prop · G00374 · 1976-12-31 00:00:00 — Del innebär atl sådana brister itotalförsvaret inte kan accepteras, vilka skulle kunna tolkas som vi hade föravsikl all i en hotande silualion söka hjälp. Totalförsvaret skall ha sådanstyrka, sammansättning och beredskap saml vara så väl förberett för krig attangrepp mot skulle kräva så stora resurser och uppoffringar samt ta sålång lid att de fördelar en angripare kan vinna med angreppet inte rimligen kanbedömas värda insatserna. Jag anser atl så utformat blir vårt försvarkrigsavhållande vid konflikter och elt viktigt stöd för vår säkerhetspolitik. Vårt land innehåller inte områden av primärtstrategiskt intresse för slormaklsblocken. Kontrollen av sådana områden i vårnärhet förutsätter inle nödvändigtvis kontroll av svenski område. Däremol kansvenskt territorium beröras i samband med operationer som syftar till alt nåkontroll över för slormaklsblocken viktiga områden på ,och vid Östersjöulloppen. För vårt vidkommande kan därvidfrämst norra och samt komma att beröras av sådanaoperationer. En angripare kan även tänkas eftersträva en utvidgad kontroll övervårt land, varvid , Golland och andra delar kan komma alt bliviktiga mål. Beroende på angriparens syften kan de militära operationernamedföra samtidiga angrepp mol vårt land i flera än en rikining. Totalförsvaret bör vara så uppbyggt atl det arenhela folkets angelägenhet. En grundläggande förutsättning för detta är enligtmin mening all varje medborgare allt efter sin förmåga bereds tillfälle altbidra lill landets försvar. Jag ansluter mig till utredningens bedömning attdetta bäst tillgodoses om vårt totalförsvar även i fortsättningen bygger på denallmänna värnplikten, civilförsvarsplikten och andra former förtiänsigöringsskyldighet. 1 sammanhanget finner jag det angeläget attunderstryka den stora betydelse som de olika folkrörelserna har för allförankra tolalförsvarsidén i samhället. Inte minst bör framhållas de insatsersom görs i de olika frivilliga försvarsorganisationerna. Jag anser i likhetmed utredningen att den obligatoriska och frivilliga tiänslgöringen skaparförutsättningar för en god personallillgång för vår krigsorganisation ochsäkerställer totalförsvarets behov av kunnig personal. Prop.1976/77:74 48 Framlida krig och kriser kommer i allt slörreutsträckning att på olika sätt engagera hela samhället och hela befolkningen.Härav följer alt de olika lotalförsvarsgrenarna måste ses som delar avsamhället. Enligt min mening bör det därför vara en strävan all ökas;miordningen mellan totalförsvarets olika funktioner i samhället. I likhei meduiredningen bedömer jag atl integration och samordning mellan bl. a. miliiäraoch civila funktioner kan ulvecklas ytteriigare. 1 den svåra silaution som uppslår om samhälletskall omställas för kris eller krig måsle så långl möjligl undvikas ändringar iledningsförhållanden, organisation och arbetssätt. En grundläggande princip förall försvarsplanering bör därför vara all elt ansvar i fred för vissverksamhel bör följas av molsvarande ansvar i krig, om verksamheten då skallfortgå. Denna princip bidrar även till all ytterligare befästatolalförsvarsidens förankring i samhället. De geografiska förhållandena i vårt land ger enligtmin mening goda betingelser för att genomföra ett effeklivl försvar.Samhällsutvecklingen leder lill förändringar inom många områden och lär därmedockså konsekvenser för försvarsplaneringen. I många avseenden ökar vårsårbarhet, i andra förbättras grunden för ell effeklivl försvar. Jag anser ilikhei med försvarsutredningen att det är betydelsefullt och nödvändigt allvåra gynnsamma försvarsbetingelser noga las lill vara saml atl hänsyn tas isamhällsplaneringen även till totalförsvarets behov. Försvarets planering med hänsyn till risken för atlABC-stridsmedel kan komma att insättas mot oss har behandlats avförsvarsuiredningen. Utredningens syn överensslämmer med den grundsyn på dessafrågor som fastställdes av statsmakterna och som bekräftades i 1972 årsförsvarsbeslut. Jag ansluter mig lill vad uiredningen anför. 