prop · G00383 · 1976-12-31 00:00:00 — En analys leder enligt promemorian tillslutsatsen att ett statligt stöd till förstudier och anbudsgivning har enexportfrämjande effekt. 1 promemorian föreslås att ett stöd i första handinriktas på konsulttjänsterna och att för- Prop.1976/77:83 39 studie-och anbudskostnadsbidrag införs för dessa. Bidragen bör utgå avanbudskostnaden, Återbetalningsskyldighel bör gälla vid antagna anbud. Förförsta årets verksamhet föreslås ett anslag på I milj, kr. Genom utvärdering avverksamheten kan sedan anslagets framtida storiek och inriktning fortlöpandeprövas, I promemorian förordas att exportkreditnämnden (EKN) eller SE fåruppgiften att administrera det statliga stödet till konsultföretag. Förslaget om statligt stöd till förstudie- ochanbudskostnader för konsulttjänster i har tillstyrkts av fieraremissinstanser, SE och föreslår att bidrag skallutgå även i vissa andra fall än de i promemorian föreslagna. KK och televerketframhåller att det föreslagna beloppet 1 milj, kr, är för lågt, EKN är tveksaminför uppgiften att administrera bidraget. RRV avstyrker förslaget medhänvisning till praktiska och principiella svårigheter. För egen del vill jag anföra följande. Somframhålls i promemorian möter företag vid engagemang i i regel en radproblem. Att komma till rätta med dem kan vara kostnadskrävande.Konsultföretagen är därvid särskilt utsatta eftersom de inte har sammamöjligheter som t, ex, de produktproducerande företagen att täcka inkostnaderna för uteblivna kontrakt i övrig produktion. Jag delar ocksåuppfattningen att det finns ett samband mellan förstudier och anbud frånsvenska konsulter å ena sidan och ökade möjligheter till export för svenskaföretag å den andra. Jag anser därför att det finns anledning att medstatliga medel stödja konsultföretagen genom bidrag till förstudie- ochanbudskostnader avseende internationellt eller nationellt finansierade projektav infrastrukturen eller industriell natur. Jag anser att SE bör handha dennastödverksamhet. Den bör få formen av projektsamarbete mellan ochresp, företag snarare än en bidragsbeviljande verksamhet avmyndighetskaraktär. Vissa riktlinjer vill jag ange. Förstudien eller anbudetbör avse ett specifikt projekt i ett u-land till vilket företaget önskarinkomma med anbud och som kan förväntas ha viss exportfrämjande effekt om detförverkligas. För att statsmedel skall satsas måste konsultföretaget dessutomanses ha rimlig möjlighet att erhålla uppdraget. bör inte stödjaförstudie eller anbud som utarbetas på direkt uppdrag från annan och moterhållande av arvode. Normalt bör inte heller detta speciella exportstöd avseförstudie om direkt marknadsföring, I princip bör verksamheten kunna avsestudier i samtliga . Regeringen bör emellertid få införa begränsningar.Högst av kostnaderna för en förstudie eller ett anbud bör få stödjas medstatsmedel. Dessutom förordar jag att återbetalningsskyldighet skall föreliggavid antaget anbud. Jagberäknar kostnaderna till 2 milj, kr, för /78, 1976/77:83 40 4.6Deltagande i regionala utvecklingsbanker 1 departementspromemorian behandlas frågor rörandesvenskt samarbete med de tre regionala utvecklingsbankerna. Asiatiskautvecklingsbanken (AsDB), Afrikanska () ochInteramerikanska (), Vad gäller AsDB framförs den åsikten att till följdav bankens förändrade utlåningspolitik i en mer utvecklingsfrämjande riktningman nu skulle från svensk sida kunna inleda ett samarbete på biståndsområdet, 1årets budgetproposition (prop, 1976/77:100 bil. 6) har statsrådet bl, a. en nyteckning av kapitalandelar i banken om sammanlagt 30milj. kr, samt ett svenskt bidrag till bankens särskilda fond på ca 42 milj.kr, för en treårsperiod. Även när det gäller ADB och en härtill knuten fondföreslår statsrådet ytteriigare svenska bidrag om sammanlagt drygt 48milj. I