prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — 1976/77:100 Bilaga16 11 i fråga om littera A, B punktema 8-11, C, D på driftbudgetensamt under punkterna IV: 12 och 13 på kapitalbudgeten; statsrådetFriggebo i fråga om littera B punkterna 1-7 på driftbudgeten samt underpunkterna IV: 10, 11 och V: 9 på kapitalbudgeten. Anmälantill statsbudgeten för /78, såvitt avser bostadsdepartementetsverksamhetsområde 1975/76Utgifl 8732622 1976/77Anslag 9667000 1977/78 Förslag 11755000 LönekostnaderReseersättningar (även utrikes resor) Expenser + 1738000 + 85000 Med hänvisning liU sammanställningen beräknar jaganslaget för nästa budgetår lill . Jag har härvid beräknat medelför lillfällig re- Prop.1976/77:100 Bilaga 16 12 sursförslärkning avseende förberedelsearbete inför ensamlad redovisning av den fysiska riksplaneringen. Vidare har jag beräknatmedel för redan under innevarande budgelår i samband med regeringsskiftetinrättade fyra tjänster för bilrädespersonal samt en Ijänsi förinformationssekreterare. Jag hemsläller alt regeringen föreslår atl till Bosiadsdepariemenlel /78 anvisa elt förslagsanslag av . 1975/76 Utgift 1976/77 Anslag 1977/78 Förslag Med hänsyn till f n. fömtsebar omfattning avutredningsverksamheten beräknarjag medelsbehovet under näsla budgetår till4000000 kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att lill Kommiltéer m. m. /78 anvisa ett reservationsanslag av . 1975/76 Utgift 113687 Reservation 162976 1976/77 Anslag 250000 1977/78 Förslag 300000 Jag beräknar behovet av medel för näsla budgetår lill300000 kr. Jag hemställer att regeringen föreslår all till Extra utgifter förbudgelårel 1977/78 anvisa ett reservationsanslag av . Bidrag tiU vissa internationella organisationer m. m. 1975/76 Utgift 139763 Reservation 58 378 1976/77 Anslag 300000 1977/78 Förslag 165 000 Från anslaget bestrids kostnaderför bl. a. bidrag till vissa internalionella organisaiioner ochsvenski deltagande i det intemationella samarbetet inom departementetsverksamhetsområde. Jag vill redan nu anmäla att jaghar för avsikt att återkomma i annat sammanhang under /78beträffande koslnader i samband med ett markpolitiskl seminarium inom ramen förECE:s (Economic Commission for Europé) verksamhet som skall äga mm i Sverigeijuni . 1976/77:100 Bilaga16 13 vaktanpå möjligheter alt precisera kosinaderna för detta seminarium beräknarjagmedelsbehovet för nästa budgetår lill . Jag hemställer att regeringenföreslår att till Bidrag till vissa internalionellaorganisationer m.m. för /78 anvisa ett reservationsanslag av165000 kr. 1976/77:100 Bilaga 16 1975/76Utgift 17 644248 1976/77Anslag 18472000 1977/78Förslag 19663000 Bostadsslyrelsen är central förvaltningsmyndighetmed uppgift alt främja bostadsförsörjningen. Den är också chefsmyndighet förlänsbostadsnämnderna. I slyrelsens uppgifter ingår främst alt handha denstatliga låne- och bidragsverksamhelen för att främja bostadsförsörjningen.Det åligger styrelsen vidare bl.a. att handlägga ärenden om statligt stöd tillallmänna samlingslokaler samt ärenden om statliga bidrag till förbättring avboendemiljöer. leds av en styrelse. Chef förbostadsslyrelsen är en generaldirektör. Inom styrelsen finns fem byråer. Dessaär kanslibyrån, låne-och bidragsbyrån, planeringsbyrån, tekniska byrån ochvärderingsbyrån. Vidare finns en samlingslokaldelegation och enboendemiljödelegation. Beräknad ändring 1977/78 1976/77:100 Bilaga16 15 Pris-och löneomräkning m. m.1208000 kr. 0-altemativel och därmedföljande personalinskränkningar skulle drabba bl.a.ralionaliseringsverksamheten, framtagning och spridning av information om godbostadskvalitet i ny- och ombyggnadsprojekt genom mönsterplaner, utveckling avboendeservice, metodutveckling, uppföljning av kostnadsutveckling samtutrednings-, kontakt- och informationsverksamhet. Styrelsen anser altaltemativet inte är möjligt alt genomföra. För nytillkommandearbetsuppgifter bl. a. i fråga om hyresföriusllån och energisparslöd lillallmänna samlingslokaler den (prop. 1975/76: 100 bU. B 5, B11 