prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — De ekonomisk-politiska åtgärderna i form av förlängtlagerstöd, investeringsstiraulanser och näringspolitiska insatser har grovtuppskattats få en stiraulerande effekt på av bruttonationalprodukten1977. Av tabell 8: 6 fraragår att staten har en kraftig expansiv effekt ochkommunerna en kontraktiv effekt 1977. De båda motverkande effekterna beror tillstor del på de kraftiga ökningarna av utbetalningar av kommunalskatt ochstatsbidrag till koramunema 1977. Sammantaget skulle den offentliga sektorn1977 fortsätta att utöva en expansiv inverkan på ekonorain och bidra tillbruttonationalproduktens ökning med . 1976/77:100 Bilagal Finansplanen 160 Utrikesbalansens utveckling har spelat endominerande roll för utformningen av penningpolitik under 1976.Vid ingången av året tydde såväl de utländska konjunkturutsikterna somprognoser för den inhemska efterfrågan på ett något förbättratbytesbalansundérskott jämfört med . kunde detkonstateras att valutareserven (diagram 9:1), som tack vare den stora kapitaUmportenhade ökat , fortsatte stiga. hade en successiv minskningav den internationella räntenivån ägt rum (diagrara 9: 2) och nivån varfortfarande låg 1976. Mot denna bakgrund kunde statsmakterna i början av1976 t. v. behålla en penningpoUtik med en svagt expansiv inriktning.Diskontot sänktes från 6 till från odh med med oförändradlång ränta. Den resulterande ökningen av gapet mellan den långa och den kortaräntenivån beredde vägen för en ökning i företagens obU-gations- ochförlagsemissioner på den inhemska raarknaden . större än det som emitterades under första halvåret 1975.Näringslivets långfristiga upplåning i utiandet var däremot 1 miljard kr.mindre än 1975. Det fortsatta inflödet av utländska valutortillsammans med ett stort statligt budgetunderskott för första kvartalet 1976nödvändiggjorde en uppjustering av likviditetskvoterna med en procentenhet församtUga affärsbanker utom och Föreningsbankernas bank.Förändringen gällde . För sparbanker ochförertingsbanker skuUe höjningen med en procentenhet gälla från och raed den 1december 1976. Dessutom uppraanades bankerna att därapa ö'kningstakten iutlåningen tUl andra ändamål än bostadsbyggande, vilken hade varit mycket högsedan andra halvåret 1975 (diagram 9:3). Bankernaskreditexpansion fortsatte emeUertid med oförminskad hög takt under hela '. Med hänsyn tiU de risker för den inre och yttre balansen som enför snabb kreditpåspädning kunde innebära vidtog nya åtgärder . Sålimda höjdes diskontot tiU , att gälla från och med den 4 juni.Vidare ändrades beräkningssättet för bankernas likviditetskvoter. Syftet varhärvid att söka hålla tiUbaka den starka expansionen av beviljade, icke disponeradekrediter i räkxung ocli förhindra en eventuell tUlväxt av den"grå" kreditmarknaden, dvs. kreditgivningen vid Sidan om kredit- Diagram 9:1 Valutareserven 19721976 Stockuppgifter vid slutet av / ' \ ' i - Diagram 9: 2 Officiellt diskonto 19731976 Uppgifter vid slutet av I--- ;..... i 3 _ j u '. ;iiiii ~i UitiMij, ;"»jNorge 1| ._a. [, _'';'j~J' 1973 1974 1975 1976 ;; Riksdagen1976/77.1 saml 100. 