prop · G003125 · 1976-12-31 00:00:00 — Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. medge att under budgetåret1976/77 statlig kreditgaranti för lån till skärgårdsföretag beviljas medsammanlagt högst , 2. medge att under budgetåret1976/77 statsbidrag till skärgårdsföretag beviljas med sammanlagt högst . [3]B 18. Särskilt stöd till jordbruk och skogsbruk m. m. i . Någotanslag för detta ändamål finns inte uppfört i statsbudgeten för innevarandebudgetår. Isamband med tillsättandet av Norrbottendelegationen. (I 1976:04) aktualiseradesfrågan om särskilda medel för stimulans av näringslivet i . Iårets budgetproposition (prop. 1976/77: 100 bil. 17 s. 88) har chefen förindustridepartementet anfört att det s. k. offert-systemet bör kunna prövas föratt genomföra projekt som delegationen kan komma att föreslå inom industrisektornoch den näringslivsinrik-tade servicen. anmälde han att han avsåg attåterkomma till frågan om kompletterande insatser inom andra delar avnäringslivet. Han kommer senare denna dag att ta upp frågan om finansiering avett till () knutet investmentbolag. Bolagetshuvuduppgift skall vara att verka för en ökad industriell utveckling inomlänet. Enligt sina direktiv skall delegationen bl. a.lämna förslag till åtgärder, som främjar utvecklingen inom andra näringsgrenarän industrin, främst jordbruk och skogsbruk. Jag vill erinra om attjordbmksbygderna i varit utsattaför mycket stora förändringar. har nära nog hälftenav den då brukade åkerarealen tagits ur produktion som antaletbmkningsenheter minskat kraftigt. Takten i dessa förändringar var högst på1960-talet och har bromsats upp. Nedläggningen har berört såväl inlandet somkustbygden. Som en konsekvens härav har antalet sysselsatta i jordbruketreducerats avsevärt, vilket förstärkt glesbygdskaraktären i stora delar avlänet och ökat obalansproblemen. Denna utveckling strider mot den allmännamålsättningen för regionalpolitiken, som bl. a. går ut på att tillförsäkra demänniskor som bor i glesbygdskommunerna goda levnadsbetingelser. Trots den nedläggning av åker och minskning avantalet sysselsatta i jordbmket som har pågått i hastig takt sedan 1950-talethar jord- och skogsbruket stor betydelse som försörjningsunderlag i länet,främst i dess glesbygder. Enligt min mening bör ett program för ökadsysselsätt- 1976/77:125 36 ningi innehålla även åtgärder inom de areella näringarna. Storadelar av den åkerareal som tagits ur bmk under senare åt utgör en värdefullproduktionsresurs som därvid bör utnyttjas. Sådana marker lämpade förjordbmksproduktion återfinns såväl i kustbygden som' i inlandet. Eninventering som lantbruksnämnden i länet genomfört i kommun visar t. ex.att åkerarealen skulle kunna fördubblas genom lämpliga iståndsättningsåtgärderpå nedlagd åker. Sysselsättningen i länets glesbygder kan även främjas genomen ökad satsning på andra näringsgrenar som lämpar sig för dessa områden, t.ex. småindustri, hantverk och turism. Dessa verksamheter kan ofta vara ettlämpligt komplement till jord- och skogsbmk. Härigenom ökas möjlighetema förbefolkningen att få heltidssysselsättning året om. Jag vill framhålla att betydande statliga insatserredan nu görs för att främja jordbmket och skogsbruket i norra . Dessahar emellertid inte kunnat hindra en fortsatt krympning av åkerarealen. Föratt bättre utnyttja tillgängliga produktionsresurser och därmed öka sysselsättningenbör statliga insatser med en delvis annan inriktning nu prövas i enförsöksverksamhet. Det är enligt min mening lämpligt att projekt inom ramen fördenna verksamhet initieras av Norrbottendelegationen. Projekten bör främjasådan produktion inom de nämnda näringarna som har goda naturligaförutsättningar inom länet. har, som jag förut har nämnt,särskilt i länets inre delar betydande åkerarealer lagts ned. Dessa arealer ärofta välbelägna och fiUlt möjliga att åter ta i bmk. Det är angelägetatt nedlagd åker som inte bedöms lämplig för jordbmksproduktion så snart sommöjligt tas i anspråk för t. ex. ändamålsenligt