prop · G003107 · 1976-12-31 00:00:00 — harstyrelsen föreslagit att anslaget Bil. Vissa energibesparande åtgärder inombostadsbeståndet m. m. som är ett reservationsanslag skulle ändras till ellförslagsanslag. Med hänsyn lill vad jag i det föregående har förordat beträffandeändringar i föreskrifterna för energisparstödet är jag inte f n. beredd allbiträda styrelsens förslag i denna del. Jag förordar således att nuvarandeordning i fråga om ramar och anslag behålls. Ifråga om ramen för beslut om bidrag och lån till energibesparande åtgärder inombostadsbeståndet under /78 förordar jag att lån- och bidragsgivningenavseende särskilda lån och bidrag samt förbättringslån för energibesparandeåtgärder för ske inom en ram av 429 milj. kr. Det bör ankomma på regeringen attutfärda närmare föreskrifter härom. Vid bifall lill mitt förslag har därmedanvisats sammanlagt 1 490 milj. kr. för energibesparande åtgärder inombostadsbeståndet t. o. m. /78. Räntoroch amorteringar på här aktuella lån bör tillföras inkomsttiteln . Beträffandeenergisparstöd till allmänna samlingslokaler ni. m. har bostadsslyrelsenföreslagit att 5 milj. kr. anvisas för /78. Sedan styrelsensanslagsframställning avlämnades har, enligl vad jag har inhämtat, efterfråganpå stöd ökat kraftigt. Jag förordar därför att medel ställs till bostadsslyrelsensförfogande inom en särskild ram om 10 milj. kr. under /78.Sammanlagt har därmed, vid bifall till förslaget, 20 milj. kr. ställts tillbostadsstyrelsens förfogande för ifrågavarande ändamål. 1fråga om medel för energibesparande åtgärder i civila statliga byggnader förordarjag, efter samråd med chefen för budgetdepartementet, att medel ställs tillbyggnadsstyrelsens förfogande inom en ram av 15 milj. kr. under budgetåret1977/78. Sammanlagt har därmed, vid bifall till förslaget, 65 milj. kr. ställtslill förfogande för ifrågavarande ändamål. Beträffandeenergisparstöd till kommunala och landstingskommunala byggnader förordar jagefter samråd med chefen för kommundepartementet att medel ställs tillförfogande inom en ram av 20 milj. kr. under /78. Sammanlagt hardärmed, vid bifall till förslaget, 70 milj. kr. ställts till fc)rfogande förifrågavarande ändamål. Statensråd för byggnadsforskning (BFR) svarar i samråd med statens planverk och bostadsslyrelsenför planläggning och genomförande av prototyp- och demonstrationsverksamhel. Verksamheten,som påbörjades efter beslut av (prop. 2, CU1975:28, rskr. 1975:203), är inriktad på all i första hand demonstrera effektivdrift av små och medelstora värmeanläggningar och all samordnaenergiplaneringen med samhällsplaneringen i kommunerna. harverksamheten främst bestått i alt genom demonstrationer i pannrum visafastighetsägare och fastigheissköiare hur man kan förbättra förbränningen ochdärmed pannornas värmeulbyte genom enklare trimnings-åtgärder med hjälp av bl.a. rökgasanalys. Under innevarande budgetår har demonstrationerna utvidgatstill all gälla även andra åtgärder, såsom val Prop.1976/77:107 41 ochinstallation av reglerutrustning och inreglering av värmesystem. Somen följd av demonstrationsverksamhelen under /76 beräknas åtgärderha vidtagits som har haft en besparingseffekt på ca 5 96 i berörda fastigheter.För /77 förväntas besparingseffekterna bli större, eftersomdemonstrationerna omfattar även andra åtgärder än bara pannlrimning. Beträffandekommunal energiplanering har som ett delprojekt, en s. k. basdatabankbyggts upp inom kommun. Avsikten härmed är att skapa ell system för framiagning,samköming och redovisning av uppgifter av intresse för kommunalenergiplanering. Vidare är en energiplan för kommun under utarbetande.Det pågår också arbete med en handledning i energiplanering. Förprototyp- och demonstrationsverksamhel under budgetåren 1975/76 och 1976/77 haranvisats sammanlagt 12 milj. kr. Jag anser alt en forlsail verksamhet påområdet är nödvändig och beräknar behovet av medel härför lill 6 milj. kr.under /78. Underanslaget till Bil. Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m.för /78 bör anvisas medel med samma belopp som de förordaderamarna m. m. för olika ändamål. Som jag kommer att förorda bör underdetta anslag också anvisas medel för verksamhet på energiområdet medett belopp av 15 milj. kr. Vidare bör under anslaget beräknas ca 5 milj. kr.för, som jag kommer all utveckla närmare i det följande, information om energisparstödetoch information i anslutning till byggforskningsrådets prototyp- och demonsiralionsverksam-hetsamt kostnader för framställning av visst studiematerial m. m. avseende studiecirkelverksamhel,utbildning av förtroendevalda och vissa anställda i kommunerna samt deyrkeskategorier som deltar i byggprocessen. Det innebär att anslaget sammanlagtbör uppgå till 500 milj. kr. Det aren ökning med 174 milj. kr. i jämförelse medanslaget för innevarande budgetår. 4.3Kommunala resurser för verksamhet pä energisparomrädet Kommunernautför en rad uppgifter av betydelse när det gäller möjligheterna attförbättra energihushållningen i byggnader. Jag tänker pä byggnadsnämndernasuppgifter i samband med byggnadslovsprövningen samt kommunernasförmedlingsverksamhet i fråga om ansökningar om energisparstöd lill bostäder m.m. Enligl byggnadsstadgan och energisparkungörelsen är del en kommunalangelägenhet all på olika sätt biträda vid handläggningen av dessa ärenden.Delta innebär i första hand teknisk granskning och granskning av låneunderlags-och panlvärdeberäkningar, men kommunerna lämnar också hjälp med alt upprättaansökningshandlingar m. m. Ifrågavarande uppgifter förutsätter som regeldirekta kontakter med dem som söker byggnadslov samt län och bidrag. Kommunernabehöver också i övrigt lämna service ät dem som överväger energibesparandeåtgärder 1976/77:107 42 Den kommunala befallningen med energihushållningsfrågorkan således sägas omfatta byggnadsbesiktning och teknisk granskning ibyggnadslovsärenden från bl. a. energihushållningssynpunki, medverkan vidupprättande av ansökningar och granskning av kostnadsberäkningar i ärenden om energisparstödsamt rådgivning i byggnadslovs-och låneärenden. Somjag har sagt i det föregående anser jag del nödvändigt med en ökad satsning på energibesparandeåtgärder inom byggnadsbeståndet. En viktig fråga i del sammanhanget gällerkommunernas möjligheter att avdela tillräckliga administrativa resurser förenergifrågor. Från energipolitisk synpunkt är det angeläget att kommunerna harresurser för alt kunna ge hjälp lill sökande av byggnadslov och energisparstödsä alt ansökningarna redan från början får en lämplig inriktning bl. a. medtanke pä energihushållning i byggnader. För alt stimulera del frivilliga spariniresseibehövs också resurser för information och rådgivning i det enskilda fallet.Ansvaret för informations- och rådgivningsverksamhet faller naiurligen påkommunerna. Vadjag nu har sagt i fråga om alt stimulera del frivilliga spariniressei innebäringet ställningstagande lill bl. a. frågan om obligatorisk besiktning avbyggnadsbeståndet. Avvad jag har sagt framgår att den ökade satsningen på energibesparande åtgärderinom byggnadsbeståndet som måste ske inte kommer att kunna fullföljas utanatt de kommunala resurserna för nämnda verksamhet förstärks. Särskilt förinformation och rådgivning i del enskilda fallet kommer del att behövaspersonal för undersökningar av byggnadernas isolering, täthet, ventilation ochuppvärmningssyslem. Den kommunala kapaciteten inom delta område bör lika litesom kapaciteten hos de statliga myndigheterna vara det som sätter gränsen förmöjligheterna att genomföra statsmakternas energipoliliska intentioner. Motden bakgrunden finns det enligt min mening anledning alt överväga en statligmedverkan vid finansieringen av kommunala insatser på detta fäll. Frågan om hurkommunernas behov av resurser för skilda delar av den statligt regleradeverksamheten bör finansieras på och den därmed sammanhängandefrågan om kostnadsfördelningen mellan stat och kommun övervägs emellertid förnärvarande av utredningen (B 1976:06) om kommunernas ekonomi. Jag är därförinte beredd alt nu förorda att direkta statliga bidrag skall utgå lillkommunerna för deras kostnader för den löpande verksamheten inom detta område. Enannan väg är alt låta vissa kostnader för kommunernas insatser ingå i dekostnader för vilka energisparstöd utgår. Härigenom skulle kommunerna ges ökadmöjlighet all erhålla viss täckning via avgifter av kostnader för de tjänstersom lämnas allmänheten inom detta område. En sådan lösning bör närmareövervägas i samband med de överväganden om övriga kommunala åtgärder inomenergihushållningens område som f n. görs inom . 