1976/77:100 Bilaga 1 Finansplanen Diagram9: 3 Affärsbankemas utestående krediter till övriga ändamål exkl,bostadsbyggnadskrediter 19711976 instituten,för vilken kreditgarantier utgör en viktig fömtsättning. Enligt de nya kravenskulle kreditgarantier särat bevUjade, icke disponerade krediter i räkninginkluderas tUlsaramans med inlåningen i kvotens nämnare. Som en följd av dennya beräkningstekniken sänktes kvotkraven för samtiiga bankinstitut utomSparbankernas bank och Föreningsbankernas bank. 1976 började skUlnadernai kreditmarknadsläge samt pris- och kostnadsutveckling mellan frärast FörbundsrepublikenTyskland och de flesta andra västeuropeiska länderna leda till betydandespänningar på den intemationella valutamarknaden. utträdde urdet västeuropeiska valutasamarbetet, den s. k. valutaorraen, på gmnd av ettaUtför utsatt yalutapolitiskt läge. Detta blev upptakten tUl en våg avförändringar i räntoma i de västeuropeiska länderna. utsattesden franska francen för ytterligare tryck. ledde ensänkning av den s. k. prime rate i Förenta statema tUl en förstärkning avdollarns viktigaste mot-valuta, D-marken. Valutaoroligheterna tillspetsades ochländerna inom valutaormen genomförde omfattande stödoperationer för att upprätthållakurserna mellan D-marken och de övriga valutorna. Det var mot denna bakgrund som riksbankengenomförde en höjning av penningmarknadsräntorna vien . Räntesatsenför de bästa låntagarna. Bil.1 Preliminär nationalbudget 163 diskontotbetalas av bankerna vid upplåning i som överstiger av det egnakapitalet, dvs. straffräntan, 'höjdes från . Detta resulterade i enökning av dagslåneräntan samt tiingade bankema att höja räntan på den s. k.specialinlåningen. Eftersom kvoten mellan upplåriingen i rikanken och det egnakapitalet redan var mycket hög och likviditeten var mycket ansträngd förflertalet banker kunde åtgärden väntas stimulera bankerna att försökaattrahera företagens likvida medel med höga räntesatser. Räntan på konto medsärskUda villkor gick sålunda upp till 9-9,. Syftet var att den resulterandeminskningen i ränteskUlnaden mellan och andra länder skulle påskyndaföretag att ta hem sina exportlUcvider och därmed bidra tiU en stabilisering avbetalningsmönstret för utländska transaktioner. Trycket uppåt på D-marken på den internationeUavalutamarknaden fortsatte och . Spännviddenmellan D-marken och de övriga valutorna inom valutaormen var den maximala underpraktiskt taget hela perioden. Medlemsländerna i valutaormen fick också ingripamed stödköp för att hålla sina valutor inom de fastställda marginalerna kringde överenskomna riktkurserna. För ledde valutaoroligheterna , september och av oktober till en reduktion avvalutareserven med ca . beslöt riksbanksfullmäktige vidta ettantal åtgärder för att återställa ett mer normalt betalningsmönster mellanSverige och utlandet och stabilisera valutaläget. Diontot "höjdes från 6tiU och räntesats vid utlåning tiU bank enligt sträffräiiteklausulenhöjdes från . Dessutom hemställdes hos regeringen om förordnande omutlåningstak för affärsbankerna. Avsikten med dessa åtgärder var i första handatt söka dämpa den inhemska upplåningen. Utöver detta skulle den resulterandeökningen i räntan på bankemas specialinlåning ge ytterUgare incitament för ensnabbare hemtagiung av exportUkviderna. Föratt dämpa de internationella valutaoroligheterna beslöt företrädare för deländer som deltar i valutaormen att justera de inbördes riktkurserna. Dettaåstadkoms genom en uppskrivning av D-markens värde gentemot de nordiska samtbelgiska och holländska valutorna att gälla fr.o.m. . visade valutareserv ingen ytterligareförsämring. Denya bedömningar av konjunkturläget som blev tUlgängliga under hösteninnebar en betydligt.reviderad bild av bytesbalansens