skogsbruk. Det krävs emellertidbetydande resurser för dessa åtgärder. Det bör vara en viktig uppgift fördelegationen att ange metoder för hur man skall gå till väga för att inomavgränsade områden i ett sammanhang sätta i stånd den som är av godbeskaffenhet. Vidare bör man pröva hur lämpliga bmkningsenheter skall bildas avdessa arealer. Därvid bör också tillses att brukningsenhetema får skogsinark ilämplig utsträckning. Det ingår i delegationens uppdrag att ävenprincipiellt överväga riktlinjer för uppbyggnaden av olika typer avjordbmksföretag lämpade för länets förhållanden, främstmjölkproduktionsföretag. har goda förutsättningar för bl. a.potatisodling, köksväxtodling och bärodling. Det är angeläget att delegationenprövar hur dessa produktionsgrenar kan utvecklas i specialiserad form ellerkombinerade med annan produktion. Delegationen bör särskilt uppmärksamma fråganom hur dessa produkter skall uppsamlas, eventuellt förädlas samt marknadsföras. Som jag fömt har nämnt behöver skogsbruket inomlänet intensifieras. Som exempel på åtgärder som delegationen bör pröva kannämnas större vattenavledningsprojekt som berör många markägare. 1976/77:125 37 avåtgärder, som givetvis måste genomföras med beaktande av naturvårdensintressen, leder snabbt till förbättrad tiUväxt i skogen och därmed till ökadsysselsättning både på kortare och . Vidare behövs medel förintensifierad skogsvård inom det enskilda skogsbruket. Frånsysselsättningssynpunkt är det vidare angeläget att få prövat olikakombinationer mellan jord- och skogsbmk och andra näringsgrenar. Som jagtidigare har framhållit utgör bl. a. småindustri, hantverk och turism i vissafall lämpliga komplement till jord- och skogsbruk. Jag vill erinra om att manvid utformningen av stödet tUl skärgårdsföretag tagit fasta på dettaförhållande. I direktiven till delegationen har framhållits attarbetet bör inriktas på konkreta projekt. Det är därvid angeläget att dettasker i samråd med berörda myndigheter, kommuner och företag. På delegationenbör ankomma att föreslå vilka i detta sammanhang aktuella projekt som skallgenomföras samt att utvärdera erfarenheterna av dessa. Detaljplaneringen ochgenomförandet av projekten bör skötas av lantbruksnämnden resp.skogsvårdsstyrelsen. De statliga kostnaderna för denna verksamhet bör heltbestridas från ett särsldlt anslag. Verksamheten bör utvärderas efter entvåårsperiod och uppnådda resultat redovisas för . Av vad jag har sagt framgår att jag finner detangeläget att besluten så långt möjligt fattas på länsplanet. För att dettaskall bli möjligt och för att regeringen inte skall behöva fatta beslut ivarje enskilt fall bör regeringen fastställa grunderna för stödet. Dessa gmnderbör utformas efter förslag av delegationen. För verksamheten beräknar jag ettmedelsbehov av 15 milj. kr. Med hänvisning till vad jag nu har anförthemställer jag att regeringen föreslår att 1. godkänna vad jag har förordatom inriktningen av arbetet för att främja jordbruk och skogsbruk m. m. iNorrbottens län, 2. till Särskilt stöd tilljordbruk och skogsbruk m. m. i på tilläggsbudget III tillstatsbudgeten för /77 anvisa ett reservationsanslag av . [4]J 2. Bidrag vid förlust på grund av naturkatastrof m. m. På statsbudgeten förinnevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats ettreservationsanslag av 1 milj. kr. Vid utgången av /76 fanns enreservation under anslaget på ca 2,3 milj. kr. Från anslaget utbetalas bidragsåsom ersättning för förluster på grund av naturkatastrof m. m. i enlighet medföreskrifter som regeringen meddelar för varje särskilt fall. Prop.1976/77:125 38 och av har anhållit att ersättning av statsmedel utgår förskador på fiskeredskap till följd av stormar på ostkusten ochsydkusten. Efter remiss har yttranden avgetts avfiskeristyrelsen och . har överlämnatyttranden av lantbruksnämnderna i berörda län samt viss ytterligare utredning. anför att stormskador drabbatfiskeredskap i , , , , ,, , , , , och Västerbottenslän. Skadorna har beräknats till sammanlagt . Huvuddelen avskadorna avser ålfisket. Styrelsen framhåller att ålfisket är synnerligenkapitalkrävande. Ett komplett bottengarn kostar . EnskUdafiskare eller fiskelag har ofta flera bottengarn. Redskapens genomsnittligalivslängd är . Den årUga avskrivningen per redskap uppgår till . eller av redskapets totala värde. På grund av att lönsamheten i ålfisket under år1976 försämrades starkt i förhåUande bör enligt styrelsens meningbidrag i regel utgå av skadebeloppet i stället för som 50 %.I övrigt bör de enskilda ersättningsfallen bedömas enligt tidigare normer. Vidbedömningen av bidragsbeloppen skall hänsyn tas till inkomsten under skadeåret.Om bidragen betalas ut så tidigt att inkomst-och förmögenhetstaxeringinte är klar föreslår styrelsen att bedömningen av bidragens storlek bl. a.skall grundas på 1974 och taxering men att jämkning skaU kunna görasmed hänsyn tiU inkomstförhållandena . Styrelsen beräknar behovetav medel för bidragsverksamheten till högst . anser att ersättning bör utgåefter principer som faststäUdes av Kungl. a. att ersättningen som regel beräknas efter de förlorade ellerskadade redskapens varde vid förlust- eller skadetillfället. Omanskaffningsvärde används som grund för beräkning av ersättning bör avdraggöras för värdeminskning genom förslitning. De beloppsgränser som gäller tUlledning för beräkning av bidrag bör enligt verket höjas med hänsyn till detförändrade kostnadsläget. Verket föreslår vissa beloppsgränser med utgångspunkti det av beräknade normalbeloppet för bestämmande avexistensminimum för makar samt beloppet för skattefri förmögenhet. Den del avskadebeloppet på vilken bidrag inte beräknas bör enligt verket höjas från f.n. . Prop.1976/77:125 39 Altisket är en viktig del av den svenskafiskerinäringen. De största ålfångsterna sker på ost- och sydkusten. Ålfisketär emellertid förenat med särskilda ekonomiska risker. Som framgår av vadfiskeristyrelsen har anfört är de stora, fasta fiskeredskapen kapitalkrävande.De står normalt ute på fångstplatserna till sent och utsätts för denhårda väderlek som brukar förekomma då. Slitaget på redskapen är stort ochavskrivningstiden kort. Att bärga redskapen tar och är mycketarbetskrävande. Väderlekstjänsten måste varna i synnerligen god tid för attredskapen skaU hinna tas upp t. ex. före en svår storm. Annars blir redskapenkvar ute och kan då skadas eller gå helt förlorade. Redskapsskador till följd av svåra stormar harunder senare år drabbat yrkesfisket, huvudsakligen ålfisket, vid fleratillfällen. Efter en ovanligt svår storm över i oktober 1967anvisade (prop. 1968: 105, JoU 1968: 24, rskr 1968: 215) påtUl-läggsstat till riksstaten för /68 ettreservationsanslag av 1,4 milj. kr. under förevarande anslagsmbrik för bidragtill fiskare som vid stormen förlorat fiskeredskap eller fått redskap skadadeoch som på grund härav behövde sådant bidrag för att kunna fortsätta med yrkesfiske.Ersättningar från anslaget har även utgått för stormskador på tiskeredskap sominträffat åren 1969, 1971, 1973 och 1975. Totalt har för åren 19671975anvisats . från anslaget för detta ändamål. Skadorna på fiskeredskap till följd av stormar ioktober 1976 var som framgår av det föregående ovanligt omfattande. Skadornahar beräknats till i runt tal 6,3 milj. kr. Beloppet avser såväl större,svårbärgade redskap som mindre redskap vilka kan tas upp på någon eller någratimmar. Jag finner det skäligt att bidrag utgår för attersätta eller reparera de slörre, fasta fiskeredskap såsom ålbottengarn,ålflytgarn o. d. vilka i enlighet med vad jag fömt har anfört vanligen intehinner bärgas före en storm. För mindre, fasta fiskeredskap som kanbärgas på någon eller bör ersättning utgå endast om stormenkommU så överraskande att bärgning inte rimligen kunnat medhinnas. Bidrag bör i enlighet med riksrevisionsverketsförslag beräknas endast på den del av det totala skadebeloppet som överstiger . På ifrågavarande del av skadebeloppet har hittillsbidrag i regel utgått . I särskilt ömmande fall har bidragsprocenten fåtthöjas, dock högst till . Bidragen har varit behovsprövade. Enligt regeringensbeslut om ersättning för stormskador på fiskeredskap år1975 gällde att bidrag ej utgick till fiskare som är född ellersom enligt senaste () taxering haft en till statlig inkomstskatttaxerad inkomst överstigande . 