och IV: II, CU 1975/76:22 och 23. rskr 1975/76: 265 och 276)föreslår styrelsen en försiärkning av personalen vid låne- och bidragsbyrån meden handläggare (+90000 kr. För koslnader avseendeersättning för konsultuppdrag till följd av utökad mönsterplanverksamhel ochundersökningar om bostadsönskemål föreslår styrelsen atl anslagspostenlönekostnader förstärks med . Styrelsen anser attränlebidragssyslemet har medfört ökade kostnader för automatisk databehandling.Anslagsposten Automatisk databehandling föreslås därför förstärkt med 105000kr. Med anledning av vad bostadsslyrelsen haranfört ombehovet av personalförstärkning vid styrelsen och vid länsbostadsnämndernavill jag framhålla att de bostadspolitiska reformer som har genomförts sedanår 1974 har medfört stora påfrestningar på den bostadspolitiska organisationen,inle minsl på den regionala delen. Frågan om ytteriigare personal är emellertidavhängig av de förslag lill förändringar av bl. a. den bostadspolitiska organisationensom byggadminisiraiionsutredningen har lagl fram i sitt avgivnabetänkande (SOU 1976: 26) . Förslagen bereds f. n. inombostadsdepartementet. Behovet av personal har också samband med energisparstödelsframlida omfattning och inriktning. Som anförs under bl. a. anslaget Bil.Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m. avser regeringenatt behandla åtgärder för hushållning med energi i byggnader i en särskildproposition till . Med hänvisning lill sammanställningen beräknar jaganslaget lill . Jag har därvid bl. a. beräknat . för ökadekostnader för automatisk databehandling (5). Till frågoma omtyprilningsverksamhet och undersökningar om bostadsönskemål återkommer jagunder anslaget IV: 10. Lånefonden för bostadsbyggande. Jaghemställer att regeringen föreslår ati till för /78anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1976/77:100 Bilaga 16 2. 1975/76 Utgift 1976/77Anslag 1977/78 Förslag 1 varje län, ulom , finns enlänsbostadsnämnd. Nämnden är länsmyndighet för den statiiga verksamheten föratt främja bostadsförsörjningen. Den fattar beslut om lån och bidrag m. m.samt förvallar utestående lån. 1 fullgörs de uppgifter, somankommer på länsbostadsnämnd, av . Beräknad ändring 1977/78 Handläggande personal Övrig personal + 609000 + 118000 + 528000 + 105000 Pris- och löneomräkning m.m. . Beträffande 0-allemativetredovisar styrelsen arbetsbelastningen för länsbosladsnämndema under senare åroch beräknar belastningen . Därvid kommer styrelsen framtill den bestämda uppfattningen att alla fömtsättningar saknas för minskningav personalen. Styrelsen erinrar samtidigi om de successiva ökningarna avlånestocken och det sländigt ökande pantvårdsarbetet samt att nyaarbetsuppgifter, som är svåradminislrerade inte minst i uppläggningsskedet, hartillförts verket. Styrelsen erinrar vidare om all styrelsen ilångtidsbudgelsammanhang har redovisat, att viss personalökningkan komma alt bli erforderlig. Att styrelsen likväl inle begärt någon ökningav den "ordinarie" kadern, har sin orsak i atl styrelsen genomralionaliseringsålgärder kunnat undvika annars nödvändig personalökning, vilketdock är möjligl. 1976/77:100 Bilaga 16 17 Med hänsyn tillden starkt ökande arbetsbördan på länsbostadsnämnderna föreslås enförstärkning av den administrativa personalen med lolv Ijänster, tvåassistenter och lio kontorsbiträden (+734000 kr. Styrelsen anföratl begränsningen av anslaget till expenser har medfört alt nyanskaffningen avinventarier för flertalet nämnder endasl har kunnat göras vid byte av lokalere.d. expenser föreslås förstärkt med . I fråga om försiärkning av denadministrativa personalen vid länsbostadsnämnderna ber jag att få hänvisa lillvad jag har anfört under anslaget B 1. Med hänvisning lillsammanställningen beräknar jag anslaget till . Jag har därvidberäknat ytteriigare . för expenser (4). Jag hemställer att regeringen föreslår atl till Länsbostadsnämnderna /78 anvisa ett förslagsanslag av . Bostadsbidrag m. m. 1975/76 Utgift '1434755 553 1976/77 Anslag 15700000001977/78 