1 huvuddraginnebär del att åtgärder med hänsyn lill risk för kärnvapenkrig bör övervägasutgående från bedömningen att stormakterna vid ell krig i ålminsloneinledningsvis för detta med konventionella stridsmedel i syfte att finna en basför förhandlingar. Motiv för endera parten all i ell sådani krig insättakärnvapen skulle kunna uppkomma i en silualion där valet står mellan underkastelseoch en upptrappning av kriget. Genom en begränsad insats av kärnvapen -begränsad såväl i fråga om antal, sioriek som val av mål - kan en part dåmarkera en stark beslutsamhet lill fortsalt motstånd och uppmana lill enlösning av konflikten genom förhandlingar. Skulle dessa misslyckas kankärnvapen sältas in i slörre skala. De sekundära verkningarna därav i vårt landbör kunna begränsas genom olika skyddsåtgärder. Jag delar försvarsutredningens mening att våramöjligheter all påverka kärnvapentröskeln är begränsade. Den beslämshuvudsakligen av åtgärder inom slormaklsblocken. Skulle anfallas närkärnvapen redan har salts in i slor skala i krig i omväriden, kan man interäkna med någon ålerhållsamhel mol svenskt område. 1 en sådan situation måsleansträngningarna koncentreras på atl begränsa krigels verkningar och ökabefolkningens möjligheter att överieva. 1976/77:74 49 Ålgärder med hänsyn till risk för. krig medbakteriologiska (biologiska) och kemiska stridsmedel bör övervägas mol bakgrundav all användningen av dessa har förbjudils genom olika internationella avtal.Den starkaste restriktionen mol användningen av dem i cil krig mellanslormaklsblocken torde vara risken för repressalier mol cn kanske dåligtskyddad civilbefolkning. Mol denna bakgrund bör enligt min meningplaneringen av ålgärder lör all avhälla från angrepp mot i första handavse angrepp med konventionella stridsmedel. Skydd mol ABC-stridsmedel bör somhittills inriktas på sådana åtgärder som gör del möjligl atl fortsättaförsvarel trois insats mot oss av enstaka kärnladdningar eller bakteriologiska(biologiska) eller kemiska slridsinedel i begränsad omfattning. 1 likhet medförsvarsutredningen anser jag dock att de särskilda kostnaderna för dessaåtgärder bör vara måttliga. Ett militärt angrepp ärdei allvarligaste hotet motvår nationella säkerhet och ställer de största kraven på totalförsvaret. Därförmåste enligt min mening försvar mol militärt angrepp ulgöra den viktigasteutgångspunkten för planeringen av detla. Skulle vi bli angripna skall strävan vara att i detlängsta förhindra all angriparen lär fasl foi på svensk mark. Denna målsättninginnebär enligt min mening att försvarel med fulll utnyttjande av våra gynnsammaförsvarsbetingelser skall kunna föras med tyngdpunkten i gräns- och kustområdena.Jag ansluter mig lill försvarsulredningens bedömning all del dock inte gårallbortse från risken atl en angripare kan lyckas tränga in på djupet av vårt land.Vi måsle därför, om vi inte lyckas hejda angriparen, enligt min mening kunnagöra effektivi motstånd i organiserade former i varje del av landet, även inomdelar som tagils av angriparen, varvid alla möjligheter skall utnyttias attåterta tagna delar av landei. Ett sådant sätt atl genomföra försvaretlordegeossdeslörsla förutsättningarna att beslå som fri nation. Vi måsle därförvara beredda alt föra ett för angriparen föriuslbringande krig . har studerat och övervägt denroll icke-militärt motstånd, s. k. civilmoistånd, skulle kunna tilldelas inomramen för vår säkerhetspolitik. Uiredningen har därvid funnil all om vimedvetet avslår från att förbereda ell väpnat försvar torde detla i omväridentolkas som bristande vilja att hävda självständigheten. Den deklareradeutrikespolitiken skulle inte längre vara trovärdig. Jag delar utredningensmening och vill i likhet med utredningen undersiryka all en klar slutsalsdärför är att civilmotstånd inte kan utgöra någol alternativ till militärtförsvar. För att våra försvarsförberedelser skall varameningsfulla fordras all vi vid elt angrepp inledningsvis disponerar resurser -främst miliiära - så alt totalförsvaret i största möjliga utsträckninghinnerslälla om för krig, innan angriparen har hunnit överföra avgörandestyrkor lill svensk mark. 1976/77:74 50 attett angrepp påSverige föregås av politiska och miliiära förändringar i vårnär-masleomvärid,som kangeoss förvarning. Föraltdessaförändringarskall kunnauppfattas erfordras en allsidig underrätielsetiänst. Jag vill särskiltframhålla atl Sverige- med sin inriktning mot neutralitet och utan ståendestyrkor - har slörre anledning än många andra länder all noggrant följautvecklingen i omvärlden. Genom en effektiv underrätielsetiänst skall allamöjligheter till förvarning las lill vara. Härigenom kan insatsberedskapenunder normala förhållanden hållas relativt låg. Föratt vi skall kunna utnyttiaden möjliga förvarningen krävs dock enligt min mening atl totalförsvaret haren hög mobiliserings- och krigsorganisationsberedskap saml ett administrativtsystem som möjliggör atl beredskapshöjningar kan anpassas lill den rådandesituationen. Den administrativa beredskapen påalla ni våer i det fredstidasamhället är avgörande lör våra möjligheter att i lid vidla erforderligaförsvarsåtgärder. Del är också viktigt med smidiga former för beslul omändringar i beredskapen så all inle nödvändiga åtgärder försenas på grund avomständliga beslutsprocesser. Hänsyn måsle också las lill risken för överraskandeangrepp. Därmed avses ell angrepp som inleds innan vårt försvar ärfärdigmobiliseral. Tillgången på miliiära styrkor och transportmedel iomvärlden innebär att del renl tekniskt finns förutsättningar för elt angrepputan omfattande förberedelser. Försvaret måsle därför, för alt verkaavhållande även mol överraskande angrepp, också innehålla snabbt tillgängligaflyg- och sjöslridskrafter liksom snabbt mobiliserbara marksiridskrafler ochhemvärn. Det är vidare av slorbetydelseall ledningssystem,liksom sålånglmöjligt övriga samhällsfunktioner, byggs upp decentraliserat för all på såsätt minska risken för att vår motsiåndsförmåga bryts genom punktvisa angrepp. Jag anser i likhei med utredningen att undernormala fredsförhållanden, då insaisberedskapen som jag lidigare haranfört börkunna hållas låg, måste sådan beredskap ändock upprätthållas alt kränkningar avvårt territorium kan avvisas. Vid krig i vårt närområde då vi är neulrala måsleåtgärder vidtas, så alt krigförande parter inle utan stora insatser kan skaffasig fördelar genom alt utnyttia svenski territorium. I överensstämmelse med deförpliktelser som åligger en neutral stat skall , om en krigförande kränkereller försöker kränka svenski lerrilorium, molverka detta med tillgängligamedel. I situationer av här angivet slag kan avsiktliga eller oavsiktligakränkningar av svenski territorium och luftrum förväntas liksom störningar avsvensk sjö- och flygtrafik. Det är därför av stor betydelse atl vi disponerarsådana resurser att kränkningar kan förhindras eller avvisas och atl vår sjö-och flygtrafik kan skyddas. Jag vill också i likhei med utredningen framhållaatt det militära försvarel skall förhindra atl svenskt territorium blirskådeplats för krigshandlingar mellan främmande makter, bas för deras militäraoperationer eller genomgångsområde för trupp och materiel. 1 en siluation då Prop.1976/77:74 51 krigpågår i vårt närområde släller neutraliteten stora, krav på försvarel. Jagbedömer alt slora delar av vårt totalförsvar då måsle mobiliseras. Enakut konflikt i bedöms, som jag lidigare har anfört, komma alt föregåsav en period av stigande spänningar, lokala kriser och successivt ökadestörningar i världshandeln. I samband med krig i vår omvärld kan vår utrikeshandelhell eller del vis tvingas att upphöra. Försvarsuiredningen anför härvidlag,atl för alt vi skall kunna fullfölja vår utrikespolitiska linje i situationersom innebär hel eller delvis avspärrning av utrikeshandeln, ärdei av storbetydelse all vi inom landei har sådana tillgångar på förnödenheter ochproduktionska-pacilelatl nödvändigförsörjning kan upprätthållas. Storuppmärksamhet måsie därför