prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Verksamheten skallvara självfinansierad och likvidi-tetsmässiga obalanser skall med enrörlig kredit. Utrustningsanslaget är avsett att finansiera inköp av dyrareutrustning. Inköpen bör belasta verksamheten genom att SGI svarar förkapitalkostnaderna för sådan utrustning. Prop.1976/77:100 Bilaga 9 152 Statskontoret har slutiigen berört två särskildaprojekt. Det ena gäller verksamheten i skredfarliga områden där statskontoretpekar på att denna, enligt SGI:s bedömning, bör utvidgas tUl att omfatta vissaområden utöver . Det andra avser en komplettering med geotekniskauppgifter av vissa geologiska kartor vid geologiska undersökning.Kartornas värde som underlag för samhällsplaneringen skulle enligtstatskontorets uppfattning öka efter en sådan komplettering. Yttranden över rapporten haravgetts av fortifikationsförvaltningen, , (),statens vägverk, , luftfartsverket, VTI, SGI, ,(), statens personalnämnd (SPN), ,universitetskanslersämbetet (UKÄ), , statens råd förbyggnadsforskning (BFR), (), statensplanverk, geologiska undersökning (SGU), ,styrelsen för teknisk utveckling (STU), (), länsstyrelserna i , , Göteborgsoch samt den sistnämnda har bifogat yttrande från Alekommun centralorganisationen /SR, kommun.Ingenjörsvetenskapsakademien (IVA), landstingsförbundet, ,Svenska geotekniska föreningen (SGF), samtTjänstemännens centralorganisations statstjänstemannasektion (TCO-S). UKÄ harbifogat yttranden av rektorsämbetena vid universiteten i , ,och , tekniska högskolan i , och högskolan i . En rad remissinstanser,fortifikationsförvaltningen, statens vägverk, BFR, SIB, STU, länsstyrelserna iStockholms, , och samt samt delar statskontorets uppfattning att efterfrågan på geotekniskatjänster kommer att öka. I likhet med statskontoret anser också fleraremissinstanser att SGI:s verksamhet både i fråga om FoU och konsultation bör spänna över hela det geotekniska fältet. En remissinstans, statensvattenfallsverk, anser dock att en breddning av SGI:s verksamhet är en för högambitionsnivå med tanke på dels den snabba utvecklingen inom byggnads- och anläggningsteknikensområden, dels de begränsade resurser som står till institutets förfogande.Verket förordar i stället en viss koncentration av verksaraheten tiU de frånbyggnadsteknisk synpunkt mer betydelsefulla områdena. De av statskontoret diskuterade principerna förarbetsfördelningen mellan SGI och högskolorna inom forsknings- ochutvecklingsområdet har kommenterats av några remissinstanser. BFR, SGU,och SGF instämmer 1976/77:100 Bilaga9 153 iutredningens uppfattning att SGI:s forsknings- och utvecklingsarbete bör hatyngdpunkten i praktisk och teknisk utveckling av metoder, medan högskolornasbör ha ett större inslag av inomvetenskaplighet. RRV, NFR och UKÄ kan inte delastatskontorets uppfattning. UKÄ framhåller att såväl ämbetet somläroanstalterna och fakultetsberedningen för de tekniska vetenskaperna avvisartanken att universitet och högskolor i stort sett borde begränsa sig tillgeoteknisk forskning av inomvetenskaplig betydelse och utveckling av nyaberäkningsmetoder etc, medan SGI skulle förbehåUas forskning av högsamhällsrelevans samt praktisk utprövning och användning av metoderna. Statskontoretsförslag att skapa ett programråd för att underlätta samordningen av dengeotekniska FoU-verksamheten har tillstyrkts av bl. a.fortifikationsförvaltningen, SGI, BFR, statens planverk, statensvattenfallsverk, STU, länsstyrelserna i och och samt . Förslaget avstyrks av RRV, NFR, IVAoch SGF. RRV anser att de olika forskningsorganen bör ha jämställd status. Ettprogramråd vid SGI skulle ge SGI ställningen av geo-tekniskt huvudorgan. UKÄanser att frågan om att inrätta ett programråd bör övervägas ytterligare. Bl.a. måste rådets uppgifter och befogenheter preciseras. Fråganom i vilken utsträckning statliga myndigheter genom särskilda föreskrifterskall åläggas anlita SGI för geotekniska tjänster har kommenterats av tvåremissinstanser. avstyrker tanken