1976/77:107 43 Medhänsyn till angelägenheten av att kommunernas insatser med rådgivning m. m.snabbt utökas anser jag del emellertid nödvändigt all redan nu öppna enmöjlighet för staten all ge ett visst stöd lill kommunerna för detta ändamål.Ett bidrag till kommunerna föreslås därför. Bidraget bör fördelas av regeringenmot bakgrund av redovisningar från kommunerna av deras nuvarande och planeradeinsatser beträffande rådgivningen m. m. i energisparverksamheten. Bidraget börbegränsas lill första hälften av /78. Jagbedömer att 15 milj. kr. bör anvisas för ändamålet. Medlen bör anvisas underanslaget Bil. Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m. och ställastill regeringens förfogande för fördelning på kommuner. 4.4Undersökning av byggnadsbeståndets kvalitet från energihushållningssynpunkt har i skrivelse lill bosiadsdepar-lementel pekatpå all kunskaperna om den befintliga bebyggelsens beskaffenhet frånenergihushållningssynpunkt är bristfällig. Tillgången till aktuella uppgifterrörande omfattningen av byggnadsbeståndet, dess fördelning på åldersklasser ochhustyper samt dess byggnadslekniska egenskaper är enligt planverket dålig.Detta gäller även uppgifter om byggnaders energiförbrukning samt installalionslekniskadata och förvallningsdala. Vissa uppgifter av detta slag finns i Folk- ochbostadsräkningarna , i riksskalleverkels fasiighelslaxeringslängdersaml i slaiistiska centralbyråns (SCB) s. k. IDLA-register (integreraddatabehandling av låneansökningar). De uppgifter som finns i dessa register äremellertid inte tillräckliga som underlag för alt bedöma möjligheten lill ocheffekten av olika energisparåtgärder. () har pä uppdrag av statens planverk och isamarbete med SCB utarbetat ett förslag till program för redovisning avbyggnadsbeståndets beskaffenhet med avseende på energiförbrukning (SIB förslag1977-01-27). Detta arbete har ulförts inom ramen för regeringens uppdrag lillplanverket all utreda frågan om energihushållning i befintlig bebyggelse. Iprogrammet föreslås en undersökning i tre steg. Del första steget skulle beståav en provundersökning och 1977 av ca 300 hus kommuner. Del andra steget föreslås omfatta ca 3 000 byggnader i ell50-tal kommuner och avses bli utförd . Denna etapp avundersökningen väntas ge underlag för en översiktlig bedömning avbyggnadsbeståndets egenskaper från energihushållningssynpunki. Del sistasteget skulle vara en större undersökning omfattande ca 20 000 byggnader i ett100-tal kommuner. Deiia undersökningssieg, som föreslås bli utfört under åren1979 och 1980, gerdels säkrare uppskattningar av husbeståndels egenskaper änden mindre undersökningen, dels möjlighet 1976/77:107 44 attstudera omfattningen och effekterna av de energibesparande åtgärder somvidtagits. Jagdelar SIB:s uppfattning all kunskap om hur den befintliga bebyggelsen ärbeskaffad från energihushållningssynpunkt är en förutsättning för all kunnabedöma möjligheterna alt genomföra olika energibesparande åtgärder ocheffekterna av dessa. En undersökning bör därför komma lill stånd. Jag avser attföreslå regeringen all SIB får i uppdrag alt i samarbete med SCB ulföra ensådan undersökning. Resultatetav undersökningen bör kunna bli ett viktigt bidrag till underlaget för beslutom inriktningen och fördelningen av energisparåtgärder såväl centralt som ikommunerna. Undersökningen bör vidare kunna utgöra underiag arbete och för energipoliliska beslut under