Förslag 1 781 000 000 Från anslaget bekostas statligabostadsbidrag lill barnfamiljer och statsbidrag för statskommunalabostadsbidrag till barnfamiljer och hushåll utan bam. De statliga bidragen bestäms enbart på gmndval av inkomst ochbarnantal, medan de statskommunala bostadsbidragen dessutom är anknutna lillbosladskostnadema. De bi-dragsbeslämmelser som gäller fr. o, m. finns iförordningen (1976:263) om statliga bostadsbidrag till barnfamiljer ochförordningen (1976:262) om slatskommunala bostadsbidrag. Bostadsslyrelsen omtalar atl enöversyn av ansökningsförfarande och information pågår inom en arbetsgmpp medföreträdare, fömtom för styrelsen, också för ,och . Den information som sänds direkttill hushållen vid ansök-ningstillfåUel och senare lillsammans med beslutet haromarbetats. Alla barnfamiljer nås genom direktadresserad information. När det gäller hushåll utan bam nås endast de somlidigare har haft bostadsbidrag på ' Anslag Bostadstillägg m. m. 2 1976/77. Prop.1976/77:100 Bilaga 16 18 Härutöver sker information i massmedia. 1 planeringen för budgetåret1976/77 ingår att försöka kartlägga hur många hushåll utan barn som f.n. gårmisle om sin rätt lill bostadsbidrag och hur informationen lill dessa hushållskulle kunna förbättras. Informationen till invandrare har förbättrats . Enligt styrelsens uppfattning ärden blankett som används för ansökan om bidrag, trots den översyn ochförenkling som har gjorts, fortfarande omfattande och för många hushållbesväriig att fylla i. Detta förhållande tillskriver styrelsen gällande bestämmelser.Utan alt lämna några förslag till förändringar pekar styrelsen på ett antalbestämmelser som anses komplicera ansökningsförfarande och ärendeprövning. De beslämmelser som behandlas är följande: 7 § förordningen (1976: 263) omstatliga bostadsbidrag rörande bestäm ning av bidraget med hänsyn till aktuell inkomst, b. tillägg till inkomsten av viss del av förmögenheten, c. åldersgränsen för barn enligtförordningarna (1976:263 och 262) om statliga bostadsbidrag resp. statskommunala bostadsbidrag, d. rätt till slaiskommunaltbostadsbidrag för barn som fortsätter att studera, e. reducering av bostadskostnaden med hänsyn tillinneboende, f. reducering av bostadskostnadenmed hänsyn till atl bostadsstandarden är väsentligt högre än vad som kan anses svara mol hushållets behov, g. beräkning av bostadskostnaderna för egnahem. 1 fråga om anslagsbehovet /78 har styrelsen utgått från beräkningarna i prop. 1975/76:145. De ändringar av bidragsreglerna som träder i kraft den I januari 1977beräknas medföra en ökning av utgifterna till I 738 milj. kr. för helt år.Styrelsen förutsätter att inkomstgränserna liksom anpassas tillinkomstutvecklingen. beslutade /76års om viktiga förändringar av bostadsbidragen till barnfamiljer ochhushåll utan bam (prop. 1975/76:145, CU 1975/76:25, rskr 1975/76:308). Deändrade reglema träder i krafl . De innebär väsentligaförbättringar för de flesta hushåll. Vissa orättvisor i regelsystemet hartagits bort. Åldersgränsen för rätt till slaiskommunalt bostadsbidrag harsänkts för hushåll utan barn från 20 lill . Gynnsammare regler än tidigarehar införts för hushåll med handikappade familjemedlemmar och för familjer medbam på institution. 1 sisinämnda avseende innebar beslut allbostadsbidrag kan utgå för bam som vistas i hemmel än som svararmot vanliga skolferier, om socialnämnden eller sociala centralnämnden har tillstyrktbidrag. Bamet får i sådana fall anses som försörjt inom familjen. Innanjag går in på frågor om anslagoch vissa av aktualiserade reformer anhåller jag om atl för riksdagenfå anmäla frågan om rätt till Prop.1976/77:100 Bilaga 16 19 slatskomnuinulthostadshidrag för utvecklingsstörda ungdomar , som vistas påinstitution. Enligt gällande regler kan statskommunaltbostadsbidrag utgå för barn till dess de fyller (. Det kan utgå även tillstuderande som har fyllt och för vilka förlängt barnbidrag ellerstudiehjälp utgår. Förlängt barnbidrag utgår i princip till sluderandesom går kvar i efter det