prop · G00390 · 1976-12-31 00:00:00 — Rörliga lönetillägg somhar utgått vid sidan av den fasta lönen skall däremot hållas utanförjämförelsen. På dessa delar beräknas som förut har nämnts i stället särskilttillägg enligt procentregeln. Kommittén föreslår vidare som har framgått av en bestämmelsesom tar sikte på fallet att någon har haft en rörlig lön, t. ex. tim- eller ackordslön,under intjänandeåret eller del av detta men vid semestertillfället i ställetfått fast tidlön på vilken sammalöneregeln skall tillämpas. När arbetstagaren tjänadein semesterlönen gällde procentregeln. Den föreslagna bestämmelsen syftar tillatt arbetstagaren inte skall förlora en redan intjänad förmån, vilket kan blifallet om sammalöneregeln tillämpas på den fasta lönen och denna är lägre änden gamla lönen. Fastän sammalöneregeln formellt är tillämplig, skall därförsemesterlönen i ett sådant fall räknas ut enligt procentregeln på lönen underintjänandeåret, om detta i det konkreta fallet skulle leda till en högresemesterlön. Har övergången till den fasta lönen skett under intjänandåret,skall enligt förslaget även den fasta lön som har utgått under intjänandeårettas med vid beräkningen enligt procentregeln. Avdrag görs för semesterlön ochannan ersättning som inte skall tas med i inkomstunderlaget för procentregeln. Till belysning av sina förslag anför kommittén ettantal exempel till vilka hänvisas (SOU 1975: 88 s. 159160, 164 och 166). I fråga om annan arbetstagare än den som hartidlön, beräknad för månad eller vecka, föreslår kommittén som har nämnts attsemesterlönen liksom skall beräknas enligt procentregeln. Vid fastställandet av tillämpligt procenttal utgårkommittén från det nuvarande procenttalet . Detta bygger på relationenmellan antalet semesterdagar och antalet vardagar , det senareav-nmdat tUl 300. Eftersom semester ger rätt till ny semester och arbetstagarenenligt SemL tjänar in fyra veckors semester genom arbete ,har procenttalet höjts något. Därigenom behöver hänsyn inte tas till densemesterlön som har betalats ut under kvalifikationsåret. av lönen i 48veckor motsvarar full lön under de nuvarande fyra semesterveckorna.Procenttalet har emellertid bestämts till av vissa skäl. Sålunda minskarvarje dags frånvaro av icke privilegierad anledning semesterlönen, varför enviss höjning av procentsatsen ansågs 1976/77: 90 49 befogadför att tim- och ackördsavlönade inte skulle bli missgynnade i jämförelse medvecko- och månadsavlönade. Vidare ansågs att den normala löneökningen undersemesteråret motiverade att procentsatsen höjdes. I betänkandet redovisar kommittén olikaberäkningsmetoder när det gäller att finna ett adekvat procenttal. Med den nyautgångspunkten att semesterlön skall tjänas in under 47 veckorsanställningstid erhålls procenttalet 10,64. Dét är då fömtsatt att lönen ärkonstant under intjänandeåret. Hänsyn har inte tagits till enstaka olönadefrånvarodagar eller till lönestegringen fram till semestertillfället. Genomförskjutningen av intjänandeåret kommer dock löneökningen under årets fyraförsta månader att automatiskt ge utslag på semesterlönen. En direktöversättning av den nuvarande 9 %-regeln till fem veckors semester ger talet11,. Med hjälp av regeln i 12 § andra stycket andra punkten SemL(höjning per dag utöver ) erhålls , vilket talligger något i överkant, eftersom talet 0,4 är avrundat uppåt. Mot bakgrund av de på detta sätt erhållnaprocenttalen föreslår kommittén att procenttalet för fem veckors semesterfastställs till tolv. Därvid har kommittén bl. a. sökt uppnå rättvisa vid enjämförelse med sammalöneregeln. En månadsavlönad får ju ut sin aktuella lönunder semestertiden. Enstaka oavlönade frånvarodagar ger inte utslag i semesterlönenenligt sammalöneregeln. Kommittén föreslår inte någon motsvarighet tillregeln i 12 § andra stycket SemL om höjning av procenttalet närsemesterledigheten enligt avtal är längre än . Kommittén anser attdetta är en fråga för avtalsparterna. När det gäller bestämmandet av underlaget förberäkningen av semesterlönen