prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — lingenmedfört att exportförväntningarna successivt tonals ned jämfört medbedömningarna så sent som . För råvarorna väntas nu enuppgång med . Framför allt väntas exporten av järnmalm och pappersmassaöka betydligt från den mycket låga nivån 1976. Bland färdigvarorna väntas bl.a. en fortsatt betydande ökning av pappersexporten. Importen väntas stiga med en procentenhetmindre än exporten. Priserna på importvarorna väntas öka något snabbare änexportvarupriserna. Med denna utveckling av utrikeshandeln skulle handelsbalansenfortsätta att försämras något och uppvisa ett underskott på ca 2,7 miljarderkr. Sjöfartsnettot som till följd av svårigheterna försvensk rederinäring legat på en låg nivå under både 1975 och 1976 väntas i årförbättras endast obetydligt. Turistnettot försämras ytterligare ochtransfereringarna väntas ge ett ökande underskott på . Detta ären försämring med . Förutom den fortsatta ökningenav u-landsbiståndet förklaras försämringen för transfereringsnettot av räntebetalningarnapå den ökade utiändska upplåningen. Bytesbalansen väntai; sålunda uppvisa ettunderskott på . Detta innebär en försämring påytterligare . I sin regeringsförklaring inför den 8oktober 1976 erinrade den nya regeringen om att det svenska näringsUvetsinternationella konkurrenskraft försvagats, att; inflationen ligger kvar på enoacceptabelt hög nivå samt att handels- och bytesbalansen inte förbättrats pådet sätt som tidigare förutsetts. Industriproduktionen utvecklas svagt. Regeringenkonstaterade att svensk ekonomi står inför svåia problem. En avgörandeuppgift är att skapa balans i samhällsekonomin och attstärka vår konkurrenskraft. Detta är framhölls med skärpa en grundläggandeförutsättning för att förverkliga en målmedveten reformpolitik och för atttrygga sysselsättning och framsteg. De förflutna månaderna har bekräftat lägets allvar.Det svenska näringsUvets stmktur- och konkurrensproblem har bUvit aUtmerframträdande. och branscher brottas med stora svårigheter.Viktiga delar av vårt näringsUv befinner sig i kris. SärskUt påfallande ärproblemen inom stål-, varvs- och tekoindustrin. StatUga insatser har i mångafaU måst sättas in för att förhindra omedelbara sysselsättningssvårigheter.Fortsatta samhäUeUga åtgärder framstår som nödvändiga för att tryggasysselsättningen. Kartong:Rättelsen avser s. 34 andra, stycket, andra meningen. Prop.1976/77:100 Bilagal Finansplanen 32 De problem som kommit till klart uttryck underdessa höstmånader är tiU stor del en följd av tendenser under en längre period.När den internationeUa konjunkturutvecklingens styrka avtog ochkostnadsbelast-ningen i det svenska näringslivet kom att väsentligt överstigaandra länders, utlöstes svårigheter som det nu ankommer på den nya regeringenatt bemästra. Kostnadsutvecklingen har tvingat industrin att ta ut priser, somlett tiU att den förlorat andelar både i den internationella handeln och påhemmamarknaden. Den internationella sjöfartens tonnageöverskottpressar de svenska rederiernas lönsamhet och minskar valutamkomsterna frånsjöfarten. Bristen på nya fartygsbeställningar har tvingat varvsindustrin tillhårda nedskärningar i och i andra länder. Fartygsexporten som uppgicktill . väntas minska drastiskt . AvsättningsmöjligheternafÖr de svenska handelsstålverken har försämrats avsevärt bl. a. tiU följd avefterfrågebortfaUet från varven. Inom svensk specialstålindustri krävs enlångtgående strukturomvandling för att företagen skall kunna klara deninternationella konkurrensen. Stora delar av svensk textil- ochkonfektionsindustri har likaledes svårt att hävda sig vid nuvarandekostnadsläge. Järnmalmsgmvorna möter en hård konkurrens. För attkompensera exportbortfallet från industrier med långsiktiga svårigheter måsteexporten från andra industrier växa desto mer. Det är en viktig uppgift attskapa förutsättningar för detta. Industrinsförsvagade konkurrenskraft på både den internationella marknaden och här hemmahar starkt försämrat balansen