de har fyllt . Utvecklingsstörda bamfullgör enligt lagen (1967:940) angående omsorgerom vissa psykiskt utvecklingsstördasin skolplikt inom särskola. Särskoleplikten gäller så länge barnet behöver undervisning,dock längst lill dess att bamet har fyllt . Ocksåför dem kan förlängt bambidrag ulgå. Förlängt barnbidrag ulgår emellertid inle försärskoleelev som vistas på institution och diirför kan inte hellerbostadsbidrag ulgå för sådant barn. Det torde vid behandling avfrågan om bostadsbidrag för barn som vistas på institution inle ha varitavsikten att från de vidgade bidrags-möjlighetema undanla barn som inte uppbärförlängt bambidrag. Bidragsreglerna bör därför ändras så att detta hinder förbidrag till skolpliktiga bam på institution undanröjs. fömtnämndabeslut lorde utgöra tillräcklig gmnd för en sådan ändring. Jag anser emellertidfrågan vara av sådan betydelse att jag vill här anmäla atl jag avser attföreslå regeringen att beslula om ändring av bidragsreglerna på angivet sätt. Vissa administrativa regler ändrades genom detnyssnämnda riksdagsbeslutet. Ändringama syftade främsl till att förenklahandläggningen. Bostadsslyrelsen har inför arbelat omansökningsblanketten i samma syfte. Styrelsen har meddelat att den har föravsikt alt följa upp hur de nya blanketterna har fungerat för såväl debidragssökande som handläggama. Trots de insatser som har gjorts för att underlättaansökningsförfarandet menar all del alltjämt är besväriigt.Delta tillskriver styrelsen gällande beslämmelser om beräkningen av ochvillkoren för bidrag. Styrelsen ger också i sin anslagsframställning exempelhärpå. Några förslag till ändringar av reglerna lämnas dock inle. Inte helleranger styrelsen vilka kostnadseffekter som regeländringarna skulle få. För egen del anser jag det angeläget att alla möjlighetertill förenklingar både av ansökningsförfarandet och av administrationen tastill vara. Jag vill dock framhålla att flera av de bestämmelser sombostadsslyrelsen pekar på prövades av så sent som . Jagtänker på frågan om en gemensam åldersgräns och på frågan om rätt tillslatskom-munaU bostadsbidragför bam .somharfyUt och som fortsätter attstudera. Detsamma gäller frågan om reducering av bostadskostnaden med hänsyntill alltför hög bostadsstandard och frågan om reglerna för förmögenhetsprövning. Vissa frågor ligger inom ramen förbostadsslyrelsens räll alt utfärda tilL lämpningsföreskrifler. Så är falletbeträffande metodema för reducering av 1976/77:100 Bilaga16 20 bostadskostnadenmed hänsyn till inneboende och metodema för att inhämta uppgifter omväsentliga inkomslförändringar. En arbetsgmpp inom gör f. n. enöversyn av ansök-ningsförfarandel och de administrativa miiner som hör sammanmed della. 1 arbetsgmppen finns företrädare också för ,och . De förändringar som ansökningsblankettenhar undergått inför och den utvärdering av blankellen somjagnyss nämnde är resullat av gmppens arbeie. Enligt vad jag har erfaritfortsätter gmppen sitl arbete i syfte atl ytteriigare förenkla deadministrativa mtinerna. Jag finner detta arbete betydelsefullt. Enligt minmening får regering och riksdag ta ställning till förslag till förändringar iden takt som de aktualiseras under arbetets gång. Vad gäller reglerna för Inkomstprövningenfömtsäiter all inkomstgränsema/ör oreducerade bostadsbidragliksom anpassas lill inkomslutvecklingen. Jag förordar att så skeroch föreslår att inkomslgränsema för oreducerade bostadsbidrag under år 1978sätts lill . för bamfamiljer och lill . för bamlösa hushåll.Det innebär höjningar med . i jämförelse med bidragsårel 1977. När behandlade prop. 1975/76:145 omändrade regler för bostadstillägg gav den vissa uppdrag till regeringen. Del första uppdraget gällde frågan om rätt tillstatskommunalt bostadsbidrag för pensionärer utan barn. Enligl nu gällande regler utgår bostadsbidrag tillfolkpensionärer huvudsakligen i form av kommunall bostadstillägg tillfolkpension. Två gmpper av folkpensionärer har dock räll alt uppbärastatskommunalt bostadsbidrag. Den ena gmppen består