för timavlönade slår kommittén fast attarbetstagaren i princip skall ha samma lön under semestern som när han arbetar.Arbetstagarens hela inkomst i anställningen under intjänandeåret skall därförläggas till grund för beräkning av semesterlön enligt procentregeln. Allaformer av lön och lönetillägg som utgår på gmnd av lag eller avtal skall medräknas.Det gäller först och främst allt som kan hänföras tiU begreppet lön för arbetadtid, vari även ingår ersättning för sådan tid då arbetstagaren står tillförfogande på arbetsplatsen (väntetid, jourtid m. eller gör en resa mellantvå arbetsplatser. Procentregeln skall enligt förslaget tillämpas påtimlön, ackord, provision, premielön och andra former av prestationslön, sombaseras på arbetsprestationen. Även drickspengar ger rätt till semesterlön.Lönedel vid viss arbetstidsform, t. ex. skiftformstillägg, skall ingå iinkomstunderlaget, liksom alla olika former av lönetillägg. Enligt 1963 årsSemL utgår för tim- och ackördsavlönade semesterlön på själva grimdlönen vidövertidsarbete, men däremot inte på det särskilda övertidstillägget. 4 1976/77.1 saml. 1976/77: 90 50 Kommitténföreslår att även övertidstillägget skall gmnda rätt till semesterlön. Även lön som utgår för ej arbetad tid skaU enligtförslaget räknas med i underlaget, om inte annat följer av särskild föreskrifti lagen. Det rör sig om lön och ersättning för ej arbetad tid, då arbetstagareninte står till arbetsgivarens förfogande. Vidare avses ersättning för tid dåarbetstagaren ar skyldig att med kort varsel infiima sig på arbetsplatsen(beredskapstid). Semesterlön skall beräknas på helgdagslön ochhelgdagsersättning, pérmitteringslön med visst undantag, beredskapser sättningsamt lön under uppsägningstid. Vidare skall, enligt bestämmelser i annanlagstiftnmg, semesterlön utgå på lön vid deltagande i svenskundervisning förinvandrare inom eller utom ordinarie arbetstid samt på lön till fackligaförtroendemän och skyddsombud. Semesterlön som har betalats ut underintjänandeåret skall däremot inte räknas med i arbetsinkomsten, eftersomprocentsatsen har bestämts med hänsyn till att semesterlönen skall hållasutanför beräkningen. En följd av detta är att semesterlön inte heller skallberäknas på pérmitteringslön som utgår under semesterpermittering. Enligtförslaget skall inte heller ersättning som arbetsgivaren har betalat ut vidsjukdom och olycksfall under intjänandeåret tas med i lönesumman. För semestergrundandefrånvaro utgår särskild semesterlön i aiman ordning. Om även sjuklön ingick iinkomstunderlaget, skulle följden bh att en arbetstagare som har varit sjukunder intjänandeåret, fick högre semesterlön än den som har arbetat hela året.Motsvarande föreslås gälla för annan ersättning som arbetsgivaren betalar utvid semestergrundande frånvaro, t. ex. vid föräldraledighet ellermilitärtjänst. Eftersomkonunittéförslaget innebär bl. a. att den särskilda semesterlön som tjänas invid semestergmndande frånvaro beräknas av och betalas utfrån en semesterlönefond, skall all semestergrundande frånvaro hållas utanförinkomstunderlaget vid tillämpning av procentregeln. Någon motsvarighet tillbestämmelsen i 12 § tredje stycket SemL behövs därför inte längre.Detta föreslås dock bara gälla i fråga om gmndsemestern enligt lagen. Har arbetstagarenenligt avtal längre semester än , skall arbetsgivaren svara för semesterlönsom hänför sig till semestergrundande frånvaro såvitt avser de överskjutandedagarna. Någon särskild regel för beräkning av den delen av semesterlönenföreslås inte utan parterna förutsätts reglera den saken avtalsvägen. Omarbetsgivaren har betalat ut lön eller ersättning för ej arbetad tid som inteär semestergrundande enligt lagen, skall däremot sådana förmåner tas med iinkomstunderlaget för beräkning av semesterlön. Som exempel nämns lön somutgår vid frånvaro på grund av enskilda angelägenheter, fackliga uppdrag,förtroendemannauppdrag, läkarbesök, lön vid utbildning m. m. Vid beräkning avsemesterlön skall liksom hänsyn inte tas till 1976/77: 90 51 förmånav fri bostad eller till ersättning för särskilda kostnader. Kost-ersättmngskall i vissa fall utgå vid sidan av semesterlönen. 