departementspromemorian behandlas vidare fråganom svensk anslutning till (), Banken hartill uppgift att bidra till en ökad ekonomisk utveckling av de latinamerikanskamedlemsländerna, såväl individuellt som kollektivt. Härför skall banken bl. a,utnyttja egna resurser och upplånat kapital för finansiering av utvecklingsprojektsamt i övrigt främja investeringar av offentligt och privat kapital förutvecklingsändamål. Förnärvarande är 22 latinamerikanska utvecklingsländer samt och Canadamedlemmar i banken. Tolv icke-regionala länder förklarade sig i den s, k.Madrid-deklarationen beredda att bli medlemmar i banken.Dessa länder är , , , , , ,, , , , . undertecknade nio av dessa konventionen ombankens upprättande och blev därigenom medlemmar i banken. Av de återståendetre länderna ratificerade och överenskommelsen den 10januari 1977. uppges vidta de erforderliga åtgärderna förmedlemskap. Även har undertecknat överenskommelsen och därmedblivit medlem i banken. Det kan nämnas att också har ansöktom medlemskap. Genom bankens nya regler för upphandling vilka harträtt i kraft är upphandlingen för projekt som helt ellerdelvis finansieras genom medel från IDB begränsad till bankens medlemsländer.Det är sålunda inte heller längre möjligt att uppnå leveransbehörighet genomsärskilda lån till IDB, har tidigare lämnat vissa lån till IDB som harmedgivit viss leveransbehörighet. Genom de nya upphandlingsreglerna är Sverigeinte alls leveransbehörigt och kan därför inte delta i konkurrens om utvecklingsprojektfinansierade av banken. De projekt som stöds av IDB finansieras normalt del av IDB och för övrigt av andra finansieringsinstitut. Genom att svenskaföretag inte får delta i upphandling till IDB- Prop.1976/77:83 41 finansieradeprojekt torde de i praktiken utestängas från en marknad omfattande inte baraav banken beviljade lån utan även den betydande kompletterande lokalafinansieringen. Enligt SE räknar man med att IDB skall bidramed drygt 20 000 milj. kr. till projekt vars totala värde väntas uppgå till merän 65 000 milj. kr. är traditionellt en viktigexportmarknad för svenska företag. Många av de projekt som finansieras av IDBligger inom sektorer där svenska företag har goda möjligheter att göra siggällande. Det gäller särskilt industrier, gruvor, elkraft, transporter ochkommunikationer (inkl. tele). betonar i sitt yttrandeöver promemorian att ASEA har gjort en sammanställning av värdet av de projektman har tvingats avstå att lämna anbud på till följd av att inte blivitmedlem i IDB. Man kom därvid fram till en sammanlagd summa på ca 2 miljarderkr. för enbart 1976. Liknande förhållanden gäller fiera av våra större internationelltverksamma entreprenad- och konsultföretag, liksom flera av våra mestkonkurrenskraftiga industrier. Vid leverans till IDB-finansierade projekt erhållerförelagen kontant betalning. För att få andra motsvarande beställningar måsteföretagen erbjuda dyrbara, delvis subventionerade långa krediter . För svensk export har medverkan i ett IDB-projektofta ett stort referensvärde och kan medföra beställningar till även andraprojekt i samma land. Utrustning som har inköpts till av IDB finansieradeprojekt som kraftverk eller teleanläggningar blir ofta standardbildande. När idet närmaste alla västerländska i-länder engagerat sig i banken kan det ocksåav de latinamerikanska staterna komma att uppfattas som ett mot Latinamerikariktat avogt uppträdande om väljer att stå utanför IDB. Detta kan ledatill att man utnyttjar de förvisso goda möjlighetema att finna andrainköpskällor än även när det gäller import som ej är IDB-finansierad. Vi har tidigare inte haft anledning att prövaSveriges inställning till IDB från exportfrämjandesynpunkt utan grundatöverväganden på i huvudsak biståndspolitiska skäl. Med hänsyn till deverkningar som ett beslut att inte söka