på dylika föreskriftermed hänvisning till att detta inte befrämjar effektiviteten i verksamheten.Byggnadsstyrelsen konstaterar att man bedriver nybyggnadsverksamhet över helalandet och att det oftast finns kompetenta geotekniker inom aktuell ort ellerregion. Styrelsen anser att valet av konsult bör ske med hänsyn tillförhållandena i varje enskilt fall. Statskontoretsstarka betoning av informationsåtgärder som ett av medlen för att uppnå målenför institutets verksamhet vinner gehör hos de remissinstanser som berörtfrågan. Organisationsförslageti stort har tiUstyrkts av en majoritet av de remissinstanser som berört frågan.SGI delar statskontorets allmänna synpunkter i fråga om gmnderna förorganisationsindelningen men föreslår vissa ändringar i organisationsplanen.Den av statskontoret föreslagna enheten för teknik bör, enligt institutets mening,delas i en enhet för mätning och undersökningsteknik och en förlaboratorieverksamhet. SGI motiverar sitt ändringsförslag bl. a. med attlaboratoriet redan verkar som en självständig enhet som får merparten av sinauppgifter från uppdragsgivare utanför institutet. I förhållande tillstatskontorets förslag vill SGI tiU enheten för administration även föraritsektionen. Institutet framhåUer att deima sektion är en renodlad 1976/77:100 Bilaga 9 154 serviceenhettill de övriga enheterna. bedömer att enheten för teknik istatskontorets förslag kommer att omfatta nära hälften av institutetspersonal. Den administrativa enheten skulle bli näst störst. Verketifrågasätter om de övriga enheterna kommer att få sådan storlek att deeffektivt kan bedriva såväl forskning som konsultation inom sina områden. Ettantal remissinstanser har berört frågan om olika former av samverkan mellanSGI och VTI. Statskontorets förslag om en total sammanslagning av verkstädernavid SGI och VTI med VTI som personalansvarig myndighet viimer uttryckligt gehörendast hos SGU. En lösning som innebär att en centralverkstad med god maskinellutrustning kompletteras med en s. k. närverkstad för varje institution biträdsav bl. a. forlifikationsförvaltningen, , , SGI och TCO. SGIframhåller att dess verkstad är underbemannad i förhållande till SGI:s egetbehov av verkstadsarbete. Detta medför att personalen är fullt sysselsatt ochatt en del arbete lämnas till utomstående. En sammanslagning skulle därförinte innebära någon inbesparing av personal. TCO menar att det krävs starkaskäl att efter en omlokalisering genomföra förändringar avarbetsförhållandena som upplevs som negativa av berörd personal. Deförutsättningar som gällde vid SGI:s omlokalisering bör inte ändras med mindreän att klart påvisbara väsentliga rationaliseringar uppnås. Statskontoretsförslag om prov med en sammanslagning av biblioteks- och dokumentationstjänstenhar berörts av flera remissinstanser. VTI menar att det är praktiskt ogenomförbartatt på prov genomföra en total sammanslagning. Institutet förordar i ställeten allsidig utredning i frågan och att, om det visar sig lämpligt, det därefterpåbörjas en försöksverksamhet på lämplig nivå. Statskontoretsförslag till anslagskonstruktion m. m. har i stort sett accepterats ellerlämnats utan erinran av remissinstanserna. SPN menar dock att uppdragsmodellenej bör införas förrän en mer utförlig analys av dess konsekvenser genomförts.RRV förordar ett decentraliserat ansvar för respektive huvudenhetsuppdragsverksamhet. Detta talar enligt verket för att indelningen ihuvudprogram görs så att den överensstämmer med organisationens huvudenheter.Därmed kan dessa ges ett resultatansvar. Jag avser att här först ta stäUning tillstatskontorets förslag rörande organisation och verksamhet vid SGI. Däreftergår jag in på SGI:s anslagsframställning samt behovet av resursförstärkningartill följd av statskontorets och remissinstansernas förslag. Statskontoret har inte funnit skäl för någraprincipiella förändringar av SGI:s verksamhetsinriktning. I rapporten har mansåledes utgått 1976/77:100 Bilaga 9 155 frånatt SGI:s roll även skall