fortlöpande ägnas åt utvecklingen av vårt näringslivi syfte att behålla sådan produktionskapacitet som är av särskild betydelseför vårt oberoende och för uthålligheten vid avspärrning och krig. Förfolkförsörjningen i vid mening måste fredstida produktionskapacitet behållasinom viktiga försörjningsområden. Däruiöver måste förberedelser förprodukiionsomslällning göras och beredskapslagring genomföras av flera lyperav förnödenheter. Jag kan i slort ansluta mig till utredningens förslag. Jagvill emellertid också framhålla att försörjningsberedskapen ytterst vilar pådel fredslidasamhällei och den inneboende styrkan hos det svenskanäringslivet. Totalförsvaretbör också innefalla ålgärder för att minska konsekvenserna av fredskriser.Dessa avser sådana lägen då normal fredsstandard inle kan upprätthållas iproduktion, sysselsättning, export och konsumtion på grund av importborifall aven eller flera försörjningsvikliga varor utan atl det är krig eller krigsfara ivår nära omvärid. Fredskriser bör i planeringen skiljas från sådanaknappheissituationer, konkurrenssituationer och handelssiruk-turomvandlingarsom är sländigl återkommande i det internationella handelsutbytet. De börockså skiljas från situationer där kriser och konflikier föranleder medvetnaåtgärder selektivt riktade mot med syfte att uppnå politiska fördelargentemot oss. Ambitionsnivån när det gäller atl möta fredskriser bör vara attså långt möjligl upprätthålla normal fredsstandard saml att undvika störningari viktiga samhällsfunktioner. Fredskriserkan orsakas dels av relativt lokall bundna krig eller konflikter som berörråvaruproducerande länder eller viktiga iransportleder, dels av vissaråvaruproducerande länders medvelna begränsning av utbudet av varor t. ex. i syfleatt ulöva politiska påtryckningar. Omvi i en fredskris skulle utnyttja resurser, anskaffade för atl mötaavspärrningar eller krig, skulle förmågan atl uppfylla vårt säkerhetspolitiskamål nedgå. En särskild planering för fredskriser svarar således mot bådenäringspolitiska och säkerhetspolitiska krav. Den osäkerhet som är förenad med bedömningar avbl.a. framtida säkerhetspolitisk och vapenteknisk utveckling medför ett behovav handlingsfrihel vid planering och utveckling av vårt framtida totalförsvar.Denna 1976/77:74 52 handlingsfrihelmåste innehålla möjligheter all ändra sammansäiiningen av totalförsvaret,inriktningen av totalförsvarets olika delar och totalförsvarets styrka.Totalförsvarets krigsorganisation bör vidare vara utformad med hänsyn lill demöjligheter som föreligger atl vid behov öka dess slyrka och uthållighet genomförbättrad ulbildning samt genom tillförsel av materiel, anläggningar ochförnödenheter. En bibehållen handlingsfrihel förutsätter atl resurser avsättskontinuerligt för forskning och ulveckling saml för att behålla viktigproduktionskapacitet inom landei. Försvarsuiredningen har studerat möjligheterna alti nom en tidsrymd av och under vissa förutsätt ningar öka de olikatolalförsvarsdelarnas slyrka. Utredningen anför, och jag delar den slutsatsen,all endast myckel begränsad ökning av styrkan är möjlig under den angivnaliden. Försvarsuiredningen pekar dock i della sammanhang på betydelsen av allålgärder vidtas i fred för all möjliggöra forcerad produktion inom de områdendär betydelsefulla resullat kan uppnås inom rimlig tid. Jag anser det viktigtatt i planeringen och den löpande verksamheten alla möjligheter tas lill varaall förbereda snabb förstärkning av totalförsvaret. Jag vill emellertid även ilikhet med försvars-utredningen undersiryka att det stöd för säkerhetspolitikensom totalförsvaret utgör endast representeras av den vid varje tidpunklbefintliga organisationen och dess innehåll. Under en lång följd av år har det rått stor enigheti vårt land om inriktningen av säkerhetspolitiken och om behovel av ett starklförsvar. Jag har i del föregående framhållit vikten av att försvarspolitikenvilar på ett brett folkligt stöd samt vad detla betyder för trovärdigheten ivår säkerhetspolitik. Enigheten