8.5Särskild semesterlön med anledning av semestergrundande frånvaro I 7 § andra stycket SemL finnsbestämmelser om s. k. privilegierad frånvaro. Kommittéförslaget innefattar enkraftig utvidgning av den ledighet som grundar rätt till semesterförmåner. TiUskillnad från vad som är fallet enligt SemL har reglerna omsemestergrundande frånvaro enligt förslaget endast betydelse för rätten tillsemesterlön. Varje arbetstagare har nämligen enligt förslaget, som redan framgått,rätt till fem veckors semesterledighet. Semestergrundandeär enhgt förslaget ledighet på grund av sjukdom, yrkesskador inräknade,föräldraledighet, ledighet för smittobärare, viss utbildning samt tjänstgöringenligt värnplikts-, vapenfri- och civilförsvarslagarna. a. en kraftig utvidgning av rätten att tjäna in semesterlön vid annansjukdom än yrkesskada samt vid föräldraledighet och värnpliktstjänst. Tilldetta kommer att viss utbildningstid görs semestergrundande. Dennakraftiga utvidgning av rätten att tjäna in semesterlön vid frånvaro fömtsätterenligt kommittén att kostnaderna kan fördelas jämnt på alla arbetsgivare.Annars skulle en enskild arbetsgivare drabbas orimligt hårt, om en av hansanställda råkade ut för t. ex. långvarig sjukdom eller aiman längre frånvarosom gmndar rätt tUl semesterlön. Det betonas att en utvidgning inte heller fårförsvåra ställningen för vissa grupper på arbetsmarknaden såsomsmåbarnsföräldrar och värnpliktiga som ännu inte har gjort sin militäragrundutbildning. Konunittén föreslår med hänsyn härtill att kostnaderna för densemestergmndande frånvaron skall jämnas ut genom att en begränsad riskfondinrättas hos . Fonden byggs upp genom avgifter frånarbetsgivarna. Den semesterlön särskild semesterlön som tjänas in vid semestergrundandefrånvaro betalas ut genom fonden. Arbetsgivaravgiftentill semesterlönefonden har i förslaget beräknats med utgångspunkt i femveckors semester. Har en arbetstagare enligt avtal längre semester än femveckor, skall semesterlön för semestergmndande frånvaro inte betalas ut fränfonden såvitt avser de överskjutande dagarna. För dessa semesterdagar skallarbetsgivaren utge också semesterlön som tjänas in vid semestergrundandefrånvaro. Några regler för beräkning av denna del av semesterlönen föreslåsinte. Det föratsätts att parterna i det avtal som ger den längre semestemreglerar frågan om semesterlönen för frånvarotiden, såvitt avser den semesterledighetsom överstiger . Beträffande de särskilda fallen avsemestergmndande frånvaro anför kommittén följande. Vid frånvaro på grund av sjukdom knyts rätten tUl 1976/77: 90 52 semesterlönsamman med rätten till sjiikpenning. Semesterlön tjänas in dåarbetstagaren har rätt till skattepliktig sjukpeiming. Ändringen består i attvanlig sjukdom jämställs med yrkesskada i fråga om rätt till särskildsemesterlön. Sjukpenning utgår till en början oavsettsjukdomsorsaken enligt den allmäima sjukförsäkrmgen. För att vara försäkrad försjukpenning måste man vara inskriven hos försäkringskassa samt ha en årsinkomstav förvärvsarbete på . eller vara hemmamake. Alla som är bosattai och som har fyllt är inskrivna i . Förutom vid arbetstagarens sjukdom utgår, enligtföräldraförsäkringen, sjukpenning bl. a. när någon av föräldrarna måste stannahemma från arbetet för vård av sjukt barn som inte fyllt . Även i detta fall kommer enligt förslagetsemesterlön att tjänas in. Vid olycksfall i arbete m. m. utgår sjukpenningenligt lagen om yrkesskadeförsäkring (YFL). Som har nämnts ersättslagen fr. o. m. av lagen om arbetsskadeförsäkring. Vid yrkesskada utgesvanligen sjukersättningen under den s. k. samordningstiden i regel 90 dagarefter skadedagen på samma sätt som vid andra sjukdomar. Eftersamordningstiden bestäms sjukpenningen på gmndval av den skadades årligaarbetsförtjänst, beräknad efter särskilda regler. Enligt kommitténs förslagkommer ordningsföljden mellan yrkesskada