mellan export och import. HärtUl har ocksåbidragit de insatser som gjorts för att stimulera den uihemska efterfrågan iavvaktan på den uppgång i den internationella konjunkturen som tycks hadelvis ebbat ut. finansplan förutsågs en förbättring avhandelsbalansen jämfört med på ca 4 mUjarder kr. Underskottet ibytesbalansen förutsågs komma att minska med ca 2,5 mUjarder kr. UtveckUngenhar blivit en annan. Handelsbalansens underskott bUr ungefär likastort som 1975 och underskottet i bytesbalansen ökar med ca 2 mUjarder kr. tUl8,7 mUjarder kr. EiUghethar rått om att håUa uppe tiUväxten i den inhemska efterfrågan under den djupainternationella lågkonjunkturen för att klara sysselsättningen. Jag vill dockunderstryka att den snabba svenska kostnadsutvecklingen inte kan ses som ennödvändig konsekvens av denna poUtik. En långsammare kostnadsutveckling tordeha lett tiU att efterfrågan på den svenska exportindustrins och denimportkonkurrerande hemmamarknadsindustrins produkter skuUe ha varit högre,produktionsnedgången lägre och möjligheterna att ge sysselsättning imotsvarande grad större. Arbetslösheteni är internationeUt sett låg. Prop.1976/77: 100 Bilaga 1 Finansplanen 33 intebortse från att det skett en betydande nedgång i industrisysselsätt-uingenunder det gångna året som troUgen kommer att fortsätta även . Sysselsättningenhar kunnat hävdas endast genom en expansion av den inhemskakonsumtionsefterfrågan och genom ökade insatser av arbetsmarknadspoUtisk natur. Vid valet mellan olika ekonomisk-politiska åtgärdermöter två perspektiv ett kortsiktigt och ett långsiktigt. Dessa perspektivgår inte alltid att förena. Det som för dagen ter sig nödvändigt, kanlångsUctigt framstå som mindre önskvärt. Detta gäller inte minst den situationsom vi befinner oss i. Målen för svensk poUtik och därom torde rådabred enighet är och förblir full sysselsättning, stabUt penningvärde, snabbekonomisk tUlväxt, jämnare inkomstfördelning, regional balans och jämvikt ivåra utrikes betalningar. Problemet är att finna den rätta avvägningen mellandessa mål . Denekonomiska poUtiken måste i nuvarande läge bygga på uthållighet. Genom attupprätthåUa tillväxten i den inhemska efterfrågan är det möjligt att bibehåUasysselsättningen och mmska påfrestningarna på industrin. Syftet är liksomtidigare att söka överbrygga den svaga internationeUa efterfrågan i avvaktanpå en mer markerad internationell konjunktumppgång. I ett senare skede måsteden inhemska efterfrågan hållas tUlbaka för att ge utrymme för tUlväxt genomökad export. kommer likväl att uppvisa ett fortsatt betydandeunderskott i bytesbalansen även . och 1979 bör det dockfinnas förutsättningar för en förbättring av den yttre balansen fömtsatt enrelativt god intemationeU konjunkturuppgång. I så fall kan en stramareekonomisk politik bli aktuell. Arbete åt alla är ett självklart mål för den nyaregeringen. Hög arbetslöshet innebär ett oacceptabelt slöseri med mänskligaresurser. Att förlora sitt arbete och att inte kunna få något nytt är förflertalet människor en personlig tragedi. Betydande arbetsmarknadspoUtiskainsatser kommer att göras i enlighet med desysselsätt-ningspoUtiska ambitionerna. Regeringen fattade i slutet av förraåret beslut om fortsatt lagerstöd för att förhindra en alltför snabb lageravvecklingmed negativa konsekvenser för sysselsättningen. Jag vill emellertid framhålla, att expansionen inomden offentliga sektorn och den privata konsumtionen i längden inte kan fortgåi samma takt som , för såvitt inte en betydande tillväxtav våra gemensamma resurser kan åstadkommas. För att kunna återställa balanseni de utrikes betalningarna krävs ökade industriinvesteringar, ökadindustriproduktion och ökad industrisysselsättning. Underskottet ibytesbalansen kan befaras komma att uppgå tiU drygt 11 mUjarder kr.Det är en tvingande nödvändighet att den ekonomiska politiken inriktas på attredan under 1978 reducera underskottet. kan inte fortsätta att levaöver sina tUlgångar och bygga sin standard på utländska lån. Prop.1976/77:100 