prop · G00359 · 1976-12-31 00:00:00 — Även om reaktionerna således är positiva tillförslagen i dess helhet eller till väsentliga delar av förslagen har många remissinstanseri vissa avseenden intagit starkl avvikande ståndpunkter eller kommit medkompletterande förslag, vilket ger en splittrad bild av remissopinionen. () beklagar att ulredningen genom sina direktiv har varit bunden till demål för utbildningen som uppställde vid inrättandet avjournalisthögskoloma och finner att en mera förutsättningslös prövning hade varitönskvärd. vid i anför liknandesynpunkler och finner att denna bundenhet har medfört att ulredningens förslagpräglas av slutenhet mot andra utbildningsformer och av centralisering tilljournalisthögskolorna. () anser det svårl all bedömaförslagens relevans då utredningen enligt verkets mening i flera fall intetUlräckligt har analyserat de enkätsvar som förslagen i hög grad bygger samt Tidningarnas utbildningsnämndanför kritiska synpunkter på urvalet i utredningens avnämarenkät. Några remissinstanser harberört frägan om journalistens roll. Samhällsvetenskapliga fakultetens iUppsala utbildningsnämnd beklagar att utredningen inte tar ställning tillvilken roll journalisthögskolorna i första hand all utbilda sina studerandeför och betonar för egen del journahstens roll som opinionsbUdare. och framhåller att det torde vara svårt att utgå från en entydigprofessionell ideologi i utbildningssammanhang p, g, a, specialisering påvissa områden vilket fömtsätter annan yrkesbas än den joumalistiska samt behovav en bred rekrytering till yrket. anser att denallmänna formuleringen av journalistutbildningens mål inte fär innebära att manvid journalisthögskolorna försummar pre- 1976/77: 59 166 sentalionenav informationen i ord och bUd. Därför bör enhgt nämnden utbildningen Vidjournalisthögskolorna få en sådan utformning och etl sådant innehåll atlhögskolorna blir en lämplig och naturlig utbildnings-väg såväl för skrivanderedaktionella medarbetare som för fotografer. Liknande synpunkter framförs avSÖ. Närdet gäller utvärderingen av den nuvarande utbildningen gerremissinstansernas svar i huvudsak slöd ål ulredningens uppfattning om vissabrister i utbildningen vad avser samhällskunskap. Några av dem anför kritiskasynpunkler på sättet att göra utvärderingen och på de slutsatser utredningendragit. Således beklagar styrelsen för i samlhistorisk-filosofiska och språkvetenskapliga sektionernas i Göteborgutbildningsnämnder atl ulredningens bedömning och förslag endasl speglaravnämares och elevers syn på utbildningen. Utbildningsnämnderna menar altnågon form av organiserad kontakt med objekten för journalistemas verksamhet,t. ex. tidningsläsarna, hade kunnat ge beaktansvärda synpunkter. Styrelsenerinrar om att förordningen för journalisthögskolorna anger som högskolomasuppgift att bl. a. främja utvecklingen på journalistikens område. Detlainnefattar enligt styrelsens tolkning den mediepolitiska uppgift som vilar påjoumalislhögskoloma. I målformuleringarna för joumalistuthildningen liggerenligt styrelsen inte bara en önskan att tillgodose avnämar- och elevintressen. De återspeglar också övertygelsen att bättre utbildadejournalister är en förutsättning för bättre information. Styrelsen finner detsvårt att belysa entydigt i vad mån högskolorna har lyckats med denna del av sittupjxlrag men menar att värderingen av högskolornas verksamhet blir alltför snävom denna aspekt förbigås. finner det angivnautbildningsmålet adekvat men anser del nödvändigt att utbildningen väsentligtförbättras om målet skall kunna förverkligas. Historisk-filosofiska sektionensi anser att brislen på jämförelser mellanjoumalisthögskoleutbildade och den kategori som kommit till de aktuella yrkenautan speciellt yrkesinriktade studier skapar en genomgående oklarhet. Någraremissinstanser berör i sina svar frågan om allmänhetens förtroende förjournalisterna. Således vill matematisk-naturvetenskapliga fakultetens iStockholm utbildningsnämnd peka på