utfall.Exportefterfrågan visade sig vara något svagare än väntat medan importen syntesstiga snabbare än som förutsetts. Oraläggiungen av penningpolitiken underhöstens gång var sålunda främst motiverad av omtanke ora den svenskabetalningsbalansen. I sistnämnda hänseende fick kursjusteringarna en omedelbarpositiv effekt i och med att kurssäk- 1976/77:100 Bilagal Finansplanen -164 ringskostnadengick tillbaka tiU.en mer normal nivå och att det åter- ' igen bedömdes möjligt,att låna på kort sikt iutiandet, I centrum för myndigheternas uppmärksamhet stod den högaÖkningstakten i den inhemska kreditgivningen,.dels därför att det fannsanledning att befara att denna skulle bidra tUl en ökad import av i synnerhetkonsumtionsvaror och dels därför att man i möjligaste mån vUle riktaindustrins lån- tagare tiUutlandet, utfärdade riksbankentillämpningsföreskrifterna för det utlåningstak som redan aviserats i sambandmed åtgärdema . Enligt dessa skall ökningen i utlåningen tillallmänheten, utom bostadsbyggnadskrediter, från utgången av t, o.m.slutet av mars 1977 begränsas till - för Skandinaviska Enskilda Bankenoch och för de övriga affärsbankerna. Utlåningstaketomfattar även kreditgarantier för lån upptagna i . Lån som refinansierasi utlandet, vissa- exportkrediter och vissa statUgt- garanterade lån tillindustri och jordbruk är undantagna. Med hänsyn till den kreditexpansion som redan hadeskett t. o.m. oktober torde utlåningstaket innebära att nyutlåningen kan-högstuppgå tiU vad som motsvaras av amorteringar och avlyft, dvs. 600 å 800 ' milj.kr. Vidare uppmanades bankerna ätt särskilt söka tUlgodose de småföretagens kreditbehov. För att öka fömtsättningama för den inhemskafinansieringen av den svenska industrins investeringar höjdes räntesatserna videmission av långfristiga obUgationer i samband med diskontohöjningen . I och med ätt de storaföretagen i ökad utsträckning åter hänvisas till att låna i utiandet kan erieffekt av dessa åtgärder vara att de små och medelstora företagen genom de s.k. rriellanhands-instituten får ett växande utrymme på den inhemskakapitalmarknaden. I sina rekoraraendationer till bankerna här ävenuppraanat dessa att i sin kreditgivning ta särskild hänsyn tUI svaga låntagare,såsom små företag. Valutautströmningen i kombination med den storanedgången i det statliga budgetunderskottet som inträffade undersexitiånadersperioden gjorde det'raycket svårt för bankernaatt uppfylla likviditetskraven även om utiåningen hölls inom den av riksbankenangivna ramen. Denna utveckUng låg till grund för riksbanksfullmäktigesbeslut att anpassa likviditetskvoterna tiU det stramarelikviditetsläget. Ändringama innebar att likviditetskravet sänktes med 1,5procentenheter för affärsbankssystemet som helhet. Vidare slopades dentidigare aviserade höjningen av likviditetskraven för sparbanker ochföreningsbanker. ' Bil.1 Preliminär nationalbudget 165 Allmänhetenslikviditet -.. ..................................... ....... TiUväxten av allmänhetens banktillgodohavanden varbetydligt lägre under de första tre kvartalen 1976 än under raotsvarande periodföregående år (tabell 9:1). Denna uppbromsning av likviditetsuppbyggnaden föllnästan uteslutande på affärsbankerna vUkas samlade inlåning från allmänhetenökade med ca . TUlväxten av medel påinlåningskön to 'hos sparbankerna och föreningsbankerna var av ungefär sammastoirleksordning som . Förekomsten av en starkare iiilåningsutveckling hossparbankerna