Bilagal Finansplanen 34 Den kostnadsutveckling som medverkat tilluppkomsten av dagens ekonomiska problem måste brytas. Utgången av pågåendeavtalsförhandlingar får härvidlag stor betydelse. Ett gemensamt samhäUsansvaråligger arbetsmarknadens parter. har beslutat om en provisoriskskatteomläggning i syfte att underlätta årets avtalsrörelse genom attmöjUggöra en förbättring av medborgarnas inkomster efter skatt inom ramen förmåttfulla bruttolöneökningar. Strävan att hålla tillbaka kostnadsutvecklingenhar också kommit tUI uttryck i att den socialförsäkringsavgiftshöjning somsammanhänger med skatteomläggningen begränsats tUl . Jag vUl understi7kaatt ansvaret för att dämpa kostnadsökningarna gäller inte bara löntagarna utani lika hög grad företagen. Tillräckliga industriinvesteringar är en avförutsättningarna för att skall kunna hävda sig i den internationeUakonkurrensen och för att balansen i våra utrikes betalningar skall kunna återstäUas.Regeringen kommer därför att besluta om en förlängning avinvesterings-fondfrisläppen och föreslå en förlängning av rätten attutnyttja investeringsavdrag och investeringsbidrag. Jag räknar med attindustrins investeringar skall kunna öka något även . Med hänsyn till de betydande belopp som Sverigemåste låna utomlands StäUer det sig naturligt att svenska staten svararför en stor del av upplåningen. Trots detta måste det svenska näringsUvet ta påsig sin del av den internationella upplåningen. Detta förutsätter en fortsattstram kredilpolitik. Inom ramen för denna måste dock industrins investeringarges företräde. Vidutarbetandet av årets budget har i många hänseenden bundenhet förelegat pågrand av tidigare åtaganden eUer beslut. Regeringen har emeUertid också settsom angeläget att fortsätta reformarbetet på områden som är av särskildbetydelse för välfärden. Sålunda utbyggs stödet till folkpensionärer ochbarnfamiljer. Åtgärder vidtas för förbättrad arbetsmUjö och förstärktarbetarskydd. Vårt lands internationeUa ansvar fömtsätter en planenlig höjningav våra insatser för . I överensstämmelse med regeringsförklaringensförsäkran om att alliansfria poUtUc måste tryggas genom ett starktförsvar har regeringen utgått från att innehåUet försvarsbeslutgaranteras. Likaså måste i överensstämmelse med regeringsförklaringensuttalanden den enskUdes trygghet tiU liv och egendom förstärkas. Budgeteninrymmer medel för ökade resurser åt polisen och en förbättrad kriminalvård.Sverige befiimer sig i ett bekymmersamt ekonomiskt läge. Den uppgång i deninternationella konjunkturen på vilken vi tidigare stäUt våra förhoppningar harpåtagligt försenats och försvagats. Utsikterna för är osäkra. Vimåste satsa på bevarad sysselsättnmg som vi inriktar den långsiktigapoUtiken på att bringa ned vårt aUt för höga kostnadsläge och att återge vårtland en sund och balanserad ekonomi. Prop.1976/77:100 Bilagal Finansplanen 35 Jag är övertygad om att våra problem kan lösas. Påsikt är förutsättningar goda. Vi har rika naturliga resurser.Initiativkraft, hög teknisk skicklighet och samarbetsanda präglar vår nation. Isamförstånd och i medvetande om lägets aUvar torde olika grupper inom värt samhällevara beredda att solidariskt medverka tiU att lägga en fast grund för enåterställd samhällsekonomi. Prop.1976/77:100 Bilaga 1 Finansplanen 36 Allmännapensionsfondens fjärde fondstyrelse har vid utgången av 1976 slutfört sitttredje verksamhetsår. har efter beslut av det beloppsom står till förfogande för fjärde fondstyrelsens placeringsverksamhet höjtsmed 500 milj. kr. 1975/76: 100 bil. 1 och 108, NU 34,rskr 174). I enUghet med beslut skall en årlig redovisning av fjärdefondstyrelsens placeringar och övriga verksamhet lämnas tUl (NU1974: 37, rskr 253). För verksamhetsåren 1974 och 1975 har en sådan redovisninglämnats i den reviderade finansplanen (prop. 1975: 100 och1975/76: 150). har emellertid framfört önskemål om att regeringensöker finna en form för att lämna redovisningen till tidigare än iden reviderade finansplanen (NU 1975: 33, rskr 246 och NU 1975/76; 74, rskr417). Den begärda redovisningen bör lämnas i skrivelse tUl så snartsom fondstyrelsen i enUghet med 24 § reglementet (1959: 293) angående AUmännapensionsfondens förvaltning överlämnat förvaltnings- ochrevisionsberättelserna till regeringen. För inkomhandlingen tUl regeringen . TillregeringsprotokoUet i detta ärende bör fogas såsom Bilaga 1: Preliminär nationalbudgetför . Med hänvisning till vad jag nu har anförthemsläller jag att regeringen föreslår att godkänna de allmänna riktlinjer för den ekonomiskapolitiken som jag har förordat i det föregående. 