det material i enkätundersökningen somberör den s. k. förtroendeklyftan. Nämnden finner det anmärkningsvärt att enkvaUficerad majoritet av såväl journalister och journalislklubbar som förelaganser att allmänhelen hyser bristande förtroende för massmedier. Nämndenframhåller att journalistutbildningens främsta målsättning rimligtvis måstevara att utbilda joumalister för vilka allmänheten hyser förtroende. uppenbart att delta ej kan ske om inte journalister harbättre kunskaper inom det eller de ämnesområden vederbörande har Prop.1976/77: 59 167 Nämnden finner del egendomligt mot bakgrundav enkätsvaren att utredningens förslag mynnar ut i ett förslag med entermins förlängd ulbildning där den utökade tiden hell föreslås bli ägnad åt ensamhällsorienterande grundkurs. anser att bristen iutbildningen och därmed orsaken lill förtroendeklyftan snarare är alt hänföratill journalistens otillfredsställande kunskaper då det gäller faktiskaförhållanden inom olika områden och främsl i forskningsfrågor. () behandlar journalislutbildningen ur folk-rörelsesynpunkl ochfinner all nyexaminerade journalister haft svårigheter all tillfredsställandebevaka och följa folkrörelsefrågor. FöreningenSvensk fackpress konstaterar beträffande såväl den nuvarande som den framlidaulbildningen sådan den har skisserats i ulredningen alt fackpressen hänvisatslill en mycket undanskymd roll trots de speciella problem som den har i sambandmed sin produktion. Utredningensförslag i fråga om särskild behörighel har i flertalet fall där frågan berörtsfått positiva omdömen av remissinstanserna. Således tillstyrker bl. a.styrelsen för i , SÖ, , rektorsämbetet vid universUetet i och TCO förslagel.I några remissvar, bl. a, från ,framhålls att om de särskilda behörighetskraven skärps enligt utredningensförslag, det är angeläget att antagningsmyndigheten får möjlighet till dispenser.Samarbelsnämnden anser alt behörighetskraven även i fortsältningen börbegränsas så alt rekryteringen till utbildningen i fortsättningen får sammabredd som . Matematisk-naturvetenskapliga fakulteten i och dessutbildningsnämnd anser mot bakgrund av behovet av en allsidig rekrytering tdlinformationsyrket atl de särSkilda förkunskapskraven bör väljas så attgymnasieskolans naturvetenskapliga och tekniska linjer bhr behörighetsgivande.LO finner det riktigt alt förkunskapskraven i svenska sätts högt men framhållerall bedömningen av språkkunskaperna dock inle får avse enbart de rent formellasidorna av språkbehandUngen. I stäUet bör enligt LO:s mening kravet påbegriplighel och lättillgänglighet sältas i främsta mmmet. Styrelsen för journalisthögskolani ser i förslagen om behörighetskrav en önskan att skapalikformighet med besläktade utbildningar. Styrelsen erinrar om attbehörighetsreglerna varit liberala ulan alt detla medfört olägenheteroch ifrågasätter värdet av en skärpning som skulle tvinga den enskUde sökandentUl som styrelsen bedömer sakligt onödiga kompletteringar. Publicistklubbenställer sig av andra skäl tveksam lill förslagen, 1 fråga om kunskaper i maskinskrivning ville ulredningeninte ställa sådana som förkunskapskrav ulan som krav för all få börja andraterminens studier. 1976/77: 59 168 Stockholmfinner det rimUgt att de som vill ägna sig åt joumalistyrket förvärvarelementär sådan färdighet innan de börjar utbildningen. Övriga remissinstanser som berör frågan tillstyrker i stortutredningens förslag. Styrelsen för i menaremellertid att den ändringen i förslaget måste göras att högskolornasmaskinskrivningskurser förläggs före den första terminen. Utredningenföreslår att antagningsproven genomförs enligt nuvarande uppläggning, UKÄ menaratt utredningen inte anfört tillräckliga skäl för att behålla ett specielltmeritvärderings- och urvalsförfarande vid antagning till journalistutbildningoch anser atl samma regler bör gälla vid urval till denna utbildning som tillandra allmänna utbildningslinjer i högskolan. Ämbetet anför att ävenläroanstalterna härvidlag har ställt