medlemskap numera torde få för svenskexport är det, framhålls det i promemorian, nu befogat att pröva frågan ommedlemskap från andra än biståndspolitiska synpunkter. I promemorian föreslåsdärför att av exportskäl skall söka medlemskap i . Remissinstanserna har till övervägande delen varitpositiva till en svensk anslutning i den mån de har yttrat sig i frågan. Ettsvenskt medlemskap i tillstyrks av bl. KK, domänverket, , ,, , . ,flera ambassader samt handelssekreterare och handelskamrar. Lö avstyrker dockett medlemskap med motiveringen att de erforderliga medlen för en anslutningskulle kunna användas för andra och mer meningsfulla insatser förexportindustrin. RRV, SIND och TCO är tveksamma till en anslutning av sammaskäl, nämligen att kostnaderna är för höga i förhållande till den Prop.1976/77:83 42 förväntadeexportfrämjande effekten, TCO anser dock att det inte finns anledning attavstyrka en anslutning till IDB om detta inte minskar intresset ochmöjligheterna alt göra andra exportfrämjande insatser. Vad beträffar inbetalning av medel till IDB kanföljande sägas. Vad kommer att behöva betala till IDB i form av bidragtill banken avgörs genom förhandling. Jag avser ändå i det följande alt föreslåalt anslag beräknas med ett förslagsvis upplaget belopp för /78.Del kan i detta sammanhang nämnas att Nederiänderna, och , medoss jämförbara länder, har förbundit sig alt erlägga ca 83, 110 respektive 44milj. kr, för sin anslutning. Storieken på det belopp skulle ha attinbetala till IDB kan alltså på detta stadium ej exakt anges även om andraländers insatser ger en viss ledning vid en sådan bedömning. För att ge enbättre inblick i vad olika åtaganden gentemot banken mera konkret skulleinnebära kan del vara instruktivt att utgå från ett räkneexempel. Om Sverigeefter en förhandling skulle förbinda sig till en andel av 80 milj, kr. skulleca hälften av delta belopp utgöra bidrag till bankens ordinarie kapital. Andrahälften skulle utgöra bidrag till bankens specialfond som i hög grad användstill lån till regionens mindre utvecklade länder på mjuka villkor. Enligt dettaräkneexempel kommer av totala andel i banken endast ca 45 milj. kr,att behöva betalas kontant medan resten utgör garantikapital. Dessautbetalningar utgör dock inget mått på de åriiga kostnaderna för medlemskap iIDB. Kostnaderna utgörs i stället av den ränteföriust man gör påinsatskapitalet. Någon ränta på detta kapital utbetalas nämligen inte. Medsamma räknesätt som förut kan denna åriiga ränteföriust uppskattas till 5 milj,kr. Jag anser att en kostnad av denna slorieksordning är motiverad med hänsyntill de stora fördelar som medlemskap i banken erbjuder svensk export ochsysselsättning. De belopp som vissa remissinstanser har angivit somåriiga kostnader hänför sig i själva verket till kapitalinbetalning vidinträdet. Några organisationer som har yttrat sig avstyrkersvensk anslutning av rent politiska skäl. Ett svenskt medlemskap i skulleenligt dem innebära att indirekt skulle stödja reaktionära regimer iLatinamerika. bedriver dock utrikeshandel med ettavsevärt antal länder som måste bedömas ha ett styrelseskick som i hög gradavviker från vårt eget. Genom exportkreditgarantier och på andra sätt ger viför övrigt export även till sådana länder ett betydande stöd. Ett svensktdeltagande i IDB i syfte att främja svensk export kan således inte ses som ettställningstagande till skilda regimer i . Regeringen har i en radsammanhang tagit entydigt avstånd från politiskt och socialt förtryck och gettsitt stöd till frihetsträvanden. Det bör vara en naturlig strävan för sommedlem av IDB att eftersträva en ändring av röstningsreglerna samt söka påverkabankens ut- Prop.1976/77:83 43 låningspolitikpå sådant sätt att denna främjar en ekonomisk och social utjämning ilåntagariänderna. Det ter sig självklart