1976/77:100 Bilagal Finansplanen 37 Bruttonationalproduktensutveckling i vissa länder 19741977 4 Finansiellt sparande i denoffentiiga sektorn 19741977 20 1976/77:100 Bilagal Finansplanen Bil. Den preliminära nationalbudgeten somhärmed läggs fram är utarbetad inom ekonomidepartementet ochkonjunkturinstitutet. Nationalbudgeten bygger på material som erhållits frånfackdepartement och olika verk och institutioner. Vidare har utredningsrådethörts. Dess ledamöter bär dock ej något ansvar för nalionalbudgetens utformningoch bedömningar. Nationalbudgeten består av två delar. I den förstadelen, kapitel 1, sammanfattar ekonomidepartementet det ekonomiska läget ochkonjunkturutsikterna. Den andra delen, kapitel 29, behandlar utvecklingeninom olika områden mera i detalj. Kapitlen3 Utrikeshandeln, 6 De enskilda konsumenternas ekonomi, 7 Investeringarna och 9Kreditmarknaden har sammanställts inom . Institutet haräven sammanstäUt avsnitten om gruvor, mineralbrott och tillverkningsindustrisamt skogsbruk i kapitel 4. Av ett bihang som följer efter kapitel 9 framgåräven i tablåform vUka kapitel och avsnitt som sammanställts inomekonomidepartementet resp. . Vidare redovisas prognostalför olika delsektorer enligt ekonomidepartementets och konjunkturinstitutetsbedömningar. Ansvaret för bedömningen av ekonomi 1977vilar på ekonomidepartementet där arbetet med nationalbudgeten letts avstatssekreterare . 1 saml 100. 1976/77:100 Bilagal Finansplanen 1.1Konjunktnrutvecklittg ocb ekonomisk politik . När den internationella konjunkturen vände nedåtmot slutet av 1973 och början av 1974 var den svenska ekonomin stadd i starktillväxt. Trots oljekrisen och de mera omedelbara negativa effekterna därav påefterfrågan fortsatte produktionen i att växa starkt. Denna utvecklingpågick in på 1975, varefter tillväxttakten successivt avtagit. ökade dentotala produktionen i vårt land med och tillväxten blev bara någotstörre, eUer , 1976. Utvecklingen i andra industriländer var under dessa årganska annorlunda. Konjunktiirned-gången 1974 och 1975 visade siginternationellt bli den djupaste , med fallande produktionöch starkt stegrad arbetslöshet. dämpades inflationstaktenförhållandevis långsamt. Den annorlunda utvecklingen i under dessaår beror sannolikt till stor del på den fasförskjutning som sedvanligt funnitsmellan vår ekonomi och den industriella omvärlden. En viktig roll har emellertidden ekonomiska politiken också "spélat. Medan flertalet övriga OECD-länderi början av 1974 i allmänhet - på grund av rädslan för tilltagande inflationoch stora underskott i utrikeshandeln i stort sett accepterade de depressivaeffekterna av de kraftiga oljeprishöjningarna vidtogs stimulansåtgärder iSverige. Ölikheterna i politikuppläggning accentuerade och vidgade skillnadernai utvecklingen för produktion och sysselsättning. Avsikten med att föra enstimulanspolitik i var att därigenom söka överbrygga den internationellalågkonjunkturen. FörestäUningen var att den utländska efterfrågan rimligenborde ta ordentlig fart . Då skulle kunna "haka på"och få kraftiga exportökningar som den inhemska efterfrågetUIväxtenefter hand kunde håUas tillbaka. Genom en sådan tänkt utjämning av effekternapå vår ekonomi av konjunktursvängningarna i omvärlden skulle sysselsättningenhela tiden kunna hållas på en hög och jämn nivå, utan att för den skull geupphov till extra prisstegringsimpulser. Den faktiska utvecklingen i och1976 har i vissa avseenden gett det åsyftade resultatet. Sålunda harsysselsättningen ökat kraftigt och arbetslösheten har varit mycket låg. 1 Ekonomidepartemetet ansvarar för desammanfattande bedömningarna i detta kapitel. 