prop · G003142 · 1976-12-31 00:00:00 — ommedel för det nordiska ministerrådets allmänna budget m. m.; Regeringen föreslår att antaga detförslag som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. I propositionen begärs inedel för att bestrida Sverigesandel av kostnaderna för den verksamhet, som finansieras över det nordiskaministerrådets allmänna budget för . Budgeten innebär en väsentligökning av projektverksamheten i förhållande till 1977. Den allmänna budgetenomfattar inte det nordiska kultursamarbetet för vilket en särskild budgetfinns. 1 propositionen lämnas vidare en redogörelse för det nordiska samarbetesom har bedrivits inom ministerrådets verksamhetsområde . /76/77. .\r 142 Närvarande:statsminister , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , Asling, Söder,, , , , , Propositionom medel för det nordiska ministerrådets allmänna budget m. m. 1976/77:100 (bil. 14 s. 23) har regeringenföreslagit att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, tillNordiska ministerrådets allmänna budget för budgetåret \911I18 beräkna ett förslagsanslag av . Jaganhåller nu att få ta upp denna fråga. Det nordiska ministerrådet upprättades år 1971genom en revision av den ingångna samarbetsöverenskommelsen mellan denordiska länderna (). ingicks ett avtalmellan de nordiska länderna om upprättande av det nordiska ministerrådetssekretariat i . Upprättandet av ministerrådssekretariatet godkändes förSveriges del av (prop. UU 1973:13, rskr1973:245). Verksamheten vid sekretariatet inleddes . 1 samband med upprättandet av sekretariatetskapades en budget för den del av ministerrådets verksamhet som administrerasav sekretariatet. Denna budget, den allmänna budgeten, omfattar inte detnordiska kultursamarbetet, för vilket ministerrådet fastställer en särskildbudget. Den omfattar inte heller de gemensamma nordiska biståndsprojekten iu-länder. Fr. o. m. omfattar ministerrådets allmännabudget ett kalenderår. Medel för verksamheten anvisades (prop. 1975/76:203, UU 1975/76:17, rskr 1975/76:350). 1976/77:142 3 fastställde nordiska ministerrådetden allmänna budgeten för . hade ministerrådet inhämtatyttrande från vid sammanträden mellan och samarbetsministrarna. Den budgetprocedur ministerrådet har fastställtinnebär för svensk del bl. a. att förslag inte kan föreläggas inomden tid inom vilken propositioner normalt skall lämnas till riksdagen.Motsvarande gäller för förslaget till budget för det nordiska kultursamarbetet. Inledningsvis lämnar jag en översiktlig redogörelseför hela det nordiska samarbetet inom ministerrådetsverksamhetsområde, dvs. även kulturområdet som inte omfattas av den allmännabudgeten. Därefter redogör jag närmare för ministerrådets förslag till budgetför verksamheten . Chefen för har anmält frågan om 1978 års verksamhetsbudget för det nordiskakultursamarbetet m. m. 1976/77:136) Det nordiska samarbetet har utvidgatsoch fördjupats ytterligare. Bland de viktigaste resultaten 1976 kan följande nämnas: - Avtalet om den nordiskainvesteringsbanken, som ingicks , har trätt i kraft och banken harinlett sin verksamhet. - Den nordiskamiljöskyddskonventionen, som ingicks , har trätt i kraft. - Ministerrådsförslag tillprogram för samarbetet på social- och hälsovårdsområdena har utarbetats,liksom program för samarbetet på arbetsmiljöområdet och inom byggsektorn. - Ett ministerrådsförslag tillkonvention om gränskommunalt samarbete har utarbetats. - Ett nordiskt handlingsprogramför vuxenutbildning har antagits. - Ett nordiskt samarbetsorgan förvetenskapiig information (NORDINFO) har inrättats. Statsministrarna från , , ,och möttes i på inbjudan avFinlands statsminister. Under en del av överiäggningarna deltog även denordiska samarbetsmi-nisirama. På dagordningen stod bl. a. den ekonomiskasituationen, det nordiska energi- och industrisamarbetet och särskiltperspektiven kring olje- och gasförekomsterna på den norska kontinentalsockeln,utvecklingen av alternativa energikällor och de säkerhetsproblem som ärförenade med kärnkraft, samt