att vi löpande prövar vårställning i IDB genom att mycket noga följa utvecklingen. öm medlemskap i skulle motiveras avbiståndsskäl vore bankens länderinriktning i utlåningen en allvariig svaghet.Det kan dock noteras att det har skett en ökning av de minst utveckladeländernas andel. Bankens möjligheter att hjälpa de fattigaste länderna i detkaribiska området har också ökat genom en ändring i bankens stadga som beslötsvid årsmötet . En stor utlåning sker dock fortfarande till de rikareländerna i regionen. Det bör då påpekas att även mycket rika länder t. ex. iNorden har inrättat investeringsbanker bl. a. med utländskt kapital för attfrämja den egna utvecklingen. När det gäller utlåning från bankens ordinariekapital tas beslut med enkel röstmajoritet i styrelsen. De latinamerikanskaländerna som svarat för större delen av kapitaltillskottet har majoritet istyrelsen (). Däremot kräver beslut om verksamheten under specialfonden 2/3majoritet vilket betyder att som har av rösterna ensamt kan fällaförslag om användning av specialfondmedel. Samma regel innebär dock att USAinte ensamt kan genomdriva ett förslag. Vadgäller inflytande i banken har haft invändningar mot det för eninternationell organisation unika förhållandet att ett enda i-land, , ävenefter utvidgningen av medlemskretsen med de icke-regionala länderna, ensamt kanutöva vetorätt över beslut om utlåning från specialfonden. Röstbestämmelsernafår dock ses mot bakgrund av att ensamt svarat för 69 96 avbidragen till specialfonden. En ökning av bidragen till specialfonden, vilkendelvis redan är beslutad, bör medföra att andel i fonden sjunker. Även omUSA formellt har ett stort infiytande i banken måste man dock vara medveten omatt i praktiken beslut i en organisation som denna måste fattas i samförståndmed en vid krets av medlemmar. Genom att medlemskretsen vidgas innebär dettaatt mer mångfacetterade synpunkter kommer att påverka verksamheten. Av de västeuropeiska industriländerna är i detnärmaste alla utom och medlemmar eller på väg att förhandla ommedlemskap i . Öm väljer att stå utanför IDB anser jag att dettakommer att medföra försämrade föratsättningar för svensk export. IDB:s nya upphandlingsreglerutestänger svenska företag från en upphandling om 20 000 milj. kr, . Jaghar även pekat på det stora referensvärdet som medverkan i ett IDB-projekt har.Med hänsyn till betalningsbalanssituationen och sysselsättningsläget i landetmåste varie möjlighet att öka vår export tas tillvara. Eftersom och det svenska näringslivet intekan påräkna någon särbehandling, innebärande att banken skulle åsidosätta denya reglerna för upphandling förordar jag att upptar förhandlingar ommedlemskap i . 1976/77:83 44 Inbetalningarna till IDB kan förutses falla underett antal budgetår. För budgetåret \911/beräknar jag 6 milj. kr.Förhandlingarna kan leda till en periodisering som ändrar storieken på dettabelopp, varför medel bör beräknas som ett förslagsanslag. Därutöver kommerSverige att behöva lämna garantier för ett kapital motsvarande den del avSveriges bidrag till bankens ordinarie kapital som inte eriäggs kontant. Bankensstadgar föreligger officiellt på spanska, engelska, portugisiska och franskaspråken, medan de nya reglerna om medlemskap för icke regionala länder ärutgivna på engelska. Det kan nämnas att den danska regeringen har ombesörjt enöversättning av bankens stadgar till danska. En översättning till svenska avsåväl stadgar som regler om medlemskap för icke regionala länder är underutarbetande. har ingått samarbetsavtalmed ett antal , i första hand oljeproducerande länder. En någorlundasäker bedömning av avtalens betydelse kan ännu inte göras. De har dock haft enallmän goodwill-förstärkande effekt. De har underlättat kontakter, särskiltgenom upprättandet av blandade kommissioner där problem och