av dem som har bam. De harrätt lill såväl statligt som statskommunalt bostadsbidrag enligl de regler somgäller för dessa bidragsformer. De kan dämlöver erhålla kommunaltbostadstillägg till folkpension vilket i sådana fall utgår som ettulfyllnadsbidrag. Den andra gmppen utgörs av dem som uppbär ålderspension föreden månad, under vilken de uppnår lagstadgad pensionsålder, s. k. förtidauttag. Dessa personer kan inle erhålla kommunalt bostadstillägg lillfolkpension utan är hell hänvisade lill systemet med statskommunaltbostadsbidrag. Förkommunalt bostadstillägg lill folkpension gäller följande regler. Kommunen besiämmer själv gmnderna för fillägget.Tre huvudprinciper lillämpas när det gäller konstmktionen av tillägget. Det utgår med ett generelltbelopp, som är oberoende av bostadens standard och faktiska kostnad. Det är knutet fillbostadskostnaden. Det består av dels ett genereUtbelopp, dels ett belopp som är knutet tiU bostadskostnaden. De kommuner som knyter tillägget tillbostadskostnaden har maximerat tiUägget, antingen genom att ange ett högstabelopp, för vilket tillägg kan utgå, eller genom att ange en störstalägenhelssloriek, som berättigar till lillägg. 1976/77:100 Bilaga 16 21 Det kommunala bostadstillägget är inkomstprövaienligt regler som är fastlagda i lagen (1962:392) om hustmlillägg och kommunaltbostadstillägg lill folkpension (ändrad senast 1976:168). Reglerna är utformadeså atl bostadstillägget trappas av med en Iredjedel av inkomsten utöverfolkpensionen (inkl. pensionstillskottet) ökad med ett belopp på . för var och en av makama. Bostadstilläggets maximala gmndbelopp, dvs.beloppet före inkomstreduceringen, varierar kommunema emellan. I oktober 1976var kommunernas genomsnittliga maximibelopp . 25 kommuner hade maximibelopp,som understeg . Ca 190 kommuner hade belopp som låg mellan . och återstoden hade högre maximibelopp än . Ett kommunall bostadstillägg på . upphör mednu gällande inkomstprövningsregler helt vid en inkomst som för ensamståendeuppgår till ca . och för makar till . F. n. finns det ca 1,8 milj. personer som ärfolkpensionärer. Av dem har ca 820000, dvs. , kommunallbostadstillägg till folkpensionen. Det kommunala bostadstillägget handhas avförsäkringskassoma. Del betalas ut med folkpensionen den 15:e varjemånad. utövar tillsynen över kassomas verksamhet. Reglema för statskommunalt bostadsbidrag tillhushåll utan bam innebär följande. Bidrag utgår av bostadskostnaden från 350kr. för ensamstående och . för makar.Bidraget utgår med sitl fulla belopp upp lill en inkomsl av f n. Jaghar i del föregående föresiagii all inkomslgränsen för hushåll utan bam skallhöjas lill . Beloppet reduceras avinkomsten över denna gräns. för ensamstående,är hell reducerat vid en inkomst på . perår för makar vid en inkomst på . Administrationen av det statskommunalabostadsbidraget sköts av kommunemas förmedlingsorgan. Tillsynen öververksamhelen ulövas av länsbostadsnämnderna och . Boende- och bostadsfinansieringsulredningarna föreslogi sill slutbetänkande (SOU 1975:51-52) Bostadsförsörjning och bostadsbidragalt en samordning skulle ske mellan de två bostadsbidragssyslemen. Eltförsta steg mot en sådan samordning skulle las genom all en möjlighet öppnadesför folkpensionärer ulan bam all få statskommunalt bostadsbidrag i StäUet förkommunalt bostadstillägg till folkpension i de fall reglema härför gav ellgynnsammare ulfall än reglema för kommunalt bostadstillägg till folkpension.Utredningama kombinerade delta förslag med ett förslag om att en viss lägstanivå för del kommunala bostadstillägget till folkpension skuUe läggas fast ilag. Nivån föreslogs tiU . Utredningarna fömtsatte att dekostnadsökningar som följde av förslagen skulle förde- 1976/77:100 Bilaga 16 22 lasmellan stat och kommun. Någon princip för hur fördelningen skulle göras angavde dock inte. Remissopinionen var enig med utredningarna i frågaom det långsiktiga målet att få till stånd en samordning av bidragssystemen.Remissinstanserna var likaså i huvudsak ense med