prop · G00374 · 1976-12-31 00:00:00 — a. lidsskäl hardet inte varit möjligl för OLK alt närmareberäkna slorieken av elt sådani lager. Som exempel har OLK vall atl räkna meden procentsats av 15 96 av del lagringsmål för eldningsoljor som gäller förinnevarande program. Procentsatsen bör därför enligt OLK bli föremål föröverväganden vid den föreslagna konirollstatiönen . Närdet gäller råvaror för framställning av sladsgas behövs enligt OLK ingaytteriigare ålgärder i fråga om lättbensin, eftersom den av kommitténföreslagna lagringen av råolja medför ett överskott på lätlbensin. För gasolsom används för nämnt ändamål föreslås alt staten lagrar hela den volym somavtrappningen på grund av vinterdispensen får avse. 7.3.9Beredskapslagring av gasbensin och olja för den kemiska industrin I direktiven för OLK framhölls att den kemiskaindustrin är av speciell betydelse för försörjningsberedskapen med hänsyn tillkänsligheten för störningar i tillförseln av råvaror. 1 har under desenaste tio åren plastråvaror kommit att få en alll slörre betydelse. Plasternaoch plastlek-niken har spelat en väsenllig roll för den snabba ochgenomgripande ulveckling som skell inom näringsliv och vikligasamhällsfunktioner. De moderna förpacknings- och distributionssystemen är intemöjliga utan plastprodukter. Inom vissa industribranscher har man övergått tillatt använda plastmaterial och anpassat produktionsprocesser och konstruktionerefter olika plasters egenskaper. Delta gäller inom ett stort antal områden.Verkstadsindustrin, den elektrotekniska industrin och sjukvården är exempel påområden där plasterna blivit oumbärliga. Prop.1976/77:74 107 Den svenska plastförbrukningen är en av de slörslai världen räknal per invånare. 1 fråga om försörjningen med basfåvarangasbensin (nafta)och vissa andra för plasttillverkningen nödvändiga råvaror ärSverige helt beroende av import. OLK behandlar i sill belänkande krisbehoven avgasbensin för den petrokemiska industrin och behoven av olja för produktion avkimrök till gummiindustrin och den grafiska industrin saml behoven av olja förproduktion av ammoniak. Sistnämnda vara behövs i ett krisläge främst förtillverkning av sprängämnen och kvävegödselmedel. Efter förslag frånförsörjningsberedskapsulredningen (FBU) i dess slutbetänkande (SOU 1975:57)fattade beslut (prop. 1975/76:152, FöU 1975/76:35, rskr 1975/76:298)om lagring av gasbensin för fredskriser molsvarande tre månaders normal förbrukning.Med anledning härav beräknar OLK endasl behoven för krig och avspärrning. Ovannämnda råvaror för den kemiska indusirin bedömsav OLK vara av central betydelse från försörjningsberedskapssynpunkl. OLK anserdärför alt under krig och avspärrning samma uthållighet bör gälla för olja ocholjeprodukter som ulgör råvara för den kemiska indusirin som för deoljeprodukter som används för energiändamål. 7.3.9.2Beredskapslagring av gasbensin för den petrokemiska indusirin Den dominerande ulgångsvaran för den petrokemiskaindustrin är gasbensin som fås som en särskild fraktion vid raffinering avråolja. Gasbensinen omvandlas i en s. k. kracker lill enkla kolväten. 1 Sverigefinns endast en krackeranläggning ägd av i . Denpetrokemiska industrin är lill övervägande del lokaliserad lill Stenungsund.Där finns förutom , , och förser de övriga förelagen med råvara för framställning avplaster och andra petrokemiska produkter. OLK framhåller all tillkomsten av ytterligarekrackerkapacitet skulle förändra förutsättningarna för de av OLK gjordaberäkningarna av behoven av beredskapslager. En ny krackeranläggning ärplanerad men det är enligt OLK ovisst när denna kan tas i bruk. Om dennaanläggning kommer till stånd får detta beakias vid den föreslagnakontrollstationen framhåller utredningen. OLK beräknar beredskapslagringsbehovel av gasbensinutifrån krisbe-hovel av petrokemiska produkler under de studerade kris- och angreppsfallensamt under beaktande av den enda i befintliga krackernskapacitet. OLK framhåller alt den inhemska petrokemiskaindustrins