önskemål kan diskuteras.Avtalen medför emellertid också åtaganden från svensk sida och kräver vidarestora arbetsinsatser hos departement, myndigheter, organisationer och företag.I departementspromemorian förordas därför att försiktighet iakttas i fråga omatt ingå nya avtal. Avtalsfrågan bör noggrant prövas frän fall till fall. Enförutsättning för att ingå avtal bör bl, a. vara att det föreligger ettbetydande långsiktigt intresse från exportföretagens sida. Alternativa formertill avtal är bl. a. delegationsresor, seminarier och symposier. Remissinstansernainstämmer i dessa synpunkter. Även jag anser att frågan om samarbetsavtal medu-länder bör prövas noggrant från fall till fall. Detta bör inte hindra attandra kontakter knyts med dessa länder vilka kan främja handeln länderriaemellan. Frågan föranleder inte något förslag till i dettasammanhang. En ökning av den svenska tjänsteexporten till vissau-länder bör enligt departementspromemorian kunna ske särskilt vad gällerutbildningstjänster. Detta har framkommit bl. a, i de senaste årens kontaktermed oljeländerna. Då efterfrågan ofta är inriktad på köp av omfattandeutbildningsprojekt som kräver insatser av såväl enskilda företag somutbildningsexpertis från den offentliga sektorn föreligger ett behov avsamordning. 1 promemorian föreslås därför att ett aktiebolag med statligtdelägarskap upprättas. Bolagets uppgift skulle vara att mot betalning ställasvensk kompetens och kapacitet inom tjänstesektorn till förfogande föru-länder. Verksamheten föreslås kunna omfatta hela den tjänstesektorsom offentliga myndigheter är Prop.1976/77:83 45 ansvarigaför men till en börian vara inriktad mot utbildningsområdet. Arbetsuppgifternaskulle bestå i att samordna och leda insatserna inom bolagetsverksamhetsområde, att rekrytera personal för tjänstgöring utomlands, atttillhandahålla konsulttjänster åt svenska företag i utbildningsfrågor i sambandmed industriprojekt, att organisera utbildning i samt förmedlakontakter av olika slag. Bolaget skulle alltså ha karaktären av ettkonsultbolag med förmedlingsfunktioner. Förslaget stöds av det stora flertalet avremissinstanserna. Lö, som ställer sig positiv till förslaget, anser attefterfrågan bör analyseras närmare. Några remissinstanser är tveksamma ochvissa anför en mot förslaget avvikande mening vad beträffar den organisatoriskaformen. Enligtmin mening finns behov av ett organ med de uppgifter som anges i promemorian.Mot bakgrund av statens och näringslivets gemensamma intressen i ett sådantorgan och att dess verksamhet skall bedrivas på affärsmässiga grunder delarjag uppfattningen att ett aktiebolag är den lämpligaste organisationsformen.Jag anser att ett sådant bör bildas. Vad gäller bolagets storlek ochägarförhållanden är jag inte nu beredd att ta slutlig ställning. Jag bedömerdock att bolaget kommer att behöva ett eget kapital av storieksordningen 10milj. och att staten bör svara för hälften av detta kapital. Representanterför näringslivet har visat ett stort intresse att delta i och finansiera en delav bolaget. 1 detta sammanhang bör även närmare undersökas vilka intressentersom bör ingå i det föreslagna bolaget. Denna vidare undersökning, somlämpligast bör utföras av SE i nära samråd med näringslivets organisationer ochberörda statliga myndigheter, bör redovisa ett förslag som kan ligga tillgrund för ett beslut om bolagets organisation, budget och ägarstruktur.Undersökningen bör bedrivas skyndsamt och bör därför överväga attanlita en särskild utredningsman. Enligt vad jag har inhämtat är exportrådetberett att medverka till en undersökning enligt dessa riktlinjer. De slutligaformerna för bolagets organisation, ägarstraktur och finansiering skall inomkon bli föremål för förhandlingar mellan berörda statliga myndigheter, SE ochintressenter från näringslivet. För att inte bolagsbildandet skall fördröjas onödigtanser jag att regeringen nu bör inhämta bemyndigande att tecknaaktier intill ett belopp av 5 milj. kr. i bolag för export av tjänster tillu-länder, Med hänvisning till vad jag nu har anförthemställer jag att regeringen föreslår 1, att bemyndiga regeringen att sluta avtal medInteramerikanska om svenskt medlemskap och att därvid göra åtaganden i fråga om garantikapital, 2. att bemyndiga regeringen att teckna aktier inomramen av i ett aktiebolag för export av tjänster till u- länder. 