1 vissa avseenden skiljer sigprognoserna här från , så som de redovisas i de olikaspecialkapitlen. Skillnaderna redovisas i avsnitt 1.2. Bil.1 Preliminär nationalbudget 3 konjunkturenhar inte riktigt följt det mönster som var förutsett. Lågkonjunkturen blev,internati_oneUt.både djupareoch mera omfattande än väntat. När vändningen uppåt kom i Förentastaterna och sedan successivt l.allt fler.länder var det från en mycket nedpressadaktivitetsnivå. Men rf arten uppåt blev å andra sidan snabb, fram tiU ungefärandra kvartalet 1976. VäsentUgt för den uppdrivna takten i såväl nedgångensslutfas som.uppgångens inledande år var lagercykelns stora effekter. Närframåt lagerinvesteringarna internationellt kom in i ettlugnare skede visade det sig att den slutliga efterfrågan, konsumtion ochinvesteringar, inte var tillräcklig att ta över och svara för én Uka starkpådrivande kraft på produktionen som lagerpåfyUnaden hade gjort under börjanav året. Kapaciteten i industrin var fortfarande lågt utnyttjad ochinvesteringsefterfrågän svag, även i de länder som ledde konjunktumppgången. a. dessa skäl kom den internationella konjunkturen att visa en ganska mattbild . Som en följd av att de internationeUaproduktionsuppgångarna saktade av betydligt under loppet av 1976 har inte denutiändska efterfrågan visat den expansionskraft som den svenskaekonomisk-politiska strategin förutsatte. Därtill kom att förlorademarknadsandelar som följd av ett högt kostnadsläge. Exporten frän Sverigeminskade kraftigt och ökningen i97é frän en mycket lägre nivå änväntat blev svag. Efterfrågan från utiandet har ännu:inte blivit tillräckUgtstark för att möjliggöra en avtrappning av den inhemska efterfrågetUIväxten vidbibehållen hög sysselsättningsnivå. En effekt härav är att underskottet påbytesbalansen successivt blivit allt större. Detta kan betraktas som ökade"kostnader" för, den förda ekonomiska politiken och ett resultat ayatt .den internationella återhämtningen blivit så utdragen och långsam. Avgörande för utvecklingen' i under 1977blir den fortsatta internationella konjunkturutvecklingen. Denna avgör också ifaU en växling nu kan ske från inhemsk till utländsk efterfrågan som huvud saklig produktionspädriyande kraft. Som huvudalternativ för prognosen för den internationeUa; konjunkturen har här valts en väg som innebär en fortsatt, men långsam uppgång i . Totalt väntas en ökning på 1977 för bruttonationalprodukten i OECD-området, med en något snabbare uppgång i och , en expan sion på i och något långsammare tillväxt i allmänhet i övriga . Det bör understrykas att de inte alltför obetydliga tUlväxttalen för flera länder mellan helåren 1976. och 1977 ändå innebär en ganska långsam utyecklingsväg under loppet av detta år. Dentillväxtbefrämjande komponenten väntas i första hand bli den privatakonsumtionen. ,,och Förbundsre-; Prop.1976/77:100 Bilaga 1 Finansplanen 4 Tabell1:1 Bruttonationalprodukt, bytesbalans och konsumentpriser 1976-1977 i vissaOECD-länder produkt' Årlig procen- tuell förändring 1976 1977 -1 1/4 3,54,5 5,56,5 3 3/4 -3 3/4 -3 1/4 -1 1/4 -2 3/4 3,54,5 -3,5 2,53,5 -1/4 -1/4 -13/4 -1,5 3,5-4,5 2,53,5 2 3/4 -3 1/2 -2 3/4 -2,7' 4 1/4 3,54,5 -23,0 -18,5 'Ekonomidepartementets prognoser. '- prognosjr . Källor:OECD och nationell statistik. publikenTyskland väntas dessutom en hygglig investeringsuppgång. Särskilt tydliga ochomfattande indikationer att en sådan utveckling är att vänta har dock ännu intekommit fram. I kan den kvantitativa orderingångentolkas förhållandevis optunistiskt, särskilt för investeringsvaror. Samtidigtföreligger även här tveksamheter i form av negativa attityder i företagen vadgäller investeringsbenägenheten, såsom den mätts i olikabarometerundersökningar. Utvecklingen av investeringsefterfrågan iFörbundsrepubliken är självfallet av stort