den nordiska råvaru- och resursutredningen.Statsministrarna informerades också om ministerrådets arbete med ettsammanhållande pro- 1976/77:142 4 gramför det nordiska samarbetet. En utförlig redogörelse för det nordiska samarbetetår 1976 har lämnats i Nordiska ministerrådets berättelse till (Cl/1977). Jag gör nu en sammanfattning av de viktigaste frågorna på olikaområden. Avtalet om upprättande av en nordiskinvesteringsbank undertecknades och godkändes av denationella pariamenten (prop. 1975/76:108, NU 1975/76:40, rskr1975/76:231). Avtalet trädde kraft den . Regeringarna har utsettstyrelsen för banken. och ministerrådet har utnämnt medlemmar avbankens kon-irollkommilté för den första perioden. Banken, som ligger i och började sinverksamhet , har till uppgift att förmedla lån och ställagarantier för investeringsprojekt och export av gemensamt nordiskt intresse. Banken har ett grundkapital på 400 milj. SDR(särskilda dragningsrätter) vilket motsvarar ca . Avdetta kapital skall en fjärdedel inbetalas och har 33 1/3 milj. SDRinbetalats. Banken har t. o. m. beviljat lån sammanlagtmotsvarande ca 72 milj. SDR. Det första lånet på 17 milj. SDR lämnades till detfinska statliga kraftbolaget , för utbyggnad av den finskadelen av en ny finsk-svensk kraftledning, som utgör en väsentlig länk i detgemensamma nordiska kraftförsörjningsnätet. Det andra länet till ett belopp motsvarande 200milj. beviljades till Islenska Järnblendifélagid, som ägs till 55 %av isländska staten och av det norska industriföretaget /S, för finansiering av ett kiseljärnverk på . Vid utgången av hade banken fått etttjugotal ansökningar och förfrågningar om lån avseende både investeringar iNorden och exportkrediter. Förutom låneprojekt inom energi- ochtransportområdena har förfrågningar kommit från olika industribrascher såsomden kemiska industrin, livsmedels-, textil-, glas-, saml dataindustrierna. 2.2 Råvaroroch andra resurser De nordiska statsministrarna beslöt ijanuari 1975att det skulle genom föras en utredning om den nordiska råvaru- ochresurssituationen och av möjligheterna för ett närmare samarbete i syfte attdra största möjliga nytta av tillgängliga resurser. har tillsatt lade fram en rapport som motsvararförsta delen av mandatet. Rapporten koncentreras till den faktiska situationenpå råvaru- och resursområdet. Denbeskriver totalekonomin och befolkningsutvecklingen, primärnäring- 1976/77:142 5 arnasbetydelse i , energiresurser och energiförbrukning i , export ochimport samt begränsningar för resursutnyttjandet. har beslutat att utredningen skallfortsätta sitt arbete bl. a. med framtidsperspektiven, utarbetande av prognosermed sikte och en djupare analys av vissa områden medangivande av möjligheter till samarbete. Statsministrarna var vid sitt möte den 3 december1976 eniga om att arbetet med resursutredningen snabbt skall föras fram till enprecisering av de områden där ett djupare nordiskt samarbete är möjligt.Därigenom kunde man uppnå ett effektivare utnyttjande av de samlade nordiskaråvaru-och naturresurserna. I sin berättelse till ladeministerrådet fram ett lagstiftningsprogram på som kompletteradetidigare program för del nordiska lagstiftningssamarbetet. Programmet kompletterasefter hand bl. a. med hänsyn till resultatet av årliga överiäggningar mellanministerrådet och juridiska utskott. har inte fört upp någranya projekt på det nordiska lagstiftningsprogrammet. Ansträngningarna har istället inriktats på all söka förverkliga de projekt som ärupptagna på programmet. Sålunda har del nordiska samarbetet påskadeslåndsrättens område fortskridit i enlighet med de tidigare presenteraderiktlinjerna. På integritetsskyddsområdet har intresset koncentrerats till deproblem som datatekniken ger upphov till. har tillsatt ennordisk arbetsgrupp med uppdrag att kartlägga arten och omfånget av derättsliga problemen i samband med s. k. daiafiykt och överföring av data övergränserna. Samarbete har inletts i frågan om rättsliga problem i förbindelsemed borrplattformar. har