och föreningsbankerna än hos affärsbankerna antyder att deninträffade uppbromsningen av tillväxten i inlåningen huvudsakligen kantUlskrivas företagssektorn. Denna slutsats överensstämmer också mycket väl medutvecklingen av hushåUsséktoms enligt nationalräkenskaperna beräknade sparandesora nu förutses ha legat på ungefär samma nivå 1976 som 1975. En mer direktindikation av en dämpning i företagens likviditetsuppbyggnad är den kraftigasänkningen i tillväxten av de större företagens likvida medel (diagram 9: 4)som inträffade . Vidare tyder tiUgängUga. uppgifterför kommunerna på en i. stort sett obetydlig likviditetsförändring under 1976.En förklaring till den mindre uppbyggnaden av likvida tiUgångar hos företagenutgör valutareservminskningen, som väsentligen bestod i att svenska företagpåskyndade sina betalningar till utlandet och i att utländska företag fördröjdesina betalningar tUl . Dessa betalningsförskjutningar utgjorde enlikviditetspåfrestning för företagen, som följs av en likviditetsförstärkning,när betalningstiderna normaUseras. För att få en bild av förändringen av allmänhetenslikviditet uttryckt i fast penningvärde kan den säsongrensade penningmängdendeflateras med konsumentprisindex (diagram 9: 5). Likviditeten i denna meninghar hållit sig kvar på' en ungefär oförändrad nivå . Tabell9:1 Förändring i penningmängden hos allmänheten 19741976 -..-5 879 Allmänhetens innehav av sedlar 'Inkl.skillnaden mellan postgirot och postverkets inlåning i . 12 1976177.1 saml 100. Prop.1976/77:100 Bilaga 1 Finansplanen Diagram 9: 4 Industrins likviditetsutveckling 19701976 Anm. Med likvida medel menaskassa-, bank-, postgirofillgodohavanden, kortfristiga penningplaceringar samticke-utnyttjad checkräkningskredit. Uppgifterna avser industriföretag med flerän 200 anställda. Källor: och . Diagram 9: 5 Penningmängden hos allmänheten 19691976 Stockuppgifter vid .slutet av ifasta priser, säsongrensade månadsdata. Medelpriser 1968 = 100 Anm. Penningmängden definieras som allmänhetens sedelinnehav samt inlåning i bankinstituten. Tabell 9: 2 Förändring i bankernas likvida tillgångar19741976 Milj. 1974 1975 13 kv 13 kv Statensupplåning utanför bankerna () Allmänhetensinnehav av sedlar och mynt () Medel på investerings- och arbetsmiljökonto i ()' Kassakvotsmedel iriksbanken ()' Övriga riksbankstransaktioner Summa (l)+(2) Affärsbankernas likvida tillgångar Korta nettofordringarpå nettofordringar på Korta nettofordringarpå utländska banker StatsobUgationer Summa (1) Korta nettofordringar på övriga kreditinstitut Sparbankernas och föreningsbankernas likvida tillgångarKorta nettofordringar pä nettofordringar på riksgäldskontoretStatsobligationer Summa (2) Korta nettofordringar på övriga kreditinstitut ' Tecknet () innebär, att förändringarna i fråga harerhållit omvänt tecken. Anm. Affärsbankernas kassakvotsmedel är ej medräknade ideras likvida tillgångar. Affärsbankernaslikviditetssituation, sora påtagligt förbättrades under loppet av 1975, blevgradvis mer och raer ansträngd under de första tre kvartalen 1976.Valutautflödet och statens inkomstöverskott såväl som den höga statUgaupplåningen utanför bankerna verkade kontraktivt på allraänhetens Hkvlditetoch påverkade säiunda tiUväxten av inlåningen hos bankerna. Som framgår av tabeU 9: 2 var detfrämst affärsbankerna som påverkades av det relativt strama Ukviditetsläget.Utformningen av statsskulds-poUtiken var sådan att som staten ökadesin obligationsupplåning utanför bankinstituten avvecklades affärsbankernasinnehav av skattkammarväxlar. Det straraa läget gav upphov tiU en upplåning hosriksbanken på ca 6 mUjarder kr. under de första tre kvartalen. Tillväxten i detstatliga budgetunderskottet minskade raycket kraftigtbankemas beroende av lån i , och höll sig nämndaupplåningssiffra vid 1 ä . 