koncentration gör att risken är stor att den skall bli förstördredan i ett tidigt skede a v ett krig. För alt tillgodose krigsbehovet avpetrokemiska produkter måste därför erforderiiga produkter i huvudsak lagrassom färdig- eller mellanprodukter, OLK anser dock att vissa kvantiteter avseddaalt nyttias vid krig bör kunna Prop.1976/77:74 108 framställas under den lid som föregår själva angreppet, varför vissa kvantitetergasbensin avsedda härför föreslås lagras. Efter atl ha tagit hänsyn lill kommersiella lageroch ÖEF:s beredskapslager av gasbensin för krig och avspärrning föreslår OLKatt beredskapslagren av gasbensin ökad med drygt 360 000 lon under denföreslagna programperioden, 7.3.9.3 Beredskapslagringav olja för produktion av kimrök Kimrök (carbon black) används huvudsakligen inom gummiindusirinoch till mindre del inom den grafiska indusirin. Den är av väsenllig för dessa industrier. För framställning av kimrökanvänds en specialkvalitei av eldningsolja 2 med hög aromathali samt lågsvavel- och askhalt. Denna oljetyp importeras huvudsakligen, även om visskvantitet av likvärdig produkl, s. k. spololja, fås som biprodukt vid krackningav gasbensin inom landei. Någon beredskapslagring av denna speciellaoljekvalitei sker inte. ÖEF lagrar däremot kimrök. Denna lagring är emellenidbåde dyrbar och svårhanteriig, varför viss nedskärning av lagren pågår, OLK föreslår beredskapslagring av olja förproduktion av kimrök under avspärrning efter avdrag för kommersiella lager avkimrök och råvara samt inhemsk produktion av råvara. Någol lagerökningsbehovför krigsfallet finns ej enligt OLK, då ÖEF:s beredskapslagring av kimrökkommer att vara tillräcklig härför, 7.3.9.4 Beredskapslagringav olja för ammoniaklillverkning Ammoniak tillverkas främsl av eldningsolja.Produktionskapaciteten av ammoniak inom landet är f n, sedan produktionen iLjungaverk lagts ner, drygt . Huvuddelen, ca ,produceras av . Importen av ammoniak är av ungefär samma storieksom den inhemska produktionen. Någon produklionsnedskärning beräknas enligt OLKej kunna ske i ett krisläge. Vid beräkningen av behovel av olja förammoniaklillverkning under krig och avspärrning ulgår OLK i överensstämmelsemed vad som tidigare anfördes ifrån att den inhemska produktionen av ammoniak ielt krisläge bibehålls på samma nivå som under fredslid. Del av OLK beräknadelagringsmålei överensslämmer med lagerökningsbehovel eftersom någonberedskapslagring för detta ändamål f n. inte sker. 7.3.10Beredskapslagring av koks ./'ör den melalhirgiska industrin 7.3.10.1 Lagring för avspärrning och krig OLK skulle enligt sina direktiv behandla frågan omlagringsskyldighet för koks som används inom järn- och stålindustrin. Däri harOLK även inbegripit behovenför ferrolegeringsverk och gjuterier, Samma uthållighet för krig och avspärrning börenligl OLK gälla för koks såsom råvara för den metallurgiska industrin som förolja och oljeprodukter inom energiområdet. Utgående från beräknad kriskonsumiion avhandelsslål och specialstål samt molsvarande behov av koks för gjuteriändamåloch ferrolegeringsverk föreslår OLK en ökning av beredskapslagren med 405 000ton koks och koksstybb. Därvid har hänsyn tagits till kommersiella lager avkoks och koksstybb, grossisters gripbara lager av stål samt ÖEF:sberedskapslager av koks och koksstybb, Olja kan lill viss del ersätta koks imasugnsprocessen, i vissa fall upp till 20 96, OLK har därför övervägt om inteviss del av behovet av koks för den metallurgiska industrin bör lagras i formav olja. Den toiala kvantiteten koks som kan ersättas med tiock eldningsoljaanges av OLK maximalt uppgå till av det totala beredskapslagringsbehovelmed hänsyn till de varierande ersätlningsmöjligheterna och att all koks inteförbrukas i masugnsprocessen. Koks erhålles ur kokskol, som alltså kan lagras istället för koks. Då kokskol kontinuerligt måsle omsättas bör ett sådantkollager ligga i anslutning lill ett koksverk, Beredskapslagringskapaciteienvid koksverken i och uppgår f n. lill 