sig tveksamma. Övriga remissinstanser somhar berört frågan ställer sig däremot positiva till utredningens förslag. Fleraremissinstanser, bland dem , framhåller värdet av denstudierådgivning som ges i de delgivningssamtal som följer efter proven. SFSsäger sig inte ha något att invända mot att antagningsproven tiUs vidaregenomförs enligt nuvarande uppläggning men fömtsätter, attstudielämplighetsprovet skall kunna genomgås av de sökande som vill stärka sinameriter även om systemet med antagningsprov behålls . Utredningensförslag att arbetslivserfarenhet tilldelas särskilt stor vikt vid urval tUljournalistutbildningen har kommenterats av de flesta remissinstanserna.Majoriteten av dem har ställt sig positiv till förslaget i stort. Vissa av demanser att även annan erfarenhet, t.ex, eftergymnasiala studier borde räknas sommerit, SÖanser att för att den önskade bredden i fråga om de blivande journalisternaserfarenheter och bakgrund skall nås ett kvotsystem bör användas som säkrarplatser för sökande utan gymnasiekompetens. SÖ anser därför att det avutredningen föreslagna kvotsystemet bör accepteras. Flera remissinstanser,bland dem , . och tillstyrker förslagetutan att närmare gå in på dess detaljer, de två sistnämnda dock underförutsättning att antagningsproven bibehåUs. anser attyrkeslivserfarenheten inte skall värderas efter innehåll utan efter densammanlagda längd praktisk yrkeserfarenhet den sökande kan uppvisa.Elevförbundet finner att arbetslivserfarenhet bör vara obhgatorisk förtUlträde till journalisthögskoloma. Liknande synpunkter och ställnuigstagandenåterfinns i remissvaren från LO, A-pressens samorganisation och vill ge arbetslivserfarenheten ett starktmeritvärde men godtar inte förslaget om kvotgmpper utan föreslår att nuvarandeurvalsförfarande bibehålls och kompletteras med poäng för 1976/77: 59 169 arbetslivserfarenhet.Nämnden anser vidare att kravet på en period om minst nio månaderssammanhängande anställning inte bör ställas. Även tremånadersperioder bör gepoäng. Humanistiska fakultetens i utbildningsnämnder anser att ävendeltidsarbete inom journalistiken skall få anses meriterande. Flerayttranden upptar alternativa förslag utan alt vara negativa till värderingen avarbetslivserfarenhet. Dessa har det gemensamt all man vill tillförajournalistutbildningen kunskap som inhämtats bl. a. genom eftergymnasialastudier. Såföreslår t. ex, humanistiska fakultetens i utbildningsnämnder en femtekvotgrupp, bestående av sökande med akademiska meriter och yrkeslivserfarenhet.A-pressens samorganisation finner det naturUgt att understrykaarbetslivserfarenheternas betydelse för att skapa god journalistik ,men anser alt det också föreligger skäl att modifiera reglerna på sådant sättatt även studier tillmäts betydelse som värdefullt komplement till arbetslivserfarenheterna. Styrelsenför i säger sig önska en sådan konstmktion avpoängreglerna att man utan att det inverkar menligt på värderingen avarbetslivserfarenheten ger någon fördel åt dem som har förvärvatspecialkunskaper som är värdefulla för såväl den enskilde, för högskolansutbildningssituation som för journalistkåren som helhet. Styrelsen föreslår attstudier som antagningsmyndigheten finner relevanta får tillgodoräknaspoängmässigt upp till förslagsvis en poäng inom det föreslagna taket fyrapoäng. Styrelsenför i påpekar att det föreslagnaantagningsförfarandet missgynnar dem som bedrivit akademiska studier förejournalistutbildningen, vUket enUgt styrelsens mening kommer att minska breddeni den allmänteoretiska bildningsbakgmnden. Matematisk-naturvetenskapligafakultetens i menar att den naturvetenskapligajournalistiken hämmas om inte eftergymnasial utbildning får tillgodoräknas ochföreslär att även teknisk-naturvetenskaplig högskoleutbUdning skall varameriterande till den föreslagna journalistutbildningen, t, ex, genom att ettvisst antal platser reserveras för sådana sökande,Matematisk-naturvetenskapliga fakultetens i ochfilosofiska fakultetens i anför