år1978. Jagberäknar kostnaden för undersökningens två första steg lill drygt 2,5 milj. kr.varav knappt 0,5 milj. kr. Enligt min mening är detangeläget att de tvä första stegen genomförs så alt resultatetföreligger för att tjäna som underiag för arbete ochriksdagens beslut 1978. Ett beslut om det tredje stegetbör anstå lill dess resultaten av de två första undersöknings-stegen finnstillgängliga. Jag är därför inte nu beredd att ta ställning lill del tredje undersökningsstegel. Provundersökningenhar betydande inslag av metodutvecklingsarbete. Den kan, enligt vad jagerfarit, finansieras av anslag som stålens råd för byggnadsforskning redan ställttill SIB:s förfogande för /77. Därigenom kan provundersökningenutföras utan all avvakta beslut. För all täcka kostnaderna för delandra steget i undersökningen som skall utföras under /78behöver SIB drygt 2 milj. kr. För detta ändamål bör särskilda medel ställas lillförfogande. Tillfrågan om hur medel för verksamheten bör anvisas återkommer jag i del följande. 4.5Vissa frågor rörande experimentbyggande m. m. Bostadsslyrelsenpekar i sin anslagsframställning för /78 pä angelägenheten avatt stödet till experimentprojekt avseende energibesparing utvidgas. Syftetmed stöd lill sådana experimentprojekt bör enligt styrelsen vara att ge underiagför en bedömning av om ett visst system är så energiekonomiskt och i övrigtlämpligt, all generellt stöd i löpande ärenden bör utgå för systemet.Styrelsens förslag grundas på förutsättningen all nuvarande möjligheter althöja låneunderiaget i bostadslåne- och ener-gisparslödssammanhang förexperimentverksamhet inte är tillräckliga. Styrelsen föreslår alt den somkomplement till nuvarande siödmöjligheler får medge bidrag och i vissa falläven räntefria, stående lån till experiment inom energisparomrädet. Sådanabidrag och lån skall enligl styrelsens förslag Prop.1976/77:107 45 ulgånär sedvanliga låne- och bidragsvillkor inte medför en fastighetsekonomisklönsamhet. Frågan om återbetalning eller avskrivning av sådant lån bör enliglstyrelsen prövas . Här avsedda lån och bidrag bör kunna utgå såväli samband med nybyggnad som lill befintliga hus. Styrelsen har angett att den isamband med en eventuell experimentverksamhel avser att ha samråd medplanverket, statens provningsansiall och statens råd för byggnadsforskning(BFR). Redani dag bedrivs viss experimentverksamhet liksom forsknings-och utvecklingsarbetesamt ren produktutveckling inom energiområdet. Styrelsenför teknisk utveckling (STU) lämnar i samarbete med BFR stöd i form av låneller bidrag för forsknings- och utvecklingsarbete kring komponenter ochprodukter inom energiområdet. Även statens utvecklingsfond (SUFO) kan lämnastöd, dock endast for produktutveckling. BFRhar att fördela i fonden för byggnadsforskning tillgängliga medel dels til)verksamheten vid SIB, dels till övriga forskningsinstitutioner, företag ochenskilda forskare. Dessutom skall rådels kanslikostnader och programverksamhetbestridas med dessa medel. Enligl statsmakternas beslut (prop. 1,NU 1975:30, rskr 1975:202 och bil. 2, CU 1975:28, rskr 1975:203) har rådetunder treårsperioden /76-1977/78 ansvar för programmet Energianvändningför lokalkomfort inom huvudprogrammet Energiforskning. Enligt statsmakternasbeslut (prop. 1975/76:100 bil. 14, CU 1975/76:10, rskr 1975/76:232) börresurser som enligt BFR finns tillgängliga i fonden för byggnadsforskning kunnaulnyujas för forskning som är av betydelse från energisynpunkt och som intefaller inom programmet Energianvändning för lokalkomfort. Jagdelar uppfattning all ny byggnads- och installationsteknikbehöver prövas. Delsamma gäller enligl min mening även hustyper som beräknaskunna åstadkomma väsentlig energibesparing. Inte minst viktigt är att prövaoch utvärdera möjligheterna att använda alternativa energikällor och studerahur dessa påverkar utformningen av byggnader. Jag framhöll därför i proposition1976/77:100 (bil. 16) all resurserna för experimentellt byggande i anslutning lillforsknings- och utvecklingsarbete