1976/77:100 Bilagal Finansplanen 168 Under största delen av 1975 låg affärsbankernasgenomsnittUga lUivi-ditetskvot över likviditetskravet.Som följd av det stramare likviditetsläge sora utvecklades under loppet av 1976samt de nya föreskrifter för beräkningen av Ukvlditetskvoterna som infördesunder juni hade affärsbankerna betydande problem med att fyUa kraven undersenare delen av året även vid en kreditgivning som höll sig inom raracn förutiåningstaket. Med hänsyn tiU detta genomfördes en nedjustering avlikviditetskraven . . Kreditgivningen pä den inhemska marknaden var ca 2.mUjarder kr. större under de första tre kvartalen 1976 än under samma periodföregående år (tabell 9: 3). Fördelningen på låntagargrupperna förändradeskraftigt meUan dessa perioder. För staten innebar budgetutfaUet attnettoupplåningen mmskade tUlfäUigt. Detta skedde inom ramen för en samtidigomläggning från kortfristig upplånmg i bankerna till långfristiga lån utanföraffärankerna. Vidare innebar slopandet av det föregående lånetaket på affärsbankernai att en utiånings-expansion kom att äga rum. Detta lättakreditmarknadsläge beredde vägen för näringsUvet att ta i anspråk avden totala utlåningen på kreditmarknaden. Under de första tre kvartalen 1976uppgick näringslivets upplåning tUl . jämfört med 14,4miljarder kr. Dessaomständigheter återspeglas huvudsakligen i en förändring av fördelningen avaffärsbankernas tillgångar. Under de första tre kvartalen 1976 minskade affärsbankernasstatssfculdsinnehav raed ca 3,8 mUjarder kr. medan ökningen av utiåningen tiUnäringsUvet uppgick tUl nästan . Det bör emellertid påpekasatt vad sora i täbelleii rubriceras som utlåning tiU näringslivet i självaverket även innefattar en långivning till hushållssektorn. Med aU sannolikhetvar hushåUsséktoms upplåning hos affärsbankerna mycket hög under åtminstoneförsta hälften av 1976. SkUlnaden i utlåning till bostadssektorn mellan de tvåtre-kvartaLsperioderna hänför sig i stort sett till en ökning i utestående krediterunder 1976 att jämföra med en minskning , vilket åter speglade enmycket låg aktivitetsnivå på kapitalmarknaden . En jämförelse mellan Ukviditetsutvecldingen hossparbanker och för-eniiigsbaiiker a ena sidan och affärsbanker å den andravisar vad sora är känt , nämligen att kraftiga svängningar ivalutareservens och statsbudgetens utveckling slår hårt och motaffärsbankerna men träffar sparbankerna och föreningsbankerna på ett mjukare Tabsll9:3 Kreditmarknaden de tre första kvartalen 1975 och 1976 Milj. kr.,nettobelopp återlån samt exkl. förvärv av utländska obligationer och bankersförlagsbevis. sätt.Under årets tre första kvartal minskade som nämnts affärsbankernas likvidatillgångar kraftigt (en ökning), medan de fortsatte att öka hossparbanker och föreningsbanker, ehum i en lägre takt än under motsvarande tidett år tidigare. Även sparbanker och.föreningsbanker expanderade sinutlåning, men detta skedde i ett lugnare tempo än för affärsbankerna.Nettoflödet av krediter av annat slag än för bostadsbyggande var för sparbankeroch föreningsbanker samraanlagt 800 