1976/77:125 40 råtstill statlig förmögenhetsskatt. Bidrag fick utgå vid en taxerad inkomstpå högst . och en förmögenhet på högst . För bidrag med 70 %var motsvarande inkomst- och förmögenhetsgränser . resp. 100 000 kr.och för bidrag . Kravet på behovsprövning gäller enligt riksdagensbeslut generellt vid all bidragsgivning från anslaget. Systemet med behovsprövning av ersättningar tillföljd av stormskador på fiskeredskap har föranlett kritik frånfiskerinäringens sida. Kritiken går främst ut på att ersättningarna till övervägandedel kommer binäringsfisket till godo och att handläggningen aversättningsärendena tar . Enligt min mening är tiden mogen att övervägaen annan form för ifrågavarande ersättningar som mera har karaktären av försäkring.Fiskerikommittén kommer att ta upp denna fråga. Efter upprepade stormskador och enstarkt försämrad lönsamhet befinner sig ålfisket på ost- ochsydkusten nu i ett utsatt läge. Jag förordar därför att bidrag med anledning av1976 års stormskador får utgå utan behovsprövning av tidigare angivendel av skadebeloppet. Jag vill understryka att detta förslag skall ses som entillfällig åtgärd i avvaktan på en lösning av frågan om försäkring. För annanbidragsgivning från anslaget bör hittillsvarande principer gälla. I likhet med beräknar jagmedelsbehovet till i runt tal 3,8 milj. kr. Anslaget bör tillföras 3 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna vad jag har förordat omstatsbidrag till följd av stormskador på fiskeredskap , 2. till Bidrag vid förlust på grund avnaturkatastrof m. m. på till- r läggsbudget III till statsbudgeten för /77 anvisa [5]16. Byggnadsarbeten vid jordbrukets högskolor m. m. På statsbudgeten förinnevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats ettinvesteringsanslag av 95 milj. kr. Anslaget disponeras i enlighet med en investeringsplan,som upptar av godkända kostnadsramar för de i planen ingåendeobjekten. har den 29 november 1976redovisat förslagshandlingar för ombyggnad av ventilationsanläggning inkl.värmeåtervinning vid statens lantbrukskemiska laboratorium. nas till 3,4 milj. kr. i prisläget inkl.projektering och förskottsstatspålägg. Regeringen har den 27 januari 1977uppdragit åt att i huvudsaklig överensstämmelse medförslagshandlingarna projektera ombyggnaden t. o. m. bygghandlingar. har redovisatförslagshandlingar för ombyggnad av ventilationsanläggning inkl.värmeåtervinning vid statens lantbrukskemiska laboratorium. Byggnadskostnademaberäknas tUl 3,4 milj. kr. Mot dennakostnadsberäkning har jag ingen erinran. En kostnadsram för objektet börsåledes föras upp i investeringsplanen med detta belopp. Investeringsplan(1 000-taI kr.) 1976/77 1977/78 Bygg- Färdigstart ställande år-mån. Kostnaderna för objektet bör fåbestridas av tillgängliga medel under anslaget. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. bemyndiga regeringen att besluta om byggnadsarbeten vidjordbrukets högskolor m. m. inom i investeringsplanen uppförd kostnadsram ienlighet med vad jag har förordat i det föregående, 2 godkänna vad jag harförordat i det föregående angående bestridande av utgifterna för vissabyggnadsarbeten vid jordbrukets högskolor m. m. 1976/77:125 43 Anmälantill tilläggsbudget III till statsbudgeten för /77 såvitt avserhandelsdepartementets verksamhetsområde A.Handelsdepartementet m. m. [1]A 2. Kommittéer m. m. Till ändamålet har för /77 anvisats ettreservationsanslag av 2,7 milj. kr. 1975/76: 100 bil. 12, NU 1975/76:36, rskr 1975/76: 199). Reservationen från föregående budgetår uppgick tiU . För utredningsverksamheten beräknas för /77 en sammanlagdmedelsförbrukning om ca 4,5 milj. kr. Ett ytterligare medelsbehov föreliggersåledes om 1,5 