1976/77:83 46 B.Främjande av utrikeshandeln m. m. Under detta anslag har regeringen i proposition1976/77:100 (bil. 14, s, 29) föreslagit att för /78anvisa ett reservationsanslag av . Med hänvisning till vad jaghar anfört om att en handelsavdelning vid ambassaden i bör upprättas,hemställer jag att regeringen föreslår atttill Handelssekreterare för /78 utöver i prop. 1976/77:100(bil. 14, s. 29) föreslaget reservationsanslag anvisa Under detta anslag har regeringen i proposition1976/77:100 (bil. 14, s. 31) föreslagit att för /78anvisa ett reservationsanslag av . Med hänvisning till vad jaghar anfört om medel till Exportfrämjande åtgärder samt stöd tillförinvesterings- och förprojekteringsstudier hemställer jag att regeringenföreslår att till Exportfrämjande åtgärder för budgetåret\911ll% utöver i prop. 1976/77:100 föreslaget reservationsanslag anvisa ytterligare2 . Nyttanslag (förslag) 6 000 000 Med hänvisning till vad jag har anfört i detföregående angående svenskt medlemskap i utvecklingsbankenhemställer jag att regeringen föreslår att till Bidrag till Interamerikanskautvecklingsbanken för /78 anvisa ett förslagsanslag av 6 000 000kr. Regeringen ansluter sig till föredragandensöverväganden och beslutar att genom proposition föreslå att antaga deförslag som föredraganden har lagt fram. Prop.1976/77:83 47 Propositionen ................................................. ...... 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll .................... ...... 1 1. Inledning ................................................. ...... 2 2.1 Allmän bakgrund ................................. 3 2.2 Omfattningen av exporttill 3 2.3 Organisation och resurser förfrämjande av export till 4 2.4 Överväganden omexportfinansiering genom trilateralt samarbete 8 2.5 Skydd för investeringar ........................ 9 2.6 Överväganden om stöd tillinvesterings- och förprojekteringsstudier 11 2.7 Deltagande i regionalautvecklingsbanker ..... 12 2.8 Överväganden om samarbetsavtalmed 20 2.9 Export av utbildningstjänster ................. ..... 21 Remissyttranden ........................................ ..... 27 3.1 Allmänna synpunkter ............................. ..... 27 3.2 Organisation och resurser förexportfrämjandet på u-landsmarknaderna 29 3.3 Exportfinansiering genomtrilateralt samarbete 31 3.4 Skydd för investeringar ......................... ..... 32 3.5 Stöd till förinvesterings- ochförprojekteringsstudier .. 32 3.6 Deltagande i regionalautvecklingsbanker ..... 33 3.7 Samarbetsavtal med ............... ..... 34 3.8 Export av utbildningstjänster ................. ..... 34 Föredraganden ........................................... ..... 35 4.1 Bakgrund ............................................ ..... 35 4.2 Organisation och resurser förfrämjande av export till 36 4.3 Exportfinansiering genomtrilateralt samarbete 37 4.4 Skydd för investeringar ........................ ..... 38 4.5 Stöd till förinvesterings- ochförprojekteringsstudier ., 38 4.6 Deltagande i regionalautvecklingsbanker ..... 40 4.7 Samarbetsavtal med ................ ..... 44 4.8 Export av utbildningstjänster ................. 44 Hemställan ................................................ ..... 45 Beslut .................................................... ..... 46