och vanlig sjukdom att saknabetydelse för rätten till semesterlön, eftersom semesterlön tjänas in i sammamån som arbetstagaren har rätt till skattepliktig sjukpenning. Enligt vissa författningar utgår ersättning enligti huvudsak samma grunder som enligt YFL. Skador under militärtjänst regleras imUitär-ersättningsförordningen (1950: 261, ändrad : 180). Ersättningenligt i stort sett samma regler som i YFL utgår vidare enligt förordningen(1954: 249) om ersättning i anledning av kroppsskada, ådragen undertjänstgöring i civilförsvaret (ändrad : 63), kungörelsen (1974:711)om ersättnmg för deltagande i räddningstjänst m. m., kungörelsen (1961: 457) omersättning på grund av medverkan i skyddsarbete vid olyckor i atomanläggningarm. (ändrad 1974: 412), förordningen (1954: 250) om ersättning i anledning avkroppsskada ådragen under vistelse å anstalt m.m. (ändrad senast 1973:64) ochlagen (1954:246) om krigsförsäkring för sjömän m. fl. (ändrad senast 1971:283). I de fall skattepliktig sjukpenning utgår enligt någon av nämndaförfattningar, bör enligt kommittén också särskild semesterlön utgå. Medsjukpenning enligt YFL jämställs därför sjukpenning enligt närståendeersättningssystem. Kommittén föreslår vidare att särskild semesterlönskall kunna tjänas in en arbetstagare är ledig från arbetet pågrund av risk för överförande av smitta. Semesterlön bör tjänas in under dentid er- 1976/77: 90 53 sättningutgår enligt lagen (1956: 293) om ersättning åt smittbärare (ändrad senast1973: 469). Lagen ger rätt till ersättning åt smittbärare som inte kan ellerfår arbeta. Smittbärare som hålls under uppsikt eller isoleras och därför intekan arbeta får ersättning från på samma sätt som vid sjukdom,om ingripandet är kortare än i en följd. Rätten till ersättning ärinte beroende av om smittbäraren omfattas av den allmäima försäkringen. Tillkronisk smittbärare betalar ut ersättning. I detta sammanhang tar kommittén upp en särskildfråga. Reglerna SemL om privilegierad frånvaro har ett undantag. I 7§ tredje stycket sägs nämligen att sjukdom och därmed jämställd frånvarotidinte skall räknas som arbetad tid, om det är uppenbart att det inte funnitsnågot arbete hos arbetsgivaren . Detta gäller dock inte vidsemesterstängning. Syftet med bestämmelsen är att t. ex. en sjuk arbetstagareinte skall bli gynnad framför arbetskamrater som är permitterade. Kommitténpekar på att bestämmelsen genom ett tillägg till 21 § tredje stycket lagen omanställningsskydd numera har fått mindre betydelse. Tillägget medför nämligenatt semester tjänas in också vid sjukdom eller annan semestergmndande frånvarosom inträffar, när permittéring har varat längre än i en följd ellermer än under samma kalenderår. Till detta kommer att pérmitteringslönnormalt utgår enhgt avtal under karensdagarna i arbetslöshetsförsäkringen,dvs. I detta fall tjänas likasåsemesterlön in. På grund av det minskade tillämpnings-onu-ådet förundantagsbestämmelsen anser konunittén att anledning saknas att överföra dentill den nya semesterlagen. En obegränsad rätt att tjäna in semesterlön vidsjukdom och annan semestergrundande frånvaro strider enligt kommittén i vissmån mot gmndtanken bakom semester. Arbetstagarens behov av att koppla av frånarbetet tunnas ut och semesterrätten förvandlas mer och mer till en renlöneförstärkning, om frånvaron pågår utan avbrott under en längre tid.Kommittén föreslår därför att rätten till semesterlön vid semestergrundandefrånvaro skall upphöra sedan två hela intjänandeår har förflutit utan attarbetstagaren återgått i arbete. Bestämmelsen har samma innebörd som den nugällande tvåårsregeln vid långtidssjukdom som föranletts av yrkesskada. Vid halv sjukskrivning skall enligt förslagetförsäkringskassan betala ut halva semesterlönen genom fonden. Den andra halvan,som avser den arbetade tiden, skall arbetsgivaren svara för. Enligt förslaget skallsemesterlön utgå, då arbetstagare är ledig från arbetet och har rätttill föräldrapenning. Rätten till föräldrapeiming regleras i lagen om