vara att erbjuda kvalificerad, partsobundengeoteknisk sakkunskap tUl såväl den allmänna som den enskilda sektorn. Deremissinstanser som yttrat sig i frågan har heller inte funnit skäl att förordanågra grundläggande förändringar. Jag delar denna uppfattning. SGI skallsåledes vara central myndighet inom geotekniken med en verksamhet som omspännerforskning och utveckling (FoU), information och konsultation och som i stortsett följer den hittillsvarande inriktningen. I fråga om den geotekniska FoU-verksamheten är detstatskontorets uppfattning att högskolornas forskning i relativt högre grad börha s. k. inomvetenskaplig inriktning medan SGI:s forskning bör ta sikte mer påtillämpningsmöjligheterna. Remissinstanserna har mycket delade uppfattningar idenna fråga. För egen del anser jag frågan om FoU-arbetets fördelning mellanSGI resp. högskolesektorn ligga utanför de frågeställningar som här bör tas uppoch som i första hand berör . När det gäller frågan om samordningen av landetsFoU-resurser föreslår statskontoret att det inrättas ett geotekniskt programrådmed ett sekretariat knutet till SGI. Vissa remissinstanser har varit positivahärtill. Andra har avstyrkt med hänvisning till den särställning som SGI skullefå genom att som FoU-utförande organ ha programrådet knutet till den egnaorganisationen. Även sådana remissorgan som är negativa tUl statskontoretsförslag till programråd säger sig dock vara positiva tiU tanken på samordning.För egen del är jag tilltalad av en samverkan i syfte att bättre utnyttja deknappa resurserna för geoteknisk FoU men vill inte förorda ett så formaliseratsamarbete som tillskapandet av ett programråd skulle innebära. Jag anser ävenatt en inventering och värdering av framtida forskningsbehov skulle ge värdefulltunderlag för diskussioner t. ex. om prioritering av sökta forskningsanslag.SGI:s centrala ställning inom geoteknisk forskning motiverar att resurser fördetta ändamål tUlförs institutet. Jag delar i princip statskontorets uppfattning attgeotekniska resurser vid statliga myndigheter bör dimensioneras för en jämnsysselsättning, medan toppbelastningar bör genom köp av konsulttjänster.Det är därvid naturligt att myndigheterna vänder sig tiU SGI om det inte finnssärskilda skäl att anlita annan konsult. Härigenom elimineras behovet av enparallell uppbyggnad av geotekniska resurser inom andra statliga myndigheter. Ilikhet med statskontoret anser jag det dock inte påkallat att genom särskildaföreskrifter ålägga myndigheterna att anlita SGI. I sitt förslag betonar statskontoretinformationsverksamhetens betydelse som ett av SGI:s medel att uppnå målen iverksamheten. Jag delar denna uppfattning. Jag delar också uppfattningen ombehovet av förstärkning av SGI:s informationsresurser. Statskontorets förslag till ny organisation för SGIhar kommenterats av några remissinstanser. bedömer att enheten för Prop.1976/77:100 Bilaga 9 i56 teknikkommer att bli oproportionerligt stor genom att omfatta nära hälften avinstitutets personal. SGI vill dela upp enheten för teknik genom att låtalaboratorieverksamheten bilda en egen enhet. För egen del anser jag attstatskontorets förslag med vissa modifieringar kan ligga tUl grund för en nyorganisation för SGI. En väsentlig aspekt är möjligheterna att åstadkomma endelegering av det ekonomiska ansvaret till och inom de nya enheterna. Enligtmin mening underlättas detta av en indelning där varje enhet inte arbetar medalltför många olikartade verksamheter. Jag förordar av denna anledning attlaboratorieverksamheten förblir en fristående, självständig enhet. Jagföreslår sammanfattningsvis att SGI organiseras på sex enheter, nämligen enför anläggningsgeoteknik, en för byggnadsgeoteknik, en för geoteknik i sambandmed fysisk planering, en för geoteknisk mät- och undersökningsverksamhet, enför laboratorieverksamhet samt en för administration. Det bör ankomma påregeringen eller efter regeringens bemyndigande SGI att besluta omarbetsuppgifternas fördelning mellan enheterna. Jag vUl