liknandesynpunkter. Samhällsvetenskapligafakultetens i säger sig inte kunna dela utredningensuppfattning att arbetslivserfarenhet skall ges så stor tyngd medaneftergymnasiala studier inte alls räknas. Samhällsvetenskapligaoch matematisk-naturvetenskapliga fakulteternas i utbildningsnämnderför fram likartade förslag vilka innebär att en studerande skall ges möjUghetatt efter universitetsstudier få genomgå en speciell (kortare)journalistutbildning, SFSdelar utredningens bedömning att arbetslivserfarenhet kan ge den 1976/77: 59 170 blivandejournalisten angelägen vidsyn men menar att denna vidsyn också kan uppnås genomengagemang i andra samhälleliga aktiviteter som t, ex, föreningsliv, politiskverksamhet och frivilliga samhällsinsatser av olika slag, SFS finner inle attblivande journalister är i större behov av arbetslivserfarenhet än andrahögskolestuderande och motsätter sig den föreslagna särlösningen. i och samhällsvetenskapliga fakultetensutbildningsnämnd där avstyrker förslaget om att fästa särskilt stor vikt vidarbetslivserfarenhet vid antagning till joumaUstutbild-ningen och hänvisar istället till de regler som kommer att gälla för högskoleutbildning i övrigt. Samarbelsnämndenför journalisthögskolorna liksom styrelsen för i förslaget att betyg skall införas som urvalsinstmment. Utredningensförslag att antagningen till journalistutbildning administreras avantagningsenheten inom det nya universitets- och högskoleämbetet godtas avremissinstansema. framhåller dockatt den centrala administrationen inte bör utesluta ett nära samarbete medjournalisthögskoloma, I fråga om antagningsprovets utformning anser humanistiskafakultetens i utbildningsnämnder att tyngdpunkten bör förskjutas så, attarbetsproven tillmäts större vikt. Deremissinstanser som har yttrat sig över förslaget om ålgärder för förbättradintegration mellan teori och praktik ställer sig positiva till förslaget. RRVunderstryker starkl betydelsen av en väl fungerande integration, UKÄ,filosofiska fakultetens i samt berör den ökade samhällsvetenskapliga utbildningens betydelsei integrationssammanhang. UKÄ pekar på behovet av en närmare samordning mellanden samhällsorienterande gmndkursen och den efterföljande journalistiskagmndkursen bl, a, i syfte att ge de språkliga inslagen en mer accentueradställning och kontinuerlig behandhng. A-jpressens samorganisation förordar attden förstärkta samhällsorienteringen ingår som en integrerad del . Även utbildningsnämnden tar upp detta altemativ och menar attutredningen när den talar om integration så gott som alltid avser sådan inomgrundkursens ram. efterlyser en diskussion i ett vidareperspektiv om integrerad undervisning som skulle kunna omfatta helastudiegången. Nämndenför samhällsinformation vill i integrationssammanhang uppmärksamma deerfarenheter av projektverksamhet som gjorts vid iStockholm, och anser att en framgångsrik integration är beroende avsamarbete inte enbart med massmedier utan även med myn- 1976/77: 59 171 digheter,förvaltning, företag och organisationer liksom andra utbildningsinstitutioner. Desom yttrat sig över slopandet av timplanen stöder förslaget. Däremot råderdelade meningar i fråga om förslaget all stadgandet om examensarbetet i dessnuvarande form Skall tas bort. Således har ingenting attinvända mot förslaget under fömtsättnmg att man fortfarande skapar utrymme fören större kvalificerad uppgift med journalistisk inriktning underfördjupningsterminen. Humanistiska fakultetens i utbildningsnämnderdäremot anser att examensarbetena skall behållas men att del bör överlåtas åtjournalisthögskolorna att beslämma utformningen, Reftec anser attexamensarbetena bör finnas kvar men ges en klarare vetenskaplig inriktning, 1fråga om lärare är statskontoret tveksamt till den distinktion som görs mellanlärartjänster i praktiska och teoretiska ämnen. Det borde enligt statskontoretsmening vara naturUgt att journalisthögskolorna i båda fallen sökte lärare medyrkeserfarenhet. Likaså borde den föreslagna "a jourföringen" varalika angelägen för båda lärargmppema, RRV delar sistnämnda synpunkt. Styrelsenför i säger sig inte vara övertygad om att tankenpå enhetslektorat är orealistisk. Styrelsen hemställer atttjänstekonstmktionen för de nuvarande praktiska lektoraten ändras så attunderlag skapas för en mera realistisk lönesättning. Liknande synpunkter ochförslag framförs av styrelsen för i ,samt och dessutbildningsnämnd. Humanistiska fakultetens i utbildningsnämnder anser attden praktiska journalistiska yrkesutövningen bör beaktas också när deteoretiska lärartjänsterna tillsätts, vilket enligt nämnderna skulle främjaintegrationen praktik-teori, Nämndema finner också att man bör överväga attutnyttja de teoretiska läramas erfarenheter och kunskaper i arbetet medövningstidningarna, i vilket arbete enligt nämndernas åsikt även aktivajournalister bör engageras. Flera remissinstanser, bl, a, betydelsen av att rekryteringen av praktiska lektorer med bredjournalistisk yrkeserfarenhet säkerställs Uksom att dessa ges tillfälle tilltjänstledighet enligt utredningens förslag. Förslagetom att yrkesverksamma journalister skaU knytas till journa-Usthögskoloma somspeciallärare får ett positivt mottagande. Styrelsen för iGöteborg anser att det finns behov på både press- och informationslinjen av ettsådant arrangemang. förutsätter alt även på kulturområdetverksamma journalister kommer att engageras i detta sammanhang.Personalutbildningsnämnden föreslår atl företrädare för statliga myndigheteranlitas i utbildningen. Ifråga om pedagogiskt utvecklingsarbete anser styrelsen för journalisthögskolani det svårt att passa in journa- Prop.1976/77: 59 172 listulbildningens behov av medel för utvecklingsarbete ide ramar som fastställs av UKA för universitetsområdet och föreslår särskiltanslag. Bland dem som yttrat sig om lokaliseringen av journalistutbildningenär rösterna för och emot en förändring ungefär Uka många. ,, SFS och humanistiska fakultetens i utbildningsnämndertillstyrker utredningens förslag om utredning. Humanistiska fakultetens i Umeåutbildningsnämd finner det naturUgt att en journalistlinje förläggs till ,Också rektorsämbetet vid i samt samhällsvetenskapligafakultetens i anser lämplig som lokaliseringsort förjournalistutbildning med SundsvaU som alternativ. förUmeä högskoleregion hemställer att den får i uppdrag att ytterligare kartläggafömtsättningama för lokaUsering av journalistutbildning till i första handSundsvall/och i andra hand . förSundsvaUIHärnösands högskola anser att en enhet inom journalistutbildningenbör lokaliseras tdl . Enligt dess bedömning bör i så fallvara det mest lämpliga lokaliserings-alternativet. förhögskolefrågor i anför Uknande synpunkler. Mer eller mindre avvisande till tanken på en ändradlokalisering av journalistutbildningen är de båda journalisthögskolorna,, historisk-filosofiska sektionens iStockholm utbildningsnämnd och . Som skäl för sittståndpunktstagande anför styrelsen för Göteborgshögskolan de nuvarande godakommunikationerna till olika instanser som den behöver anlita, god tillgångtill övningsobjekt samt att lärarrekryieringen skulle försvåras vid enutiokalisering. Styrelsen för joumaUsthögskolan i vill genom enkompletterande statistik visa att en väsentlig del av dem som i utredningensmaterial angetts som stockholmare inte i nägon rimlig mening kan sägas kommafrån , Styrelsen anser det självklart att bör ha journalistutbildningoch anför liknande skäl som framförts för , Det är enligt styrelsenangeläget ur rekryteringssynpunkt att sprida utbildningen tUl flera orter. Omen informationslinje, som bygger på den föreslagna grundkursen, kommer tillstånd anser styrelsen att journalistutbildningen i kan skäras ned föratt ersättas av utbildning på informationslinjen. Styrelsen föreslår attjoumalisthögskolorna får i uppdrag att i samråd med UKÄ bearbeta frågan om eninformationslinje samt ge förslag till lokalisering av joumaUstutbildningenoch utbildningen inom en informationslinje. Historisk-filosofiska sektionens i menar att en utiokalisering till andra orter än de nu aktuellastorstäderna knappast ter sig som en lämplig lösning då det är fråga om enliten elev-population och tekniskt kompUcerad dyrbar utmstning. 