behöver förstärkas. Jagbehandlar inledningsvis frågan om ansvar för och syftet med forsk-ningsinriktadexperiment verksamhet. Enforskningsinriktad experimentverksamhel måste enligl min mening ses som en föriängningav forsknings- och utvecklingsarbetet inom energiområdet som ligger inom BFR:sverksamhetsområde. Jag förordar därför all BFR anförtros ansvaret för dennaverksamhet. Delta får emellertid inte medföra att utrymmet för andra viktigaprojekt som bedrivs i BFR:s regi beskärs. Medel bör därför ställas tillförfogande för den forskningsinriktade experiment verksamheten. Den forskningsinriktadeexperimentverksamheien skall avse projekt som har intresse då del gäller auvidga kunskapen om pä vilket sätl en god 1976/77:107 46 energihushållningi byggnader bäst uppnås eller om projektet i övrigt ger ny kunskap i fråga omenergihushållning i byggnader. Det kan gälla att i full skala pröva exempelvisnya installationssystem, nya hustyper, installationer med anslutning lill nyaenergikällor och/eller ny byggnadsteknik. Experimentverksamheien bör omfalla allatyper av hus och avse såväl nybyggnads- som ombyggnadsprojekt. Genomteoretiska studier eller genom annat utvecklingsarbete bör lösningarna ha visatsig vara intressanta för vidare studier genom fullskaleförsök. Syftet medstödet bör vara au skapa förutsättningar för en forskningsinriktad experimentverksamhelsom ger sådan kunskap om energihushållning i byggnader att den kan ha godmöjlighet att få en mer allmän tillämpning inom den närmaste tioårsperioden.Syftet bör även vara all ge förutsättningar för en praktisk utvärdering avlångsiktiga utvecklingsprojekt med stor besparingspotential. Industriellutveckling eller laboratoriemässig prövning av komponenter eller delsystem bördäremot inte omfattas av dessa stödåtgärder. Detär enligt min mening naiuriigt all byggnadskostnaderna för experimentbyggnaderkan komma att överstiga de kostnader som kan vara faslighelsekonomisktförsvarbara. Den del av byggnadskoslnaden, som sålunda ligger över ellacceptabelt pantvärde, låne- och bidragsunderiag inom energisparstödets ram,eller annat normall värde för byggnaden behöver därför finansieras på annatsätt. Del innebär, annoriunda uttryckt, att kostnader som överstiger vad som ärfaslighelsekonomiskt försvarbart för en byggnad med motsvarande funktion och sloriekbör läckas genom all särskilda medel ställs lill byggherrens förfogande.Särskilda medel bör också ställas till dennes förfogande i de fall dä byggnadeni experimentsyfie har fått en så speciell karaktär all den inte kan finansierasinom ramen för gängse värderingsmetoder. Dessa särskilda medel avser såledesatt täcka den del av byggnadskoslnaden som är motiverad från experimentsynpunki. Stödetför experimentbeiingade byggnadskoslnader bör utgå i form av ränte- och amorleringsfrialån. Frågan om betalning eller avskrivning av lånen bör prövas senast efter 10är. Villkor för omprövning av lånen anges i samband med att slödel beviljas. Omkostnader uppstår, exempelvis i samband med att de experimentella delarna avbyggnaden måste ersättas med byggnadsdelar av konventionell typ, bör deltaregleras vid omprövningen av åierbeialningsskyldigheien av de av mig förordadesärskilda lånen. Stöd lill förberedelser t. ex. i form av studier avalternativa lösningar och planering av experimenten samt till mätutrustning,mätning, utvärdering och information m. m. bör utgå från fonden förbyggnadsforskning. Jagvill i sammanhanget siryka under au bostadsslyrelsen även fortsäli-ningsvis,inom ramen för sina bemyndiganden, bör stödja sådana extra insatser för energibesparandeåtgärder som bedöms vara faslighelsekonomiskt motiverade. Jagövergår nu lill all behandla vissa administrativa frågor. Prop.1976/77:107 47 TillBFR bör enligt min mening knytas en prövningsnämnd med uppgifter all behandlafrågor om stöd till projekt där experimentbyggande ingår som ett led i den energiinrikladeforskningsverksamheten. bör förutom alt medverka i beredningenav ärenden inför BFR:s