betona attsamtliga enheter utom den administrativa bör arbeta med såväl forskning ochutveckling som information och konsultation var och en inom sitt speciellaområde. Statskontoretföreslår en samordning av SGI:s och VTI:s verkstads-och bibUoteksverksamheter isyfte att nå ett bättre totalt resursutnyttjande. De remissinstanser som tagitupp frågan går med ett undantag mot statskontorets förslag. För egen delförordar jag att SGI och VTI tillsammans prövar möjlighetema till en samordningsom kan leda till effektivitetsvinster. Jag anser också att denna prövning böromfatta alla de funktioner där en samordning kan tänkas ge ett bättre resursutnyttjande. Statskontoretföreslår att SGI:s nuvarande anslagskonstruktion ersätts med den s. k.uppdragsmodellen. Uppdragsmodellen innebär att intäkter och kostnader i helaverksamheten redovisas under ett förslagsanslag som anvisas med endast ettformellt belopp och kombineras med en rörlig kredit. Bland intäkterna underanslaget upptas bl. a. ianspråktagna bidrag av statsmedel för att täckakostnaderna för institutets myndighetsuppgifter. Medelsanvisningen för dettaändamål bör ske över ett särskilt reservationsanslag på driftbudgeten. anskaffning av utrustning föreslås ett reservationsanslag.Kostnaderna för utrustningskapitalet bör belasta verksamhetsanslaget.Motsvarande avgifter inlevereras till statsverket. Jag kan för egen del biträdastatskontorets förslag vad gäller anslagskonstruktionen. Det är min uppfattningatt uppdragsmodellen kan underlätta för SGI att driva sin verksamhet med deambitioner i fråga om kostnadsansvar som institutet hittUls visat. Jag anserockså att anslagskonstruktionen ger SGI ökade möjligheter att inom ramen förfull kostnadstäckning själv anpassa verksamheten 1976/77:100 Bilaga9 157 Jag förordar att det nya förslagsanslaget benämns och att de två reservationsanslagen benämns Bidrag tillstatens geotekniska institut resp. : Utrustning.Jag förordar också att SGI får disponera en rörlig kredit i . Statskontoret föreslår också att programbudgeteringinförs vid SGI. För att programbudgetering verksamt skall bidra till eneffektivare ekonomiadministration samt underlätta statsmakternas styrning börverksamhetens prestationer kunna mätas. Några metoder härför har intediskuterats i statskontorets rapport. Enligt min uppfattning bör därförinförandet av programbudgetering vid SGI anstå till dess en lämplig form avprestationsmätning kurmat utvecklas. På grund av omorganisationen kan arbetsvillkorenför vissa tjänster vid SGI komma att förändras. Beträffande avtalsbaraanställnings- och arbetsvillkor avser jag att föranstalta om att statensavtalsverk får de förhandlingsuppdrag som behövs. I övrigt fömtsätter jag attSGI tar all möjlig hänsyn till de rimliga krav som kan uppställas avpersonalen. Jag övergår nu till att ta upp förslagen i SGI:sanslagsframställning samt behovet av resursförstärkningar till följd av minatidigare ställningstaganden. Jag har tidigare berört angelägenheten av en inventerings-och värderingsverksamhet med avseende på den geotekniska forskningen. Härförberäknar jag medel för en resursförstärkning samt medel för resor med 8 000kr. Jag har också tidigare nämnt behovet av förstärkning av SGl:sinformationsresurser. Härför har jag beräknat medel för en tjänst somhandläggare. Statskontorets förslag om förstärkning av de ekonomiadministrativaresurserna finner jag välmotiverat. Jag beräknar därför medel för en tjänst somhandläggare som en biträdestjänst dras in. Såväl SGI som statskontoret och vissaremissinstanser har pekat på behovet av en väsentlig ökning av resurserna förvidareutbUdning. Jag tillstyrker detta förslag. Därtill finner jag detangeläget att SGI bereds ökade möjligheter att deltaga i internationelltgeotekniskt samarbete. För fortbildning och internationell samverkan förordarjag en ökning av bidraget till SGI med sammantaget . jämfört med innevarandebudgetår. För den geotekniska verksamheten i skredfarligaområden har jag beräknat en ökning av anslaget med . DärtiU har jagberäknat medel för försöksverksamhet i fråga om överföring avmäktighetsupp-gifter till SGU:s geologiska kartor med . För databehandling har jag beräknat en ökning avanslaget med sammantaget . Jag anser också, bl. a. mot bakgmnd av den 1976/77:100 Bilaga 9 ]58 ökadeinternationella verksamhet som föreslås, att SGI:s representationsanslag börhöjas med . Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna de riktlinjer för nyorganisation m. m. för statens geotekniska institut som jag förordat i detföregående, 2. tUl för /78 anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag till statens geotekniska institut 1977/78Förslag M 890 000 1 Nytt anslag. Från anslaget bestrids kostnader för statensgeotekniska instituts egen forsknings-, utveckluigs- ochinformationsverksamhet, viss remissverksamhet, viss administration, bibliotek,m. Summa 1977/78 Med hänvisning till vad jag anfört i det föregåendeunder anslaget E 10. och till sammanställningenberäknar jag anslaget tUl . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till statens geotekniska institut för /78 anvisa ett reservationsanslag av 4 890 000kr. Prop.1976/77:100 Bilaga 9 ] 59 1975/76Utgift 300 000 Reservation 256 715 1976/77Anslag 150 000 1977/78Förslag 165 000 Anslaget belastas med kostnader för viss materiel.Institutet har begärt en ökning av anslaget med . Jag förordar attanslaget räknas upp med . Jaghemställer att regeringen föreslår att till : Utrustningför /78 anvisa ett reservationsanslag av . 1975/76 Utgift 1976/77 Anslag 1977/78 Förslag handhar ärenden enligtkungörelsen (1973: 895) om statligt regionalpolitiskt transportstöd. Nämndenhandlägger vidare ärenden enligt de särskilda föreskrifter om transportstöd förGotland som meddelats av Kungl. Maj:t , i enlighetmed riktUnjema i prop. 1971: 154 och prop. 1974: 140. Nämnden består av treledamöter med ersättare. finns ett kansli, som förestås av enkanslichef. Beräknad ändring 1977/78 Handläggande personal Övrig personal + 3 000 - 21000 Pris- och löneomräkning utgör26 . O-alternativet innebär enminskning av anslaget med . Till täckande av kostnadernaför administrationen anvisades för 1976/77:100 Bilaga 9 i60 För att kunna begränsaanslagsförslaget till en nivå i enlighet med 0-aIternativet föreslår nämndenför /78 att anslagsposten Expenser minskas med . Med hänvisning till sammanställningen hemställerjag att regeringen föreslår att till för /78anvisa ett förslagsanslag av . Transportstöd för m. m. 1975/76Utgift 82 620 921 1976/77Anslag 115 000 000 1977/78 Förslag 123 000 000 Transportstödet tiU det norrländska näringslivetenligt kungörelsen (1973: 895) om statligt regionalpolitiskt transportstödomfattar fraktbidrag för transporter med järnväg och lastbil i yrkesmässigtrafik från och till ort inom stödområdet utom och på sträckoröver . Av regional- och näringspolitiska skäl har stödet inriktats påtransporter av helfabrikat och mera bearbetade halvfabrikat inom och ut frånstödområdet. , metaller, ringa bearbetade halvfabrikat inom järn- ochstålsektorn, trävaror och pappersmassa samt oljor och bensin undantas. Transportstödutgår även för transporter av vissa råvaror och halvfabrikat till orter inomstödområdet. Stödet som utgår i form av bidrag i efterskott till företagensfraktkostnader varierar av eriagd frakt beroende påavsändnings- och mottagningsortens geografiska belägenhet inom stödområdet. Det regionala transportstödet för m. m.uppgick för /76 tUl 82,6 milj. kr. mot i prop. 1975: 1 beräknat100 milj. kr. Med hänsyn tagen till före genomfördaprishöjningar inom transportsektorn samt tUl pågående konjunkturåterhämtningräknar nämnden med att stödet för /77 kommer att uppgå tin ca105 mUj. mot i prop. 1975/76: 100 beräknat 115 milj. kr. /78 räknar nämnden dels med en fullständig återhämtning för denskogsbaserade industrin, dels en återgång inom samtliga berördaindustribranscher tiU sanmia tillväxttakt som rådde före den senastekonjunktursvackan. Tillsammans med beräknat