1976/77: 59 173 UKÄ,som föreslår en annan organisatorisk lösning än den utredningen skisserat,anser atl man i syfte atl motverka en alltför storstads-dominerad rekryteringtill utbildningen bör kunna pröva fömtsättningama för att enstaka kurser medinriktning på journalistisk verksamhet kan spridas till andra orter änStockholm och . Humanistiska fakultetens i utbildningsnämnder menaratt en utiokalisering, om den kommer till stånd, inle bör innebära attresurserna delas upp på flera högskolor än två. Fleraremissinstanser, bland dem styrelsen för i ,, och betonar värdet avstudiepraktiken. Sistnämnda instans skulle dock helst se att praktikenförlängs. Styrelsen för joumaUsthögskolan i ser allvarligt påsvårighetema att uppbringa godtagbara praktikplatser. förjournalisthögskolorna och styrelsen för i anförUknande synpunkter. menar att urvalet av brapraktik inom inteminformation skulle vara större om det gick att minskaföretagens och myndigheternas rädsla för att släppa journalistelever in på sigoch efterlyser bättre information från journalisthögskolorna. menar att en av orsakerna till svårigheten all få praklikplatservid tidningsföretagen kan vara den ersättning som enligl avtal utgår tillelever som fullgör sin studiepraktik vid dagspressföretag. Liknande avtal omersättning förekommer inte på andra områden. anser att ävenelever med speciellt intresse för informations-uppgifter p. g. a. det angivnaförhållandet i första hand väljer praktikplatser i dagspress och etermedier,där de får betalt under sin praktik. anser alt frågan börägnas fortsalt uppmärksamhet. Föreningen fackpress, som finner detönskvärt att fler praktikplatser kunde upplåtas inom facktidningama framhålleralt ersättningsfrågan måste lösas, tar upp dispensfrågan ochstöder förslaget men framhåller nödvändigheten av att varje fall prövas särskilt. Någraremissinstanser föreslår alternativ till den nuvarande praktikperioden elleranser att den skall avskaffas. Således menar och attnyttan av studiepraktiken varierat avsevärt beroende på de studerandesyrkeslivserfarenhet. Om studiepraktiken främst syftar till att ge de studerandefärdighetsträning, torde denna enligt nämnda remissinstanser ges effektivastom studiepraktiken genomförs som ett ytterligare projekt. Med hänsyn till attpraktiken inte synes kunna göras likvärdig för elevema föreslår att den nuvarande praktikterminen utgår. I dess ställe vUlnämnden ha studieperioder vid massmedieföretag som en del av den praktiskautbildningen vid journalisthögskola. Nämnden framhåller att försök medpraktiska studieveckor har genomförts vid där erfarenheter- 1976/77: 59 174 nahar varit mycket goda. anser alt förslagel altinföra flera korta praktikperioder i stället för en sammanhängande period börövervägas ytterligare. Någraremissinstanser har berört frågan om att knyta upplåtandet av praktikplatsertill det statliga presstödet. Flertalet av dem har ställt sig avvisande tilltanken. framhåller att presstödets syfte är att vidmakthållaen mångfald inom dagspressen, inte att bidra till en effektiveradjournalistutbildning. ställer sig avvisande med motiveringen attdet då skulle bli den redan ekonomiskt svaga delen av pressen som fick ta detstörsta ansvaret för praktikanterna. Med liknande motivering avvisar även TCOdetta alternativ. TCO bedömer en lösning avtalsvägen möjlig. Utredningensförslag rörande studieorganisationen och motiven för förslagen accepteras i deallmänna huvuddragen, men har gett upphov till många kommentarer ochkompletterande förslag från remissinstansema. Dessa har främst gällt utökningenav samhällsorienteringen, behovet av förstärkning även av andra moment iutbildningen, etermedieutbildningen samt anknytning till och samordning medannan högskoleutbildning.