intresse för oss och även förVästeuropa i övrigt. AUmänt bromsande på investeringsbenägenheten i de flestaländer verkar det låga kapacitetsutnyttjandet. Prognoser är alltid mer eller mindre osäkra.Konjunkturen utomlands kan komma att förstärkas snabbare, särskilt från slutetav . Det kan emellertid också finnas skäl att varna för att den internationellabUden kan bli något mörkare än enligt de bedömningar som har gjorts i dettasammanhang. har sålunda i vissa avseenden en något merapessimistisk bedömning i sin utkomna decemberrapport. Frånsett bristenpå konjunkturindikatorer som klart Bil.1 Preliminär nationalbudget .5 pekarhän mot en förnyad acceleration i uppgången kan man framhålla några särskildaomständigheter. Den ekonomiska politiken har i flertalet länder orienterats irestriktiv riktning . Med utgångspunkt från den ekonomisk-politiskafilosofi som framför allt de större industriländerna har finns det inte skälatt anta någon mera väsentlig omläggning under den allra närmaste tiden.Möjligen kan begränsade stimulansåtgärder bli aktuella i ochFörbundsrepubliken . Spridningseffekterna av sådana åtgärder reducerasemeUertid av effekterna av de höjda oljepriserna. Sannolikt kommer de flestaländer inte att vidta de justeringar i sin ekonomiska politik som i och för sigskulle fordras för att åstadkomma en mera betydande uppgång i de realaefterfrågenivåerna. Många länder anser sig säkert just av bytesbalansskäl inte ha det ekonomisk-politiska manöverutrymme som fordras för sådana åtgärder.Fortfarande är "avståndet" mellan överskottsländer ochunderskottsländer mycket stort. och FörbundsrepublikenTyskland beräknas ha ungefärlig jämvikt i bytesbalansen 1977, medan några avde större länderna men också många av de små industriländerna väntas fåfortsatt mycket stora underskott. Utformningen av den ekonomiska politiken iindustriländerna är allmänt restriktiv inte bara av bytesbalansskäl utan ocksåav rädsla för en fömyad intemationell prisstegringsvåg. förefalleremellertid utsikterna vara goda för en förhållandevis lugn prisutveckling.Råvarupriserna har legat relativt stilla , delvis på grundav den avmattade internationella konjunkturen, delvis som en följd avbromsverkan från mycket stora ;buffertlager för vissa internationellastapelvaror. Andra omständigheter som tyder på lägre prisstegringar är delsfortsatt löneökningar i många länder, ibland kombinerade medinkomstpolitiska uppgörelser, dels de stora produktivitetsvinster som gör siggällande i denna fas av konjunkturuppgången. Utvecklingen i industriländemas ekonomier underdetta år kommer alltså enligt den här redovisade prognosen för den utiändskakonjunkturen och efterfrågan inte att bli tUlräckligt kraftig och snabb föratt möjliggöra några stora svenska exportframgångar. Även har därförden ekonomiska politiken, såsom närmare har redovisats i finansplanen,inriktats på ett fortsatt stöd för den inhemska efterfrågan. När den internationella konjunkturen nådde envändpunkt visade sig återverkningarna även påden svenska exporten. Orderingången till svensk industri från exportmarknadenbörjade stiga omkring /76. 1975 blev emellertid det svagasteexportåret på länge med en volymminskning på . Underförsta förbättrades exportläget. Orderingången ökade, främst påråvarusidan;. Volymmässigt medförde detta en export-. ökning med 6 å ijämförelse med bottennivån under andra halv- Prop.1976/77:100 Bilaga 1 Finansplanen 6 förbättrades även orderingången från hemmamarknaden. Utvecklingen under den första delen av 1976 gavanledning till en ökad optimism. I den reviderade nationalbudgeten våren 1976uppjusterades exportprognosen till en ökning på . Vändningen upp urvågdalen blev dock inte så stor att toppnivån från tredje kvartalet 1974 kundeuppnås . Den tidigare nämnda "pausen" i den inter-.nationella konjunkturuppgången drabbade nämligen också den svenskaexportefterfrågan. Enligt preliminära resultat från konjunkturinstitutetsbarometerundersökning inom industrin försämradesindustrikonjunkturen ytterligare .