beslut även fungera som ett samordningsorgan Vör berördamyndigheter. Som exempel kan nämnas dels statens planverk som har att i erforderligafall pröva projektet i relation lill gällande föreskrifter i svensk byggnormsamt ta ställning till under vilka förutsällningar avvikelser från normernakan godtas i experimenlsyfte, dels bostadsslyrelsen och andra myndigheter somhar all bevilja lån och energisparstöd. Nämnden bör även fungera som serviceorganför de anslagssökande. Beslut i ärenden rörande den forskningsinriktadeexperimentverksamheten bör enligt min mening fattas av bygg-forskningsrådei.Rådet bör vara oförhindrat att delegera beslutanderätten rörandeexperimentprojekt lill prövningsnämnden. Enligtmin mening bör regeringen ange de myndigheter som skall vara representerade iprövningsnämnden och utse övriga ledamöter i nämnden. Prövningsnämndensordförande bör beredas plats i BRF. Härvid måste antalet ledamöter i rådetutökas med en. I detta sammanhang vill jag erinra om att tidigare ändringar i BRF.sledamotsatila) har underställts prövning. Frågor av detta slagligger emellertid inom det område där regering kan bestämma ensam. Ändringar i BRF:sledamotsantal bör därför fortsättningsvis inte anmälas särskilt för riksdagen.Även i örivt ankommer det på regeringen all besluta om de administrativaformerna för verksamheten. Jagövergår nu till au behandla finansieringen av den forskningsinriktade experimentverksamhet. Somjag redovisade i prop. 1976/77 (bil. 16 s. 56) kommer BFR i samband med sinanslagsframställning för budgelårel 1978/79 att presentera en läng-siktsplanför sin forskningsverksamhet. I det sammanhanget blir det nödvändigt all seöver BFR:s totala finansieringsbehov och överväga om byggforskningsavgiften i sinnuvarande form även fortsättningsvis skall utgöra den huvudsakliga grunden förrådets finansiering. Jag är därför inte nu beredd att la ställning till eneventuell höjning av byggforskningsavgifien eller lill annan form avförstärkning av fonden för byggnadsforskning. Jag bedömer emellertid detomedelbara behovet au förslärka BFR:s resurser för denna verksamhet som såstort att frågan inte kan anstå till dess en total översyn av finansieringenkan ske i samband med all rådets lång-siklsplan och formerna för finansieringav den prövas. Behovetav medel för den forskningsinriktade experimentverksamheien är emellertid svårtatt förutse. Bland annat måste experimenlbyggandet ses i relation lill övrigverksamhet inom energiområdet. Regeringen har uppdragit åt delegationen förenergiforskning all la fram underiag för planering av forskning ochutvecklingsarbete inom energiområdet i ett långsiktigt perspektiv. Förtreårsperioden /79 - 1980/81 skall delegationen redovisa 1976/77:107 48 Underlag tas fram i samråd med de programansvariga organen.BFR är programansvarigl för de här aktuella byggnadsfrågorna. Eftersamråd med statsrådet vill jag anföra följande. Det forskningsinriktadeexperimenlbyggandet kommer att kräva stora resursinsatser under de närmasteåren. Erfarenheten visar emellertid alt det tar en viss lid innan nya projektkan komma i gång. Under /78 kan verksamheten därför inte bli likaomfattande som under de därpå följande åren. Kostnaderna kommer främst att avseplanering av nya projekt saml byggande av de projekt som hunnit långt iplaneringen. Jag räknar preliminärt med att behovet av medel för planering ochuppföljning av ex-perimenibyggnadsprojeklen /78 kommer altfordra ett tillskott till fonden för byggnadsforskning av storieksordningen 10milj. Behovet av medel för planering och uppföljning av de experimenlbygg-nadsprojeklsom jag här har förordat kan inte nu uppskattas närmare. Bl.,a. genom detprogramarbete som pågår vid BFR till grund för dels rådels egen kommandetreårsplan, dels del fortsatta energiforskningsprogrammei, räknar jag med attett mer preciserat underiag kan komma fram. Slutlig ställning kan därför intenu las lill storieken av det resursiillskoll som kan komma att behövas eller lillhur del skall finansieras.