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att tUl Kommittéer m. m. på tilläggsbudget III tillstatsbudgeten för /77 anvisa ett reservationsanslag av . [2]9. Lån till investeringar för kommersiell service i glesbygd. Från anslagetbestrids utgifter för investeringsstöd i form av avskrivnings-ochinvesteringslån enligt förordningen (1973: 608) om statligt stöd tillkommersieU service i glesbygd (ändrad : 789). Stödärenden prövassåvitt gäller det inre stödområdet av , som härvid bistås av entill verket knuten rådgivande nämnd, glesbygdsnämnden. Fråga om stöd utanfördet inre stödområdet prövas av regeringen. För innevarande budgetår är anslaget2 milj. kr. 1976/77:125 44 har i skrivelse den 14 december1976 tagit upp frågan om en uppräkning av anslaget för innevarande budgetår.Härvid anförs bl. a. följande. Av investeringsanslaget återstårknappt 1,2 milj. kr. Enligt underhandskontakter med länsstyrelserna är f. n.ansökningar omfattande ca 2 milj. kronor i stödanspråk inom det inrestödområdet under beredning. Härtill kommer stödet till verksamheten utanfördet inre stödområdet. Även om stöd endast skulle beviljas butiker i detinre stödområdet framstår investeringsanslaget för /77 som heltotillräckligt. bedömer att ytterligare 1,5 milj. kr. fordras iinvesteringsanslag under budgetåret för att en oförändrad tillämpning avstödbestämmelserna skall kunna ske. Denna bedömning delas av glesbygdsnämnden. Verket hemställer att under anslaget 1,5 milj. kr.anvisas på tilläggsbudget. I likhet med finner jag anslagnamedel otillräckliga. Jag vill här erinra om att regeringen i 1977 årsbudgetproposition har föreslagit att under anslaget för budgetåret1977/78 anvisa 13 milj. kr. 1976/77: 100 bU. Jag beräknar det ökade medelsbehovet till 750 000kr. och hemställer att regeringen föreslår att till Lån till investeringar för kommersiellservice i glesbygd på tilläggsbudget 111 till statsbudgeten för budgetåret1976/77 anvisa ett investeringsanslag av . 1976/77:125 45 såvitt avser frågorna under punkterna 1, 2 och 3;statsrådet såvitt avser frågan under punkten 4 Anmälantill tilläggsbudget III till statsbudgeten för /77 såvitt avserarbetsmarknadsdepartementets verksamhetsområde A. Arbetsmarknadsdepartementetm. [1]A 2. Under denna rubrik har på statsbudgeten för budgetåret1976/77 anvisats ett reservationsanslag av , varav 7 497 000 kr.till anslagsposten Övrig utredningsverksamhet. julidecember 1976har utbetalats 4,3 milj. kr. Återstoden beräknas interäcka till för att täcka kostnaderna för utredningsverksamheten under restenav budgetåret. Jag räknar med ett ytterligare medelsbehov av 2,2 milj. kr. tUlanslagsposten Övrig utredningsverksamhet under innevarande budgetår. Jaghemställer att regeringen föreslår att tiU Kommittéer m. m. på tilläggsbudget III tillstatsbudgeten för /77 anvisa ett reservationsanslag av . B. Arbetsmarknadm. [2]B 3. Under denna rubrik har på statsbudgetenför innevarande budgetår förts upp ett reservationsanslag av 1 254 milj. kr. Avanslaget avser 1 200 milj. kr. beredskapsarbeten, varav 650 milj. kr. föraUmänna och 550 milj. kr. för särskilda beredskapsarbeten. Förindustribeställningar har beräknats 10 milj. kr. och för detaljplaneringsbidrag25 mUj. Av det totala beloppet för beredskapsarbeten skall förslagsvis 200milj. räknas av mot automobilskattemedlen. 1976/77:125 46 () har i skrivelse den14 begärt att ytterligare 300 milj. kr. anvisas förberedskapsarbeten och 20 milj. kr. I skrivelse den 14januari 1977 har styrelsen beräknat ett ytterligare behov av 200 milj. kr. förberedskapsarbeten samt 200 milj. kr. för tidigareläggning av statiigaindustribeställningar. Styrelsen har vidare föreslagit att statsbidrag fårutgå för tidigareläggning av kommunala industribeställningar inom enbeställningsvolym av högst 200 milj. kr. Regeringen har med stöd av bemyndigande(prop. 1975/76: 100 bil. 1, FiU 1975/76: 20, rskr 1975/76: 173) den 3 febmari1977 beslutat att AMS från reservationsanslaget Sysselsättningsskapande åtgärderfår utöver