railj. större under årets tre förstakvartal än . För affärsbankerna varmotsvarande siffra 5 600 mUj. Som framgår av diagrara 9: 6 börjadeökningstakten i sparbankernas öch föreningsbankemas utlåning att avta någotunder .' Söm framgått var detta fallet även med affärsbankerna. Ökningen av de enskilda försäkriiigsinrättningarnastotala utiåning var ungefär densamma under de första tre kvartalen 1975 och1976. placerades ernellertid en större del av deras medel i statsobligationeroch en raindre del i bostadsobligationer än . Ökningen i alhnänna pensionsfondens (de tre förstafondstyrelserna) totala utlåning under de första tre kvartalen 1976 på drygt1,3 mUjarder kr. jämfört raed gick nästan uteslutande tillökade placeringar i kommun- och bostadslån. Nettot av AP-fondens influtnaavgifter, räntor och utbetalda pensionsraedel uppgick tiU något över 10miljarder kr. under de första tre" kvartalen 1976. 1976/77:100 Bilaga 1 Finansplanen Diagram 9: 6 Sparbankernas (större) och föreningsbankernasutestående krediter till andra ändamål än bostadsbyggnadskrediter 19741976 beloppoch den totala utlåningen på marknaden utgjordes av refinansie-ringslån och enökning i banktillgodohavanden. Vid slutet av perioden hade AP-fonderiskortfristiga upplåning och sålunda förplaceringarna bhvit obetydliga. Statens budget visade ett inkomstöverskott för deförsta tre kvartalen 1976, vUket möjliggjorde en reduktion av den totalastatsskulden (tabell 9; 4). Sora ett led i statsskuldspolitiken emitteradestaten ett relativt stort belopp på obligationsmarknaden under loppet av 1976(diagram 9: 7). reducerades statens kortfristiga skuld raed ca 8,4miljarder kr., varav svarade för ca . ochaffärsbankerna för ca . AP-fonden och allmänheten svarade förde största öbligationsköpen under de första tre kvartalen 1976 med ca 2,6respektive . Alhnänhetens del av statsskuldsfinansieringen uppgicktotalt tUI ca . (tabell 9: 3). Statsskuldspolitiken under deförsta tre kvartalen 1976 innebar sålunda en likviditetsindragning frånaffärsbankerna och alhnänheten. visar tillgängliga uppgifter attkommunernas finansiella ställning har tförsärarats ytterligare. Tabell9: 4 Statens budgetutfall samt upplåningsformer 19741976 Milj. kr.,nettobelopp Biidgetutfall (nettoutgift ) Upplåning (ökning +) (jämför kapitel 8). Detta inkomstunderskott förefalleremellertid inte ha givit upphov tiU någon märkbar förändring i koramunernaslikvida tillgångar. I stället har underskottet liksom 1975 huvudsakligenfinansierats med upplåning. Uppgiftema för de första tre kvartalen visar en högkommunal upplåning på den inhemska kredit- Diagram9:7 Statens budgetunderskott och nettoupplåning på obligationsmarknaden19701976 Miljarder kr.12-månadersförändring vid resp. månads slut 1976/77:100 Bilagal Finanspianea 172 Tabell9: 5 Bostadssektorns upplåning på kreditmarknaden 19741976 1974 1975 13kv 13 kv Direkta läo i affärsbanker 651 därav: bostadsbyggnadskrediter 1 237 mellankrediter 586 Bostadslånliån andra kreditinstitut 982 Summa 10 504 marknaden(jämför tabell 9: 3) och visar att merparten av koraniu-nernas inhemskaupplåning har tiUfredsstäUts på denna marknad. Drygt 1 railjard kr.av det sammanlagda behovet kunde dessutom täckas med lån upptagna utomlands. Bostadsinvesteringarna fceräknas ha minskat raed ca10 % i volym . Den värdemässiga förändringen toride Ukafullt vara positiv och uppskattas till ca 650 milj. kr. Eftersom nettoutbetalningarna av de statliga bostadslånen beräknas stiga med ungefär samma belopp skulle bostadssektorns upplåningsbehov på marknaden vara av ungefär sanuna storleksordning sora . 