140 000 lon kokskol,motsvarande ca koks. Det ekonomiska lagringsallernalivei synes därförenligt OLK vara en kombination av koks, kokskol och olja. Koslnadsdifferensenmellan alternativet lagring av koks och kol resp. nämnda kombination angesemellertid som liten. När del gäller driftkostnaderna för olika lagringsalternativaren lagring av enbart koks att föredra eftersom dessa kostnader i detta fallär mycket låga. Med hänsyn till de relativt omfattande lager av eldningsoljasom finns för andra ändamål, och lill alt OLK ej föreslår någonfredskrislagring av koks hävdas all alternativet med lagring av kol och koksskapar en större flexibilitet än andra alternativ vad avser möjligheten allmöla olika lyper av kriser. OLK föreslår därför au beredskapslagringen för denmetallurgiska industrin sker i form av kokskol och koks. Fördelningen påkokskol respektive koks föreslås bli beslutad av ÖEF. 7.3,10,3Lagring för fredskris Frågan om fredskrislagring av koks och kokskol haräven tagits upp av OLK. Anledningen härtill är alt ÖEF vid olika lillfällenunder senare år föreslagit att ett sådant lager borde läggas upp. Som motiv haranförts alt ÖEF ställt koks ur beredskapslagren tillsiåldindusirins förfo- Prop.1976/77:74 110 gandedå akul varubrist hotat medföra partiella driftsinskränkningar hosförsörjningsviktiga förelag, OLK anser atl eftersom produktionskällorna för koloch koks till största delen Ugger inom den industrialiserade delen av världenkan produktions-störningar i fred inle väntas få lika snabba och omfattandekonsekvenser som när det gäller olja. Behovet av fredskrislagring av koks tordedärför inte vara lika stort som för olja. De störningar i tillförseln av koksoch kokskol som kan tänkas uppkomma torde dessulom enligt utredningen tillövervägande delen vara att hänföra lill kommersiella störningar. Den lagringsom behövs för alt motverka sådana störningar bör således ingå som ett normaltled i företagens verksamhel. OLK föreslår därför ej att något särskiltberedskapslager av koks och kokskol för att möta en fredskris skall byggas upp, 7.3.11,1Behovet av kärnbränsle m, m. För bedömningen av frågan rörande beredskapslagringav kärnbränsle har OLK utgåll från del energipolitiska program som riksdagenantog innebärande att 13 reaktorer med en total effekt om ca 10,4 GWär i drift . fram lill uppkommer därfördels behov av nalururan och anrikningstiänster lill försia härd i sjureaktorer, dels behov av natururan och anrikningstiänster för de årligabränslebytena. Förperioden fram beräknas del totala behovel av nalururan lill ca 15000 lon. Behovel varierar mellan åren. Toppar uppslår de år när anskaffning avuran för försia härd görs för en eller två reaktorer. Delta sker vanligen tvåår före planerad start av reaktorn. Av behovel är ca 9 000 lon uran läckt genomkontrakt utomlands, i huvudsak via franska Uranex (uran från och )och Weslinghouse (). Weslinghouse har dock meddelat alt bolaget inte kanleverera mer än en del av den konlrakterade mängden. Detta skulle enligt OLKinnebära ett bortfall av högsl ca 3 000 lon. Genom ålerföring av uran ochplutonium finns teoretisk möjlighel alt minska nalururanbehovelmed ca 2 000 lon. Upparbeiningskapaci-lelen i ar dock intetillräcklig för behovet och därför lorde endast en mindredel av del utbrända bränslet kunna återföras. Del finns möjligheter all läcka vissa delar avbehovet för från svenska uranfyndigheter, speciellt Ranstadoch Pleutajokk. OLK påpekar dock all inget beslul har fallals om all inledadrift vid dessa gruvor. kan maximalt ge ca 3 000 lon uran t, o. m. år1985. Pleutajokk kan maximalt ge ca I uran t, o. m. Den av OLK gjorda sammanställningen visar allytteriigare natururan-kvantiteler för driften av del beslutadereakiorprogrammel måsle förvärvas utom landei för perioden l. o. m. , Prop.1976/77:74 111 Behovet av anrikningsijänster beräknar OLK i lonanrikningsarbele. För hela åtgår ca 9 lOÖ tonanrikningsarbete. Behovet efler uppgår med beslutat kärnkraftprogramtill ca 1 000 lon