vad regeringen i annat sammanhang har föreskrivit bestridautgifter med högst 757,2 milj. kr. för följande ändamål. Beredskapsarbeten500 milj. kr. I beredskapsarbeten sysselsattes 31500 personer, vilket är ca 12 000 fler än . Ökningen faller ihuvudsak på ungdomar som i betydande utsträckning har kunnat erhåUa sysselsättningi tillfälliga praktikplatser vid statliga myndigheter och verk samt i kommunalaberedskapsarbeten. Möjligheten att bereda ungdomar enskilt beredskapsarbetehar också bidragit till att fler ungdomar kunnat beredas arbete än vad somgällde för . De åtgärder regeringen beslutat för att möta de problem somi första hand de nytillträdande möter omfattar bl. a. förstärktapersonalresurser för arbetsförmedlingarna, vidgad utbildningsverksamhet samtett flertal åtgärder i syfte att förhindra permitteringar eller avskedanden.Härutöver fordras emellertid resurser for att genom beredskapsarbeten kunnaerbjuda arbete för dem som tillfälligt möter svårigheter att på annat sättfinna lämpligt arbete. Projekteringsbidrag15 milj. kr. För att öka antalet startfärdiga kommunalabyggnadsprojekt har regeringen dels vidgat ramen för beslut om bidrag tiUprojektering av kommunala anläggnings- och husbyggnadsarbeten från 25 milj.kr. kr., dels ställt ett däremot svarande belopp till AMSförfogande. Tidigareläggningav statliga och kommunala industribeställningar 242,2 milj. kr. Regeringen har uppdragit åt AMSatt bevilja kommuner statsbidrag av kostnaden för tidigareläggning avkommunala industribeställningar upp till en sammanlagd inköpssumma Prop.1976/77:125 47 avhögst 200 milj. kr. Bidrag får utgå för beställningar som är planerade attläggas ut efter men som läggs ut senast den 1 maj 1977.Samma dag har regeringen bemyndigat AMS att i samråd med berörda myndigheteroch verk lägga ut statliga industribeställningar och handla upp förnödenheterintill ett belopp av högst 202,2 milj. kr. Sammantagetför tidigareläggning av kommunala och statliga industri-bestälhiingar uppgårmedelsbehovet tiU 242,2 (404-202,2) milj. kr. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att till Sysselsättningsskapande åtgärder påtilläggsbudget III till statsbudgeten för /77 anvisa ettreservationsanslag av , varav förslagsvis . attavräknas mot automobilskattemedlen. [3]C 5. Särskilda åtgärder för arbetsanpassning. Under denna mbrik har påstatsbudgeten för innevarande budgetår förts upp ett reservationsanslag av 1083 milj. kr. Härav har för delprogrammet Arkivarbete beräknats 562,5 milj.kr. DärtUl har på tilläggsbudget I till statsbudgeten för innevarande budgetåranvisats ett reservationsanslag av 50 milj. kr. att disponeras förarkivarbeten. AMShar i skrivelse den 3 febmari 1977 begärt ytterligare medel för anslagspostenArkivarbete under ifrågavarande anslag. Detökade medelsbehovet hänför sig bl. a. till en engångsutgift om 26 milj. kr.till följd av att en viss eftersläpning i den kassamässiga anslagsbelastningenhar eliminerats genom ändrade rutiner för löneutbetalningarna. Ett intensivareutnyttjande av arkivarbetsplatserna har medfört ett ökat medelsbehov om 21milj. Till följd av de nya pensionsbestämmelser som trädde i kraft den 1juH lämnade ca 700 personer sina arkivarbetsplatser vid budgetårsskiftet.Utbetalningar av ersättning för icke uttagen semester har i samband därmedbelastat /77 med 3 milj. kr. Underskottet förkontorsarbetscentralerna blir större än vad AMS har räknat med. Dekontrollstationsförhandlingar som slutfördes ökarlöneutbetalningarna med 13,5 milj. kr. under innevarande budgetår. Det totalabehovet av ytterligare medel uppgår därmed tiU 68,5 milj. kr. Till följd av de omständigheter som AMS har anförtberäknas utbetalningarna under /77 komma att överstiga förarkivarbete anvisade medel med 68,5 milj. kr. 1976/77:125 48 Jaghemställer att regeringen föreslår att till Särskilda åtgärder för arbetsanpassning påtilläggsbudget III till statsbudgeten för /77 anvisa ett reservationsanslagav . D.Invandring m. m. [4]D 3. Åtgärder för invandrare.