påbörjat en undersökning om borgenspraktiska betydelse för enskilda och för den allmänna kreditpoliliken. Ett betydande samarbete i lagstiftningsfrågor ägerdessutom rum på andra områden som inte har framhävts särskilt i det långsiktigalagstiftningsprogrammet. Samarbetet på del allmänkulturella området harunder det gångna året inriktats på att ge nya och större befolkningsgrupper enmer aktiv roll i det nordiska kultursamarbetet och kulturutbudet. harambitionen varit att stärka kultursamarbetet både till innehåll och omfattning.Sedan år 1976 är slödel till nordiskt ungdomssamarbete uppfört som en fast postpå verksamheisbudgeten. utgår stöd till samarbete påfolk-bildningsområdet för en försöksperiod av . Avsikten med stödet är 1* 1976/77. .\'r 142 1976/77:142 6 attföra ut det nordiska kultursamarbetet till allt större befolkningsgrupper. Vid fördelningen av medlen prioriteras projekt pålokalplanet och på arbetsplatserna saml kulturutbudet till tidigare försummadesamhällsgrupper. På utbildningsområdet har planläggningen av ettnordiskt projektprogram inom vuxenutbildningen hön till de väsentligastearbetsuppgifterna. har en arbetsgrupp utarbetat ett förslag tillprojektprogram. vilket har godkänts av ministerrådet. Genomförandet avprogrammet inleddes och arbetet skall pågå . Ett viktigt nytl verksamhetsfält gäller utbildningav ungdomar i åldern . Ett nordiskt samarbete, speciellt vadyrkesutbildningen beträffar, är under planläggning och ett projektprogram harutarbetats. På forskningsområdet kan bl. a. nämnas attministerrådet har fattat beslut om inrättande av ett nytt nordisktsamarbetsorgan för vetenskaplig information. Den nya organisationen, somträdde i kraft . är avsedd att innebära en samordning ocheffektivisering av det nordiska samarbetet såväl inomforskningsbiblioteksseklorn som när det gäller informations- ochdokumentaiionssektorn. har en utredning tillsatts för all övervägaformerna för samarbetet mellan de nordiska språknämnderna. Resultatet avutredningsarbetet torde föreligga . Vidare harorganisationen och finansieringen av del nordiska samarbetet inommassmediaforskning utretts. Mot bakgrund av möjligheterna att i en nära framtidvia satellit sända program från ett nordiskt land direkt till ett annatnordiskt land. tillsatte ministerrådet en statssekreterargruppmed uppgift att utreda de nya tekniska förutsättningarna. Utredningens förslagkommer att föreligga . Verksamheten på det socialpolitiska området harsärskilt inriktats på so-cialkonventionssamarbetet, forsknings- ochutvecklingssamarbete, bl. a. rörande rusmedel, samverkan om vidareutbildningav social- och medicinal-personal, läkemedelssamarbele ochiransplantationssamarbete. Samarbetet på dessa olika insatsområden harförstärkts . Behovet av nytänkande rörande inriktningen avsocialpolitiken har blivit en synnerligenaktuell fråga på såväl nationellt som nordiskt plan. haröverlämnat eu förslag till samarbetsprogram på detta område för yttrande . Planeringen av ministerrådets verksamhet på området bör sesmot bakgrund av den starkt växande efterfrågan på insatser från samhällets sidapå social-och hälsovårdsområdel. avser ministerrådet all stödjaverksamheten på redan etablerade samarbetsfäli. Här skall särskili nämnasutbyggnaden av den nordiska konventionen om social trygghet av ,samarbetet rörande utbildning Prop, 1976/77:142 7 ocharbetsmarknad för social- och hälsovårdspersonal samt samverkan omrusmedelsforskning. Vid utformningen av de konkreta insatserna skall särskild\ iki fästas vid socialpolitiska åtgärder av förebyggande karaktär. 2,6.