utredningarna om behovet avatt åstadkomma en större likformighet kommunema emellan i fråga om det kommunalabostadstilläggets storiek. Förslaget om att medge rätt för pensionärerna attfå statskommunalt bostadsbidrag, när del var förmånligare än det kommunalabostadstillägget till folkpension, mötte ell starkt gensvar. När det gälldefrågan om hur kostnaderna för de föreslagna reformerna skulle fördelas mellanstaten och kommunema var meningama däremot delade. Svenska kommunförbundetmotsatte sig bestämt att kommunema skulle bära någon del av kostnadsökningarna.Också frågan om utformningen av ell slalsbidrag till kommunema föranledde enlång rad meningsyttringar. Kommunalekonomiska uiredningen ansåg att fråganmåste övervägas noga bl.a. mot bakgmnd av risken för att ett statsbidrag tillde kommunala bostadstilläggen skulle öka obalansen mellan kommunema. 1975/76:145 uttalade departementschefen atlhan inte ansåg sig beredd atl förorda en lösning i enlighet med utredningamasförslag. ansåg att propositionen inte innehöllnågra skäl för att avstå från den av utredningarna föreslagna samordningen avbidragssystemen och beslöt mot denna bakgmnd att bifalla vissa motioner medyrkande om att en sådan samordning skulle göras. Beslutet innebar atlsamordningen skulle ske på ett sådani sätt atl pensionärerna skulle kunna fåbostadsbidrag enligt del system som i varje enskilt fall gav det gynnsammasteutfallet. Med hänvisning till beslut föreslår jagdärför att en möjlighet öppnas för folkpensionärer utan bam atl fåstatskommunalt bostadsbidrag när reglema för della ger ett gynnsammare utfallän reglema för kommunalt bostadstillägg till folkpension. För dem som har rättockså till kommunah bostadstillägg till folkpension bordet statskommunalabostadsbidraget utgå som ett ulfyllnadsbidrag. Konstmktionen bör vara den attdet belopp som utgår i kommunalt bostadstillägg till folkpension räknas bortfrån vad som kan utgå i statskommunalt bostadsbidrag. Delta förfarande innebäratt ingen, som får statskommunalt bostadsbidrag, kan få högre sammanlagt bidragsbeloppän som kan utgå enligt reglema för detta bidrag. Innan jag redogör för de regler som enligl minåsikt bör gälla för statskommunalt bostadsbidrag till pensionärer utan bam,vill jag framhålla att en reform av den innebörd som jag har förordat inteinnebär atl kommunernas ansvar för pensionärernas ekonomiska möjligheter atterhålla goda bostäder minskar. Reformen lar heh och hållet sikte på den grappav pensionärer som vid sidan om sin folkpension har en arbetsinkomst, entill-läggspension eller annan inkomst, som jämställer dem med lågavlönadepersoner . Den stora gmpp av pensionärer, som i hu- 1976/77:100 Bilaga 16 23 vudsakbara har sin folkpension att leva av, kommer för sin bostadsförsörjning attliksom f. n. vara beroende av att de kommunala bostadstilläggen ärdimensionerade efter bostadskostnadslägel i kommunen och att de successivtanpassas till de kostnadsökningar som sker. Jag vill i sammanhanget nämna att,enligt beräkningar somjag har låtit göra, drygt 100000 pensionärer kommer attberöras av del förslag somjag har förordal. Av dem har mindre än 50000också kommunall bostadstiUägg till folkpension. Sammanfattningsvis kan sägasall närmare 800000 personer i fortsättningen kommer att vara helt hänvisadetill systemet med kommunalt bostadstillägg till folkpension. Jag går in på frågan om den närmare utformningenav reglerna för ett syslem med statskommunalt bostadsbidrag till pensionärerutan bam. Inledningsvis vill jag betona att den vägledande principen enligtmin mening bör vara all det nu gällande systemet med slatskommunala bostadsbidragskall utvidgas till alt omfatta en ny gmpp av bidragstagare. Del är alltsåfråga om ett och samma system. Av hänsyn främst till bidragstagarna men i vissmån också lill de handläggande organen måste reglema dock ändras på någrapunkter för alt anpassas till de speciella förhållanden som gäller förpensionärema. Jag redogör först för frågan om beräkning av denbidragsgrundande bostadskostnaden.