allmänförsäkring. Föräldrapenning betalas i samband med barns födelse ut till en avföräldrarna. För att få rätt till föräldrapenning skall föräldern ha 1976/77: 90 54 varitinskriven hos i följd närmast före barnetsfödelse eller den beräknade dagen för förlossningen. Före barnets födelse ärdet bara modem som har rätt till föräldrapenning. Vid vård av barn betalasföräldrapenningen f. n. ut under sammanlagt för bådaföräldrarna eller längst till dess barnet är . Den sistnämndatiden kan i vissa fall utsträckas något. Särskilda regler gäller föradoptivföräldrar. Beroende på bl. a. adoptivbarnets ålder utgårföräldrapenning under 210, 45 eller . Nuvarande begränsning bortfalleralltså genom förslaget. Det saknar vidare betydelse om det är mannen ellerkvinnan som utnyttjar rätten till föräldraledighet. Rätten till särskildsemesterlön utsträcks även till adoptiv- och fosterföräldrar. För tid då halv föräldrapenning utgår, skallarbetsgivaren svara för den semesterlön som faller på den arbetade och avlönadetiden. Resten kommer från den föreslagna fonden. Ledighet för utbildning. Enligt kommittéförslagettjänas semesterlön in under utbildningstid i de fall då arbetsgivaren betalarlön eller annan ersättning vid utbildningen. Det gäller också sådan utbildningsom inte är ett direkt led i tjänsten utan syftar till att vidga arbetstagarensyrkeskunnande. Kommittén knyter i förslaget vidare an till denvidsträckta, lagstadgade rätten till ledighet för utbildning som har införtsgenom lagen om arbetstagares rätt till ledighet för utbildning och till denyligen införda systemen för vuxenstudiestöd samt utbildningsbidrag inomarbetsmarknadsutbildningen. Studiestödet för vuxna är främst riktat till demsom har en kort och bristfällig grundutbildning. Tim- och dagstudiestödet harinförts särskilt för att vissa gmpper av arbetstagare skall kunna utnyttja sinlagliga rätt att ta ledigt från arbetet för att delta i kortare studier.Kommittén framhåller att det med hänsyn till att studiestödet för vuxna skallvara en ersättning för inkomstbortfall är naturligt attförlust av semesterlön under sådan utbildningstid också ersätts. Kommitténföreslår därför att särskild semesterlön skall tjänas in under den tidarbetstagaren är ledig för utbildning och erhåller dmstudiestöd,dagstudiestöd i form av inkomstbidrag eller -vuxenstudiebidrag. Beräkningen av den särskilda semesterlönen skallenligt förslaget i nu berörda fall ske efter samma grunder som vid annansemestergmndande frånvaro. Timstudiestödet kräver dock en annanberäkningsmetod. I detta fall skall särskild semesterlön utgå av detutgivna beloppet. Den s. k. bristyrkesutbildningen inomarbetsmarknadsutbildningen kan enligt konunittén i viss mån jämställas medstudiestödet till vuxna. Frågan om semesterlön i detta fall anses dock böra sesi samband med frågan om semesterrätten vid arbetslöshet och andra former avarbets- 1976/77: 90 55 marknadsutbildning.Kommittén finner därför inte skäl att bryta ut bristyrkesutbildningen tillsärskild behandhng. Fråga om särskild semesterlön vidarbetsmarknadsutbildning, liksom vid arbetslöshet, bör därför enligt kommitténprövas i samband med att man i annat sammanhang tar upp frågan om inrättandeav ett ällmänt fondsystem för all semesterlön. I förslaget pekas på att den fackliga utbildningentilldelats en särställning i vissa hänseenden. Gmnden för detta har varit attden pågående reformeringen av arbetslivet ställer betydande krav på arbetstagarnaoch deras organisationer, varför behovet av facklig utbildning är särskiltangeläget. Kommittén anser mot denna bakgrund att särskild semesterlön bör utgåtill arbetstagare som är ledig från arbetet för att genomgå facklig utbildning.Detta skall gälla inte bara beträffande rent facklig utbildning utan ävenutbildning som har samband med facklig verksamhet. Utbildningen får alltså ävenavse förhållanden som mera allmänt rör de anställdas ställning somarbetstagare. Deltagande i kurs för vilken statsbidrag utgår enligt densärskilda förordningen (1970: 272) om