\rbetsmarknadssamarbete Konjunkiurbeionade sysselsättningsproblem har letttill ökat behov av samarbete mellan de nordiska länderna, specielli vad gällersysselsättnings-stimulerande åtgärder. Mot denna bakgrund genomfördes hösten1976 en gemensam nordisk granskning av regeringarnas sysselsätlningsstimulerandeåtgärder under den senaste konjunkturnedgången. Syftet var bl. a. att diskuteraerfarenheterna av regeringarnas beredskapsprogram saml alt höja beredskapeninför kommande konjunkturlägen av samma art. har det nordiska arbetsmarknadssamarbeteti övrigt koncentrerats på genomförandel av det program för nordiskt samarbetepå arbetsmarknadsområdet som ministerrådet fastställde ..Xrbetsmarknadsprogrammet innebär en fördjupning och vidareutveckling a\ detnordiska arbetsmarknadssamarbetet inom ramen överenskommelse omgemensam nordisk arbetsmarknad med beaktande av de förändringar påarbetsmarknaden och i arbetsmarknadspolitiken som har ägt rum sedanöverenskommelsen ingicks. Fastställandet av arbetsmarknadsprogrammet har letttill en kraftig expansion av det nordiska samarbetet inom detta område. Denförsta etappen av arbeismarknadsprogrammeis genomförande torde i stort settvara slutförd vid utgången av . har man bl. a. genomfört ett samnordisktprojekt i syfte alt utveckla åtgärderna mot ungdomsarbetslösheten. Vidare harman sökt finna former för en vidareutveckling av samarbetet kringarbetsmarknadsutbildningen i de nordiska länderna. En omfattande utredning om arbetskraftens och kapitaletsrörlighet i har satts igång. Genom utredningen söker man klarläggahinder, möjligheter, effekter och problem förknippade med sådan röriighet. Manhar också genomfört en jämförande analys av arbetsmarknadspolitikens mål ochmedel i . En utredning om utländska uthyrnings- ochentreprenadföretags verksamhet i de nordiska länderna med avseende på s. k.grå arbetskraft inleddes . beräknar man att kunna slutföra ettav de högst prioriterade projekten i arbetsmarknadsprogrammet, nämligen det somavser systematisering och effekti\isering av informationsutbytet i vadgäller arbetsmarknadsfrågor. En projekt rörande förenhetligande avarbelsförmed-lingsmetoder i skall sältas igång . 1976/77:142 8 har man i alla de nordiska ländernavisat arbeismiljöfrågor en starkt ökad uppmärksamhet. De nya arbetsmiljölagarsom nu utarbetas i de nordiska länderna innebär också en faktisk harmoniseringav huvudprinciperna för arbetsmiljölagstiftningen. Arbetsmiljöfrågorna är även ett viktigt fält församarbetet inom ministerrådets ram. Ett förslag till handlingsprogram för delnordiska arbeismil-jösamarbeiel har utarbetats och varit på remisshos arbetsmarknadens parter. Handlingsprogrammet har överlämnats till för yttrande vid 25:e sessionen. Även har delområdetarbetsmedicin/yrkeshygien varit högst prioriterat inom sektorn, vilket bl. a.beror på den vikt man fäster vid skydd mot giftiga och farliga material.Samarbetet om gränsvärdesfrågor har utmynnat i ett projekt som påbörjas år1977 och som syftar till att ge bästa möjliga faktaunderlag för fastställandeav yrkeshygieniska gränsvärden i de olika länderna. Man har vidare samarbetatom bl. a. lösningsmedlens verkningar och om hälso- och arbeismiljöproblem iträindustrin. Inom den psykosociala arbetsmedicinen har manfortsatt an utvidga kontaktverksamheten. Vissa större projekt kommer enligtplanerna alt påbörjas . Skydd och vård av den yttre miljön är ett områdesom ägnar sig väl för nordiskt samarbete. Föroreningsfrågorna kan sällan sesenbart från nationell synpunkt. Miljöproblem i de olika nordiska länderna ärofia likartade och länderna har förhållandevis lika miljöskyddsstandard. Miljöpåverkan över gränserna mellan Danmark.Finland, och regleras genom den nordiskamiljöskyddskonvenlionen, som trädde i kraft . Genom denna harländerna åtagit sig alt jämställa grannländernas miljöskyddsintressen medmotsvarande intressen i det egna landet bl. a. vid prövning av tillstånd tillmiljöskadlig verksamhet. Ett avtal om kontakt i säkerhetsfrågor rörandekärnenergianläggningar vid gränserna har också trätt i kraft. arbetar foriiöpande för att få tillstånd samordning och harmonisering av åtgärder till skydd och vård av miljön.Verksamheten är i detta avseende främst inriktad på att gemensamt utföra detgrundläggande forsknings- och utredningsarbete som krävs som underlag förbeslut om miljöskyddet. Vad vattenvårdsområdet beträffar arrangeradeministerrådet en konferens om föroreningssituallonen