om försvarspolitiken har även gällt beslul omatt avsätta en avsevärd del av samhällsresurserna för försvarsändamål.Jag finnerdet angelägel atl i detla sammanhang undersiryka all förutsättningarmåste skapas så alt de tilldelade resurserna kan utnyttias påeffektivästmöjliga sätt och så atl rationaliseringar av verksamheten stimuleras. Enligtmin mening fordrar delta såväl en långsiktig inriktning av våraförsvarsansträngningar som stabilitet i försvarsplaneringen. Ett krig kommer att leda lill betydandeskadeverkningar på samhället och därmed lill svåra påfrestningar och umbärandenför hela befolkningen. Vid ett militärt angrepp kommer det miliiäraförsvaret atl åläggas den tyngsta uppgiften. Jag delar försvarsutredningensmening alt försvarsmakten därför måste ulgöra den dominerande delen avtotalförsvaret. De olika totalförsvarsgrenarna måste alllid fungera i ettsamverkans- och beroendeförhållande. På gru nd av krigels krav måsle övrigatotal försvarsgrenar anpassas lill hur del militära försvarel är avsett atlverka i krig. C/V/Z/öww/wskallgeskydd åt befolkningen mot iförsia hand konventionella stridsmedel. Verksamheten skall främsl inriktas påsådana områden som kan bli särskilt utsatta för bekämpning eller sirider pågrund av deras betydelse för vår samlade försvarsförmåga. Detekonomiska.försvaret skall säkerställa att vi har tillgång till oundgängli- Prop.1976/77:74 53 gennödvändiga förnödenheter och tiänster för befolkningen och totalförsvaret. 1likhei med försvarsulredningenanserjagatt i målel för vår försörjningsberedskapäven bör ingå förmåga att motslåstridshandlingaroch förlust av vikligaproduktionsresurser. (5v/'/gf/orfl//o/-sva/-bör inriktas enligt deallmänna riktlinjer som jag givit idet föregående. Som jag också lidigare harangivit vilar totalförsvarets styrka ytterst på medborgarnas vilja atl försvaravårt lands frihet och oberoende. Därför 'mtar psykologiskt försvar i fleraavseenden en särställning. Jag vill slutligen anföra att jag i likhet medförsvarsuiredningen anser alt sjukvården i krig och under avspärrning måsteägnas särskild uppmärksamhet. Stalsmaktema fastställde en målsättning förtotalförsvaret. Den har följande lydelse. Totalförsvaret är en helasvenska folkets angelägenhet och skall bygga på medborgarnas personligainsatser, som för vapenföra manliga medborgare grundas på allmän värnplikt. Delskall ge uttryck för vår vilja all bevara landets frihet. Totalförsvaret skall vara såförberett för kriget alt del verkar fredsbevarande. Det skall därför ha sådanstyrka, sammansättning och beredskap att ett angrepp mot fordrar såstora resurser och uppoffringar saml lar så alt de fördelar som ståratt vinna med angreppet rimligen inle kan bedömas värda insatserna. Totalförsvaret skall snabbt kunna höja beredskapenoch utveckla full styrka. Totalförsvaret skall vara så utformat att del kanmotstå skilda angreppsformer och verka i olika mililärpolitiska lägen. Totalförsvaret skall vara så utformat atl resurserkan avdelas för svenskt dellagande i verksamhel i syfte attupprätthålla eller återställa internationell fred och säkerhet. Under fredstid och under krigmellan främmande makter varunder är neutralt skall försvarsmaktenavvisa kränkningar av vårt territorium. Civilförsvaret jämte andra berördagrenar av totalförsvaret skall vidla ålgärder för atl skydda befolkningen molskadeverkningar på grund av krig i vår omvärid. Det ekonomiska försvaret skallbidra till alt irygga vår försörjning om vårt land blir hänvisat lill egnaförsörjningsresurser på grund av i vår omvärid inträffande konflikter. Invasionsförsvar skall varaförsvarsmaktens viktigaste uppgifi. Om utsätts för angrepp skallförsvarsmakten möta detta och i del längsla förhindra att angriparen far faslfot på svensk mark. I varje del av landet skall bjudas segt motstånd, om såerfordras även i form av del fria krigei. Civilförsvaret skall skyddabefolkning och egendom mol skador av fientliga anfall saml rädda överlevandevid sådana anfall. Folkförsörjningen i vidaste