'helhet som ; Näringslivet investerade ca . mer ibyggnader och ma skiner än . fortsatte lagren att växa, dock med ca . Detta betyder att näringslivets finansieringsbehov för de reala investeringarna och lagren var i stort sett det samma 1976 som 1975. . Definitiva uppgifter om näringslivetsbruttosparande är ännu inte tiUgängliga. Uppgifter ora utvecklingen avbmttovrastmarginalen, dvs. kvoten meUan bruttoyinsten ochförsäljningsintäkterna, beräknad för indush-iföretag med minst 500 anställdautifrån finansräkenskaper för företag, visar enminskning under de sex eUer åtta första månaderna 1976 med 2,2 procentenheter.Som fraragår av tablån nedan, som baseras på helårsresultat under tvåefterföljande år för identiska industriföretag med minst 50 anstäUda, sjönkbmtto-vinstmarginalen : 1969/70 1970/71 1971/72 1972/73 1973/74 1974/75 -0,9 -1,1 0,3 2,2 2,2 -2,8 Tabell9: 6 Näringslivets upplåning pä kreditniarknaden 19741976 Milj. kr.,nettobelopp 1974 1975 13kv 13 kv Obligationeroch förlagslån 2195 3 646 2 505 3 371 Upplåninghos affärsbankerna 5 704 Upplåning hos andra kreditinstitut 6 694 Summa 16 085 Detma försämring sora berörde alla branscher utomlivsmedels-, dryckesvaru- och tobakstillverkning var minst kännbar förverkstadsindustrin. Försämringen 1976 förefaUer drabba i stort sett samtligabranscher. Om ungefär samma grad av försämring också har inträffat för demindre industribolagen skulle bruttovinstmarginalen för hela industrin 1976 ha sjunkit fill en nivå som är lägre än den på som uppvisades lågkonjunkturåret1971. TiU detta kan tiUäggas att en sammanställning av samtliga sektorersfinansieUa sparande visar en klar försämring av näringslivetsfinansiella sparande för andra året i följd. Trotsatt näringslivets finansieringsbehov för de fasta investeririgariia och lagrenlåg på ungefär samma nivå 1976 och 1975, ledde en nedgång i näringsUvetssparande tUl ett raycket försämrat finansiellt sparande. Det betydandefinansieringsbehov som försämringen av näringsUvets finansiella sparande visarför 1976 har tiU en del täckts genom uttag på drygt 1,1 mUjarder kr. frånarbetsmiljö- öch investéringsfondskonto hos . Näringslivetsnettoupplåning utomlands beräknas emellertid ha varit drygt 4,5 mUjarder kr.mindre 1976 än 1975. Ökade krav har härigenom stäUts på den inhemskakreditmarknaden. Detta framgår också vid en jämförelse av upplåningen på marknadenunder de första tre kvartalen 1975 och 1976 (tabell 9: 6). Fastän näringsUvetsupplåning på marknaden för hela 1976 nu kan beräknas ha uppgått tiU ca 6miljarder kr. mer än torde det inte ha funnits något utrymme för enfortsättning av den starka likviditetsuppbyggnaden som ägde rum under 1975.UtveckUngen av de större företagens likvida medel visaren mycket klar ömvändning. TiU detta bidrog de förändringar ibetalningsterminerna sora omnämnts i iidedtungen. Utifrån de inkomst- och utgiftsprognoser för olikasektorer som presenteras i övriga kapUel, redovisas i det följande vissaskattningar för dessa sektorers finansieUa variabler . Prop.1976/77:100 Bilagal Finansplanen 174 sigpå det mellersta av de tre beräkningsalternativ sora framlagts förlönekostnadernas utveckling (jfr kapitel 6). Statens anspråk på kreditmarknaden beräknas bUca . Kotnmunernas finansiella sparande väntas blipositivt och uppgå till .