iKatiegatt och . Resultaten skall följas upp . Projekteringsverksamheten inom ministerrådet harunder koncentrerats till delområdena avfall, buller, luftvård,naturvård och miljövårds- 1976/77:142 9 forskning.Bland projekten kan nämnas följande. har påbörjat en jämförande studie avanläggningar i med olika behandlingsmetoder för kommunall avfall. Delger också bidrag till Nordiska avfallsbörsen för insamling och distribution avinformation rörande behandlingsanläggningar för problemavfall. En nordiskordlista över avfallstermer har utarbetats. Ett projekt avseende en gemensamnordisk beräkningsmodell för vägtrafikbuller har påbörjats. I fråga om samarbetetrörande buller från industriell utrustning har nya utredningar genomförts bl.a. avseende krossar och tryckluftsverktyg. Arbetet har fortsatt inom delomfattande projektet rörande övervakningssystem för luftföroreningar. Syftetmed den nordiska samverkan är här att utarbeta metoder som kan användas i etteuropeiskt övervaknings- och utvärderingsprogram för luftföroreningar. Planeringsarbete har bedrivits för ett samarbete ifråga om kontroll av hälso- och miljöfarliga varor. Inom naturvården hararbetet med bl. a. en naturgeografisk regionindelning av samt enkartläggning av hotade djur- och växtarter avslutats. 2.9 Handels-och valutapolitiska frågor Utvecklingen av den nordiska samhandeln har underår 1975 och präglats av den internationellakonjunkturkrisen. Den nordiska samhandeln ökade dock något även under år 1975och man kunde notera en viss ökning av andelen av samhandeln i dessa länderstolalhandel. Man kan konstatera att en expansiv ekonomisk politik i de nordiskaländerna har haft en gynnsam inverkan på den nordiska samhandeln. De nordiska länderna har fortsatt alt upprätthållanära kontakt i en rad frågor, som har aktualiserats iinternationella ekonomiska organisationer. Delta samråd har i synnerhet avsettUNCTAD och de multilaterala handelsförhandlingarna i samt ävennord/syd-dialogen. Samarbetet om praktiska problem i handeln mellan EG och EFTAfortsätter. På det valuiapolitiska området har man med verkanfrån ingått ett nytt avtal mellan de nordiskacentralbankerna om kortfristigt valutasiöd. Detta avtal, som innebär en ökningav lånemöjligheten med och utökning av den ordinära kredittiden från 3till 6 månader, ersätter ett tidigare avtal som ingicks 1962 och reviderades år1967. Genom NORDIPRO, som är en gemensam grupp bildad avde nordiska ländernas handelsprocedurkommiltéer, arbetar man med en rad projektsom rör förenkling av procedurerna i internationell handel. På grundval av en utredning, som har gjorts av enarbetsgrupp med representanter för berörda nordiska organ, beslötministerrådet 1976/77:142 10 1975alt inleda eU utvidgat samarbete om forskning, utveckling och teknologiförmedlingpå energiområdet. Arbetet lades i en inledande fas på Nordiska industrifonden.Under år 1976 har ministerrådet beviljat medel till fem projekt rörande bl. a.kommunal energiplanläggning och fjärrvärme. har ministerrådet givit detta områdehög prioritet och verksamhetens omfång kommer att öka betydligt. På uppdrag avministerrådet har industrifonden också lagt fram en rapport om samarbetetsframtida inriktning. anser del lämpligt ail lägga även detfonsalta samarbetet, inom de delar av energiområdet som rapporten behandlar,på industrifonden. På kärnsäkerhetsområdel har en grupp som hartillsatis av det Nordiska koniakiorganel för atomenergifrågor framlagt enrapport (NU 1976:28) med förslag till samarbelsprojekl. anser attdenna rapport innehåller en rad betydelsefulla projekt som kan bidra till envärdering och lösande av aktuella kärnsäkerhetsfrågor och att arbetet börpåbörjas möjligt. bör man söka få fram ett bättreunderlag för att ta ställning till omfånget av det fortsatta arbetet samtunderlag för fastställandet av tidsplan och finansiering. Vid sill möte diskuteradestatsministrarna utvecklingen av alternativa energikällor och desäkerhetsproblem som är förenade med kärnkraft. De betonade vikten av ökatnordiskt