anrikningsarbele . Anrikningskontrakl har tecknats medEnergy Research and () i föranrikning av uran för tolv reaktorer. Anrikningstiänster kontrakleras vanligenca före leverans. För sex av reaktorerna är anrikningskonlraklen medERDA s. k. behovs-kontrakt, dvs. anrikar behövliga kvantiteter, medankontrakten för de sex övriga är s. k. kvanitetskontrakl, dvs, anrikar enviss förutbestämd mängd lor varje reaktor. Därutöverhar kontrakt tecknats med Techsnabexporl i för dels enengångskvanlilel anrikningsarbete svarande mol två första härdar för leveransåren 1979-1983, dels en åriig kvantitet motsvarande behovet aversättningsbränsle för en reaktor för leverans . Zirkoniumsvamp är den viktigaste av de övrigaimporiprodukier varav behov föreligger för tillverkning av kärnbränsle. Avzirkoniumsvamp görs legeringen zirkaloy. Behovet av zirkaloy för årligtbränslebyle för de 13 reaktorerna beräknar OLK lill ca 100 lon , fördelatpå ca zirkaloy 2 (för kapslingsrör till kokarreaktorer) och 35 tonzirkaloy 4 (kapslingsrör till tryckvattenreaktorer och bränsleboxar). 7.3,11.2Behov av beredskapslager Vid normal drift av en reaktor sker omladdning avkärnbränsle en gång varvid för kokarreaktorer ca en femtedel av härdenbyts ut lill nya bränsleknippen och för tryckvattenreaktorer en tredjedel avhärden. Bytet av bränsle till en reaktor och årlig översyn tar . Eftersom konvertering till urandioxid ochbränsletillverkning sker i kommer den anrikade uranhexafluoriden in ilandei långl före den tidpunkt när ett bränslebyte beräknas ske. Bränslebylensker i regel när kraftbehovet är lågt. Dennormala uthålligheten utan speciella kärnbränslelager har av OLK beräknats till11-14 månader beroende på när den anrikade uranhexafluoriden har kommit in ilandet. Vidare är det möjligt att utsträcka driften i ytteriigare genoms. k, utsträckt körning (slretchkörning), 1 medeltal kanförkokarreaklorer60 %av normal effekt erhållas undereU år med denna lyp av körning. Förtryckvattenreaktorer erhålls nästan samma resultat efter omflyttning av bränslei reaktorhärdarna, OLK påpekar alt rekatorhärden blir siarkt utbränd efter långslretchkörning och alt det krävs byte av flera bränsleknippen än vid ettvanligt byte efter en sådan period. Lång slretchkörning bör därför enligt OLKendasl tillgripas i sista hand. Vid en kris som ger utslag i form av begränsadkärnbränslelillförsel är del naturligt att begränsa förbrukningen medelstelsparande och elransonering. Kraftproduktionen baseras i första hand påvattenkraft. 1976/77:74 112 nebäralltså au behovet av kärnbränsle för kraftgenerering minskar, Elt beredskapslagerav kärnbränsle lillsammans med vattenkraft kan därför tillgodose del vid enkris minskade elbehovei . Vad angår behovel av kärnkraft vid krig konslaierarOLK au något behov av kärnbränslelager ej föreligger med hänsyn till derelalivt korta angreppsfaser som ingår i de studerade angreppsfallen.Uiredningen påpekar vidare att det är ytterst osäkert omkärnkraftanläggningarna kan hållas i drift under krig. Vid avspärrningssilualioner blir däremolmöjligheten alt producera kärnkraft betydelsefull. Med det mål föruthålligheten som OLK föreslår kan dock behovet av elkraft tillgodoses utanberedskapslagring av kärnbränsle, OLK konstaterar all om efterkrisliden imiljöexempel D 1 beakias ökar beredskapslagringsbehovel av tiock eldningsoljakraftigt om inle ett beredskapslager av kärnbränsle disponeras. Om en /i'edskris inträffar, som drabbat landetskärnbränsleförsörjning på molsvarande sätt som kan tänkas för oljemarknaden,skulle detla - med avseende på kärnkraftens roll i del framlidaelproduktionssystemei enligl energispolitiska beslut - kunna innebäraytterst allvarliga störningar i produktionsapparaten och därmed sammanhängandeåterverkningar på sysselsättningen. Möjligheten atl i ett sådant läge på kortsikt hell ersätta förlorad kärnkraftbaserad elproduktion med fossilbaseradelkraft och vattenkraft bedömer OLK mot bakgrund av bt. a.industridepartementets utredning (Ds 1 