsgivare och enskilda arbetstagare hargjort har ett helt annat klimat skapats i synnerhet vad gäller inställningentill kvinnor inom tidigare typiskt manliga yrken. Många kvinnor har, utan attnågon form av ekonomiskt stöd behövt aktualiseras, kunnat få arbete påarbetsplatser där de tidigare var helt utestängda. Regeringen bör därförbegära bemyndigande att förlänga försöksperioden till utgången /78. För att ytterligare stärka förmedlingarnas möjligheter atti arbetslivel bidra till jämställdhet mellan könen bör stödet höjas från 6 till8 kr. I fråga om barntillsyn för deltagare iarbetsmarknadsutbildning gäller bl. a. alt AMS får bestrida kostnaderna förbarnlillsynsplats för elev i arbetsmarknadsutbildning som inte kan fåyrkesutbildning i sin hemkommun utan i kommun där denne inte ärmantalsskriven.