statsbidrag till löntagarorganisationerscentrala kursverksamhet (ändrad : 436) skall enligt förslaget alltidberättiga till särskild semesterlön. Men även annan facklig utbildning, t. ex.kurser som är kortare än och information till nyanställd personal,skall ge rätt till särskild semesterlön. Om t. ex. timstudiestöd ellerdagstudiestöd utgår vid facklig utbildning, skall den särskilda semesterlöneni första hand beräknas på gmndval av detta. Rätt till semesterlön vid deltagande i utbildningkan också förvärvas enligt annan lag. Hit hör i första hand lagen om fackligförtroendemans ställning på arbetsplatsen. Av 40 § a fjärde stycketarbetarskydd slagen följer vidare att skyddsombud skall beredas den ledighetsom behövs för uppdraget och att han därvid skall ha rätt till bibehållen lönoch andra anställningsförmåner. Skyddsombudens utbildning har förutsatts ske påbetald arbetstid eller ersättas som om den fullgjorts på betald arbetstid. Idessa fall, där arbetsgivaren direkt på grund av lag är skyldig att betalasemesterlön för viss utbildningstid, skall enligt förslaget särskildsemesterlön inte utgå från semesterlönefonden. Semesterlön skall i vanligordning betalas av arbetsgivaren. Värnplikt, vapenfri tjänst och civilförsvarstjänst.Kommittén nämner att de nu gällande reglerna om rätt att förvärva semesterimder viss militärtjänst i huvudsak har varit oförändrade . Manframhåller att en utvidgning av semesterrätten har avvisats medhänvisning till de ökade kostnaderna för arbetsgivarna och till att enutvidgning kunde komma att medföra en obenägenhet bland arbetsgivarna attanställa värnpliktiga innan de skall rycka in tillgnmdutbildningen. Mot en utvidgning har också anförts att övningsuppehållettjänar delvis samma syfte som semestern. 1976/77: 90 56 I betänkandet anförs att kostnaderna för densemestergmndande frånvaron genom den föreslagna semesterfonden kommer attfördelas på alla arbetsgivare. Riskerna för att arbetsgivarna av kostnadsskälvägrar att anställa värnpliktiga som inte har fullgjort gmndutbildningen bordedärigenom falla bort. Målet för kommitténs arbete sägs vara att bygga upp ettsystem som garanterar alla arbetstagare en viss betald semesterledighet varjeår. Denna skall inte inskränkas genom ofrivillig frånvaro som inträffar underen pågående anställning. Ett av de längsta ofrivilliga avbrotten under enanställning är den militära gmndutbildningen. Kommittén anser därför att enarbetstagare som är mera varaktigt knuten till arbetsmarknaden skall fåbehålla sin rätt till semesterlön under all värnpliktstjänst som fullgjörsenligt 27 § och 28 § 1. vämpliktslagen liksom vid vapenfri tjänst och tjänstinom civilförsvaret. Vad gäller vämplikten innebär förslaget främst denutvidgningen i jämförelse med den nuvarande semesterlagen attgrundutbildningen, beredskapsövning enligt 27 § 2. värnpliktslagen ochtjänstgöring enligt 28 § 1. vämpliktslagen görs semestergmndande.Gmndutbildningen för de vapenfria tjänstepliktiga blir också semestergrundande. Kommitténs avsikt är att genom utvidgningen av densemestergrundande frånvaron tillgodose dem som har en mera varaktig anknytningtill arbetsmarknaden. Som ett villkor föreslås därför att arbetstagaren skallha haft rätt till sjukpenning på grund av inkomst av anställning närmast före inryckningsdagen. I fråga om civUförsvarstjänst innebär förslaget attåldersgränsen bortfaller liksom begränsningen till undervarje kvalifikationsår. Tjänstgöring i civilförsvaret som fullgörs under tiddå civilförsvarsberedskap råder eller då beredskapsövning får anordnas vidkrigsmakten blir också semestergmndande enligt förslaget. De bestämmelser i kommittéförslaget för vUka nu harredogjorts tar sikte på arbetstagare som är inskriven vid allmänförsäkringskassa. För att även arbetstagare som inte är inskriven hosförsäkringskassa skall få rätt till semesterlön vid sjukdom har kommitténföreslagit en särskild bestämmelse, enligt vilken arbetsgivaren med visstundantag skall svara för semesterlön som tjänas in under sjukdomstid.