bemärkelse skall tryggas genomdel ekonomiska försvaret. En fast försvarsvilja skall vidmakthållas och varjeförsök att undergräva vår motslåndsanda 1976/77:74 54 ochtilltron till vår förmåga att motstå angreppet skall motverkas genompsykologiskt försvar. Sjukvård, socialvård, polisväsende, kommunikationer samlannan samhällelig verksamhel skall anpassas med hänsyn lill inriktningen av desamlade försvarsansträngningarna. Totalförsvarets olika delar skall samverka ochunderstödja varandra i syfle alt nå slörsla möjliga försvarseffekt. Som har framgått av del föregående anser jag inlernalionella ulvecklingen under 1970-lalel och bedömningen av denframlida ulvecklingen inle ger anledning all ompröva den svenskasäkerhetspolitiken. Såväl inriktningen av vår säkerhetspolitik som minaförslaglill gemensammagrunderför totalförsvarets fortsatta utvecklingöverensslämmer med de grundprinciper härför som det rått slorenighel om i vårt land. Jag anser därför atl målsättningen för totalförsvaretalUjämt bör gälla. Beträffande den mera detaljerade inriktningen av deolika totalförsvars-grenarna får jag hänvisa lill resp. avsnitt i del följande. Med hänvisning till vad jag nu anfört hemställerjagatt regeringen föreslår atl godkänna de gemensamma grunder förtotalförsvarets fortsatta utveckling som jag har angetl i del föregående. 4 Det militära försvaret 4.1Det militära försvarets fortsatta utveckling 4.1.1Perspektivplaner för det militära försvaret Perspektivplandel 1 för det militära försvarel 1 perspeklivplaneringens fas 1 studeras alternativasammansättningar av försvarsmakten framåt i liden. Dessasammansättningar prövas i studierna mot länkbara angripare. Överbefälhavarenhar bedrivit studier i enlighet med de anvisningar som regeringen meddelat.De.ssa innefattade bl. a. ett brett ekonomiskt intervall och säkerhetspolitiskautgångspunkler. antal styrande angreppsfall har härvid angetts sommiljöexempel. Studier har gjorts för de ekonomiska nivåer som framgår avföljande tabell. Under denna sludiefas behövde någon hänsyn lill utgifternasfördelning över tiden inte tas. Studienivåeri perspektivplaneringens fas 1 Brislande kompensation med netloprisin-dex Brislande kompensation samt kraflig reducering ' 1 länkl pris- och löneläge . De kvalitativa egenskaper en angripare bedöms ha ibörjan av inverkar på ulformningen av våra framlida förband.Utgångspunkten är att en angripare inte organiserar och utrustar sina förbandför insats i , utan deras utformning bestäms huvudsakligen avförhållandel till huvudmotståndaren. Del har vidare antagits all en angripareinte utnyttjar enbart sina modernaste förband mot oss. En blandning av förbandmed olika modernitets-grad har förutsatts. Några förändringar hos angriparen som särskilt börbeakias vid utvecklingen av vårt försvar är enligt överbefälhavaren följande. Prop.1976/77:74 56 - Förbättrade möjligheter atlupptäcka, lägesbesiämma och med hög precision bekämpa mål. - Tillkomst av konventionellavapen med verkan över stor yta, t. ex. splii-tervapen och mullipelvapen. - Förbättrade möjligheter attstöra försvarels ledningssystem. - Förbättrade möjligheter atlskydda den egna informationsöverföringen. - Ökad röriighet och eldkraft iförbanden. - Utökad kapacitet förspeciallonnage och luflröriighet. Ulvecklingen av kärnvapen bedöms kunna fortsättaoch bl. a. medge s. k. minikärnvapen. Möjligheterna alt ulföra ävenoidenlifierade angrepp och sabotage med biologiska stridsmedel anses alltfortvara myckel stora. Möjligheterna all använda kemiska stridsmedel bedömskvarslå och kan komma all öka. Vilken operaliv slyrka försvaret kan uppnå beror påde ekonomiska resurser som tilldelas. Strukturerna på de olika ekonomiskanivåer som studerats kommer därför också atl avspegla skilda ambiiionsgradervad gäller principer för hur försvaret förs. För alt bedöma hur dessasimklurer bidrar lill vår säkerhetspolitik krävs också en analys av vad enangripare kan vara beredd alt acceptera av uppoffringar i form av insatser,föriusler, lid och risker.