samarbete om forskning på dessa områden. Aktuella industripolitiska frågar såväl mellan denordiska länderna som i förhållande till tredje land diskuteras regelbundet iministerrådet. Arbetet i Industrifonden och den standardiserings-och prövningsverksamhet som bedrives i NORDTEST har vidareutvecklats.Ministerrådet har beslutat tillföra Industrifonden 10 milj. sv. Härmed uppgår de medel som sammanlagt har tillförts fonden till 40 milj.sv. Fonden har t. o. m. beviljat sammanlagt 26 milj. sv. kr.till 67 projekt. Genom Nordiska industrifonden har man flit ett viktigtinstrument för nordiskt samarbete om konkreta forsknings- ochutvecklingsprojekt av betydelse för industrin. En utveckling av del energipoliUska samarbetet kanpå något liingre siki utgöra en viktig stimulans för det industripolitiskasamarbetet. fäster stort avseende vid ettutvidgat samarbete för att lösa små och medelstora företags problem och vidsamarbete om lösningar av strukturella problem för särskilt utsattaindustribranscher i . 1976/77:142 II .Arbetet med samordning av byggbesiämmelser,byggsiandarder samt godkännande- och kontrollregler fortlöper koniinueriigl ienlighet med det handlingsprogram för byggsektorn som fastställdes . har bostadsministrarna för förstagången sammanträtt inom ministerrådets ram. Härvid beslöt ministrarna attrevidera handlingsprogrammet för byggsektorn. Förslag till nytthandlingsprogram har överiämnats till föryttrande vid dess 25:e session. Samarbetet kommer att gälla frågor inom den egentligabyggsektorn och avses dessutom gälla frågor om bebyggelsemiljö ochbostadspolitiska frågor. avseratt intensifiera det nordiskabyggsamarbetet och härvid i första hand verka för ett ökat samarbete vidstudier och utarbetande av bestämmelser för t. ex. energihushållning.Samarbetet skall även avse utbyte av idéer och planer om den framtidabebyggelsen, en utvidgad kontaktverksamhet vad gäller erfarenheter ochutredningar inom byggområdet och en ökad integration av de nordiskabyggmarknaderna, liksom även om det iniernaiionella byggsamarbete som denordiska regeringarna deltar i inom . Inom upphandlingsområdet har nordiska myndigheteravgetl remissvar angående ett utkast till gemensamt nordiskt normalkontrakt förentreprenader. Härvid har framkommit att ett närmare nordiskt samarbete bör påbörjasnär behov föreligger för revision av bestämmelserna i de nationellaentreprenadkontrakten. regionalpoliiiska handlingsprogramsiktar i första hand till att utvidga samarbetet i fråga om samhällsplanering,samordning av de regionalpolitiska stödinsatserna och konkret samarbete igränsområdena. I det hittillsvarande samarbetet har gränsfrågornaprioriterats. Denna satsning kommer också att prägla de närmaste årensverksamhet. Förslaget om en nordisk konvention rörande gränskommunalt samarbeteskall ses som ett led i dessa strävanden. Detta förslag väntas efter yttrandeav träda i kraft . I syfte att främja det gränsregionala samarbetethar olika försöksprojekt inletts. Längst har arbetet kommit med det s. k.glesbygdspolitiska projektet. Det har mynnat ut i en rad förslag till konkretasamarbetsprojekt. ''6 påbörjades ett projekt rörandeplaneringsfrågor i . Projektet inriktas på attkartlägga frågorom friluftsliv och fritidsbosäitning i regionen. I det fortsatta arbetet kommer ökat intresse attägnas samordningen av de regionalpolitiska stödinsatserna i gränsområdena. Somett led i denna verksamhet kommer en utvärdering av pågående aktiviteter attpåbörjas i syfte att vidareutveckla det regionalpolitiskasamarbetet. 1976/77:142 12 Isamband därmed kommer frågan om en regionalpolitisk fond på attbelysas. Samarbetet på inomNordkalolikomTTtiliéns (NKK) ram siktar bl. a. till fördjupad samverkan på detregionalpolitiska och arbetsmarknadspolitiska området. En kartläggning avhandelsströmmarna och förekommande handelshinder på beräknas varafärdig . Den regionalpolitiska forskningen är sedan ett parår tillbaka inriktad på frågor som rör mål och medel i regionalpolitiken samt regionalplanering.