fullt genomslag av genomförda prishöjningar inom träns- 1976/77:100 Bilaga9 161 portsektornberäknas dessa ökningar till sammanlagt 18 milj. kr. Behovet av bidragsmedeluppgår därmed till (105+18) 123 milj. kr. Som ett led i de regionalpolitiska strävandena attutveckla näringslivet i jämte angränsande delar av det aUmännastödområdet infördes för en treårig försöksperiod ett transportstöd isyfte att minska de kostnadsmässiga olägenheter som följer med stora avståndinom stödområdet (prop. 1970: 84, SU 1970: 105, rskr 1970: 271). togförnyad ställning tiU transportstödet . Därvid utvidgades stödet bl. a.genom ett stöd till transporter av vissa råvaror och halvfabrikat till ortinom stödområdet. Transportstödssystemet i dess nya form gäller enligtriksdagsbeslutet t. o. m. . fömtsatteatt stödet successivt följs upp och bedöms med hänsyn till sinaverkningar. Stödet har genom beslut av vid riksmöteytterligare utvidgats och inom trafikpolitiska utredningen prövas f. n. deeventuella konkur-rensförskjutande verkningar stödet medfört mellan land- ochsjötransporter i . räknar med att behovet avbidragsmedel under /78 kommer att uppgå tUl 123 milj. kr. Jaggodtar denna beräkning. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Transportstöd för m. m. /78 anvisa ett förslagsanslag av . 1975/76Utgift 21 580 878 1976/77Anslag 20 800 000 1977/78 Förslag 23 000 000 Transportstödet för omfattar enligt beslutav riksdag (prop. 1974: 140, : 27, rskr 1974: 347) såvälperson- som godsbefordran i färjetrafik på . Genom lagen (1970: 871) omUnjesjöfart på meddelar regeringen tillstånd samt fastställer turplaneroch taxor för färjetrafiken på . TiUstånd har meddelats Rederi ABGotland, som svarar för huvudparten av den reguljära sjötrafiken medfastlandet och AB Sjölinjer, som i begränsad omfattning bedriver lastbåtstrafikpå . Transportstödet avser person- och godstransporterna iGotlandsbolagets färjetrafik och har genom den nämnda lagen kunnat byggas indirekt i bolagets taxa. 11 1976/77. 1976/77:100 Bilaga 9 i62 Det nuvarande stödet innebär en 75-procentigreduktion i förhållande till bolagets grundtaxa avseende godstransporter mellanGotland och fastlandet. I fråga om persontransporterna har stödet utformats såatt priset för en enkel resa med färja inte bör vara högre än priset för enenkel andraklassbiljett på tåg för motsvarande färdsträcka, vilket irmebär iförhållande till de taxor som eljest skulle gälla en sänkning av biljettprisernapå olika relationer . Även för personbilar har avgiften sänkts.Reduktionen, som infördes uppgick till . På Gotlandbosatt person erhåller på de reducerade person- och personbilstaxorna. Som transportstöd för utbetalades /76 ca 21,0 milj. kr. avseende gods- och persontransporter och600 . avseende personbilar, sammanlagt ca 21,5 milj. kr., vilket innebarett överskridande. Förslagsanslaget överskreds med 4,5 milj. kr. /77 har som förslagsanslag anvisats sammanlagt 20,8 milj. kr. /78 räknar nämnden med ett anslagsbehov om 23,0 milj. kr.Höjningen av anslaget med 2,2 milj. kr. betingas dels av en normal ökning avsåväl person- som godstransporterna , dels av nytillkommandegodstransporter p. g. a. nedläggning av bryggerirörelsen på och delsav ett extraordinärt tillskott i trafiken som en följd av attorienteringstävUngen "" förlagts tiU . Avhöjningen svarar de båda sistnämnda faktorerna för . resp. 700 000kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Transportstöd för för budgetåret1977/78 anvisa ett förslagsanslag av . 1975/76Utgift 9 458 923 Reservation 346 963 1976/77Anslag 10 345 000 1977/78 Förslag 11200 000 Transportforskningsdelegationen (TFD) handharenligt instruktionen (1971: 489, omtryckt 1975: 1069) uppgifter som avserinUiativ, planläggning, samordning och stöd i fråga om forskning ochutveckling (FoU) rörande transporter, trafik och trafiksäkerhet i den månsådana uppgifter inte ankommer på annan statiig myndighet. Delegationenbestår av fjorton ledamöter som företräder trafikverk. 1976/77:100 Bilaga9 163