1976:1) Konsekvenser vid minskadelproduktion i kärnkraftverk som myckel liten. Mot denna bakgrund har OLK gjort en bedömning avriskerna för försörjningskriser inom kärnbränsleområdet. Tänkbara störningarinom kärnbränsleområdei har delals in i politiska respektive kommersiella ochövriga störningar. Politiska störningar anges t. ex, kunna uppkommagenom politiska omvälvningar, krig eller inbördeskrig på kärnbränslecykelnsolika produktions- och förädlingsled. Vidare räknar OLK till politiskastörningar beslul av en siat au stoppa eller begränsa kärnbränsleexporl tillSverige på grund av energipoliliska skäl, naiurresurspolitiska skäl ochkärnbränslekontrollskäl (safeguardsskäl). Kommersiella och övriga störningar anges vara t.ex. naturkatastrofer, driftolyckor och strejker, som drabbar viktiga led ikärnbränslecykeln. Även kraftiga prisstegringar på grund av brislande balansmellan utbud och efterfrågan på vitala tiänster sami på varor uppges kunna geeffekler i form av störningar på kärnbränslemarknaden, OLK bedömer alt risker finns för avbrott ileveranserna av kärnbränsle på grund av politiska störningar. Dessa riskerbedöms vara störst i kärnbränslecykelns båda led "produktion av naluriiglurankonceniral från gruva" och "isotopanrikning". Enförsörjningskris på naiururanområdet kommer enligt OLK att slå igenomlångsammare än en kris i anrikningsledet förutsatt Prop.1976/77:74 113 atten sådan kris inträffar, då för normall erforderliga kvantiteter uranfinns i arbete vid konverterings- och anrikningsanläggningar. Sannolikheten för avbrott i leveranserna avkärnbränsle på grund av kommersiella eller andra skäl bedömer OLK som myckellåg. Genom att kraflförelagen vanligtvis konlrakterar uran på lång sikt, anserOLK inte onormala prishöjningar i nalururanledel ulgöra en fakior som i sig kanmedföra en försörjningskris. OLK påpekar alt fiera länder, som har omfattandekärnkraftprogram, har gjort bedömningar av riskerna för försörjningskriser påkärnbränsleområdet. I några fall har dessa bedömningar lett lill altberedskapslager av kärnbränslen har lagts upp. Del är alltså endast för en försörjningskris underfredsförhållanden som OLK anser beredskapslagring av kärnbränsle böraövervägas. En sådan kris kan enligl utredningen förväntas få långt allvarligareeffekter på produktionsapparaten och därmed sysselsättningen än de som uppstodpå gmnd av importbortfallel av olja vid den s. k, oljekrisen . Dellaberor på alt de gripbara tillgångarna av nalururan är geografiskt begränsadeoch all antalet anläggningar för anrikning är fh. Möjligheten atl ersätta ettbortfall i ettdera av leden anses därför av uiredningen vara liten. En på detlasäll uppkommen kris förväntas i konsekvens härmed även bli längre änmolsvarande kris på oljeområdel. Med lanke på stor- och supermakternasbetydelse för kärnbränslecykelns olika led utesluter inte OLK att detlaförhållande kan komma alt påverka vår utrikespolitiska situation. OLK föreslår därför atl ett främst förförsörjningskriser i fred avsett beredskapslager av kärnbränsle byggs upp underden föreslagna programperioden. Med hänsyn till de normala intervallen mellanbränslebytena och den därmed sammanhörande uthålligheten i kärnkraftsystemeibör lagringen omfatta behov av ersältningsbränsle för varje reaktor somkommersiellt producerar elkraft. Vid val av lagringsalternativ för ettberedskapslager av kärnbränsle uppställer OLK som första krav alt lagratkärnbränsle ej behöver vidare bearbetning ulanför , och som andra kravatt lagret är stabilt och lämpligt atl lagra under lång lid. Lagringsallernativenför svensk del är därför: - anrikad uranhexafluoridförvarad på fal samt lagring av zirkaloystav med godkänd analys i motsvarandemängd - bränsleknippen (ellerbränsleslavar) För de nämnda lagringsformerna gäller altanrikningshalierna måste beslämmas i förväg för de skilda uranparlierna, så atlde passar aktuellt behov för omladdning. 8 1976/77. I saml Nr 74 Prop.1976/77:74 114 av anrikad uranhexafluorid kan, enligt av OLKhar erfarit, ordnas i anlutning till AB Asea-Atoms bränslefabrik i form av lagring ger möjlighet till ändringar vid bränsleproduktionengenom blandning av uranpartier med olika anrikningshalt. Dessutom finnsmöjlighet att införa andra ändringar, som kan komma att erfordras av exempelvissäkerhets- eller driftskäl, vid utformningen av bränslet. Andra fördelar är attlagringsformen blir mindre kostsam. En fördel med lagring i form av bränsleknippen äratt lagringen kan decentraliseras till kärnkraftverken. Det finns lorriager förbränsleknippen vid varje kärnkraftaggregal med en kapacitet motsvarande ettårlig bränslebyte (eller något mer i ell par fall). Ett sådani alternativ innebäratt det är möjligt alt leverera nytt årsbehov av bränsleknippen strax efterbränslebyle och således alllid ha bränsleförrådet fullt. Bådalagringsallernativen uppfyller de krav som enligt det förut anförda måsteställas på ett beredskapslager av kärnbränsle, Valei mellan de redovisadealternativen bör enligl uiredningen avgöras av de praktiska möjligheterna tilllagring och omsättning. OLKframhålleratt vid lagring av uranhexafiuorid bör zirkaloy lagras i form avstång med godkänd analys. En sådan förvaring föreslås ske i , därframställning av zirkaloy sker. Lagret bör beslå av båda de legeringar(zirkaloy 2 och 4) som används i reaktorerna. 7.3.11.4Villkor för anskaffning och innehav av kärnbränslelager 1 sitt betänkande redovisar OLK de viktigare lagaroch avtal som reglerar anskaffning, transporter och innehav av klyvbartmaterial. a. påpekarOLKatt den 9 januari 1970ratificerade fördraget om ickespridning av kärnvapen. Därmed underkastadeSverige i princip hela sitt innehav av klyvbart material internationellkontroll. Anslutningen till fördraget innebar också skyldighel för allslula ett konlrollavtal med (lAEA). Så harockså skett och konlrollavialel irädde i kraft . DeUa avtal innebär bl. a. alt lAEA får möjlighelalt inspektera alla anläggningar, där klyvbart material finns. Således måsteäven ett beredskapslager av kärnbränsle vara tillgängligt för lAEA:s kontroll. Härutövergäller de villkor som kan ha ställts i bilaterala avtal från länder somlevererar natururan eller anrikningstiänster till , De kan i korthetsammanfattas som dels krav på kontroll, dels förbud mot export avklyvbart material från ulan vederbörande stats godkännande.Anrikningskonlraklen med i är upprättade för varje reaktor. För de sexförsta reaktorerna (1 och 2, saml och2)gällerbehovskonlrakt,dvs. alt anrikar del behov av uran som erfordrasför varje reaktor. Om uran anrikat på annat håll insätts i dessa reaktorergäller inte längre ERDA:s kontrakt om anrikning, Prop.1976/77:74 115 hindrarenligl uiredningen en lösning av lagringsfrågan, som innebär anrikning från delsovjetiska Techsriabexport och tillverkning av extra bränsleknippen som omsättskontinueriigt, Molsvarande villkor finns ej i ERDA:s kvantitelskonlrakl, ejheller i kontrakt med Techsnabexporl, OLK påpekar all en förutsättning för aUuran, som anrikats av , lagras i är - mol bakgmnd avlagringsbeslämmelserna i ett svensk-amerikanskt avtal av - attöverenskommelse härom kan iräffas med . Samrådhar ägt rum med och Svensk KärnbränsleförsörjningAB vad avser föreslaget beredskapslager av kärnbränsle. OLK:s närmare överväganden och förslag om hur ettberedskapslager av kärnbränsle skall byggas upp redovisas under 7.3.14. 7.3.12Lagringsskyldighel för kraft- och värmeverk Enligt sina direktiv skulle OLK bl, a, överväga omlagringsskyldigheten för kraft- och värmeverk bör fastställas individuellt ochom den i så fall kan fastställas på grundval av sådana faktorer som installeradeffekt och specifik förbrukning per effektenhet. Efler omsorgsfulla studier konstaterar OLK attnågra förändringar av gällande bestämmelser ej f n. är nödvändiga utom vadgäller gasturbinanläggningar för produktion av elkraft. Dessaanläggningar bidrar under normala förhållanden endasl lill ylteriigt ringa deli energiförsörjningen. Detsamma gäller under krisförhållanden.