prop · G0031 · 1976-12-31 00:00:00 — Bland de beslämmelser sombör prövas i det fortsatta översynsarbetet inom kommundepartementet eller inomde utredningar som överväger frågor inom landstingskommunernasverksamhetsområde märks underställning av barnhemsplaner och plan föromsorgsverksamhelen liksom den ritningsgranskning som är obligatorisk vidbyggande av bl. a. sjukhus. Jordbrukssiämma är en särskild form avkommunalstämma för behandling av ärenden som endast rör den manlalssattajorden. Beslämmelser om jordbruksstämma finns i 13 S i den i övrigt upphävda lagen(1930:251) om kommunalsiyrelse på landet. Vid tillkomsten av KL (prop.1953:210, KU 1953:22, rskr 1953:419) förutsattes aU institutet jordbruksstämmaskulle avvecklas , som sedermera har föriängts tilloch med utgången av . De tillgångar som skulle fö förbrukas eller gesnya förvaltningsformer var ursprungligen ganska betydande. De bestod främst avkassor för olika ändamål såsom magasinskassor och rolehållar-kassor. År 1960beräknades antalet kassor lill närmare 400. hade antalet sjunkittill något mer än hälften. redovisades ett 30-tal kassor och fonder.Kassornas sammanlagda behållning har minskat på liknande sätt från närmare 6milj. till något över 3 milj. kr. och ungefär 550 000 kr.år 1974. Antalet sockenmagasin uppgick till 54. fanns sexsockenmagasin till eU sammanlagt värde av högst . I fråga om den fastaegendom som tidigare förvaltades på jordbruksstämma gäller sedan den 1 juli1974 lagen (1973:1150) om förvaltning av samfälligheter. Del innebär alt bl.a. sockenallmänningarna och de allmänningskassor som var knutna lill dem intelängre hör till jord-bruksstämmotillgångarna. För en närmare redogörelse för institutetjordbruksstämma och det avvecklingsarbete som har förekommit hänvisarjag till departementspromemorian (Ds Kn 1976:3) Avveckling av institutetjordbruksstämma (bilaga 4). 1 promemorian konstateras att de ändamål somjordbruksstämmotill-gångarna ursprungligen skulle tillgodose numera harföriorai sin betydelse eller kan tillgodoses genom dessatillgångar. Förvaltningen av tillgångarna faller utanför den egentligakommunala verksamheten och det är därför enligt promemorian uppenbart auinstitutet jordbruksstämma bör avvecklas i samband med den kommunallagsreformsom förestår. Förvaltningen av den helt övervägande delen av dejordbrukssiämmotillgångar som har utgjorts av kassor har numera avvecklats. Föratl slutligt genomföra avvecklingen bör väljas ett så enkelt förfaringssätt sommöjligt. Möjligheten alt låta delägarna dela tillgångarna mellan sig avvisas ipromemorian med hänvisning lill alt detta lämpligen skulle kunna ske endast ifall där värdet Prop.1976/77:1 105 Det skulle därför behövas en beloppsgräns, som skulle bli ganskagodtyckligt bestämd. Härtill kommeratt i magasinskassorna kan ingå statliganödhjälpsmedel och donationsmedel. Möjligheten atl tvångsvis omvandlatillgångarna till stiftelser avvisas också i promemorian. Den lösning som bedöms som den enklaste ochnaturligaste är alt kvarvarande tillgångar tas över av kommunen. Medhänvisning lill all värdet av tillgångarna i fiertalet fall är obetydligtframhålls i promemorian all särskilda föreskrifter om hur tillgångarna föranvändas skulle medföra onödiga administrativa svårigheter och därför börundvikas. Det finns enligt promemorian inte heller skäl att föreskriva atleventuella donaiionsbesiäm-melser skall iakttas eller att tillgångarna inle fåranvändas till ändamål som kommunen enligt författning har att tillgodose. Dettahindrar inle an det ligger nära lill hands att medlen används för något av deändamål som kunde tillgodoses enligl de tidigare reglerna för avveckling avjordbrukssiämmotillgångar. Med hänsyn till att för några kassor redovisasbetydande tillgångar bör enligt promemorian delägarna under en kortövergångstid ges tillföile att avveckla förvaltningen av tillgångarna ienlighet med reglerna i kungörelsen (1963:43) med föreskrifter rörande vissa avkommunalstämma förvaltade kassor. Kungörelsen, som upphävdes (SFS1973:76), avser tillgångar som hör till magasinskassa eller därmed jämföriigkassa eller invalidbe-väringskassa, uddemanlalskassa eller annan rotehållarkassa.Stämmorna bereds enligt kungörelsen möjlighet att avveckla förvaltningen avkassorna, i den mån donationsvillkor inte lägger hinder i vägen. Avvecklingenkan ske antingen i den formen att tillgångarna helt förbrukas för visst ändamåleller genom att stämman beslutar att de skall bestå som särskilt kapital, varsavkastning skall användas för ett bestämt ändamål. Endast vissa ändamål ärtillåtna. Enligl kungörelsen för tillgångarna inte användas för ändamål somkommunerna eller församlingarna författningsenligt skall tillgodose.Magasinskassas kapital och avkastning för användas lill stipendier åt ungdomfrån orten för jordbruksutbildning eller liknande utbildning, för någotförbrukningsbehov som är gemensamt för delägarna, för anskaffande eller förbättringav någon stadigvarande tillgång, som är till nytta för delägarna, kommuneneller församlingen eller för annat ändamål som är angelägel för dem.Rotehållarkassornas kapital och avkastning får användas för samma ändamål ochdessutom för ändamål som har anknytning till lokal försvarsverksamhet. Kassastillgångar kan enligl kungörelsen överlämnas till bl. a. kommun, församling,by- eller vägsamfällighet, styrelse för läroanstalt, hembygdsförening,hushållningsgille, intresseorganisation för jordbrukare, lokal sammanslutningpå försvarets område eller annan förening, stiftelse eller sammanslutning påorten som kan antas bli bestående. Enligt promemorian bör avveckling enligt reglerna i1963 års kungörelse få ske fram till utgången av . Del bör varalillräckligi alt beslut om avveckling fattas . Det skall alltsåinle vara nödvändigl 1976/77:1 106 attbeslutet har vunnit laga kraft. Kvarvarande egendom skall tillfalla kommunen.Dessa regler har i promemorian getts form av ett förslag lill lag om egendomsom förvaltas av jordbruksstämma. Remissinstanserna är positiva lill förslagen ipromemorian. Allmän enighet råder om atl institutet jordbrukssiämma böravvecklas och att nuvarande tillgångar efter en avvecklingsperiod bör tillfallakommunen. JK hyser dock stor tvekan inför en ivångsmässig överföring tillkommunerna i de fall tillgångarnas värde inte är obetydligt. I dessa fall börman enligt JK i första hand uppmuntra till en frivillig avveckling. Detillgångar som återstår efter avvecklingsperioden bör tillfalla kommunerna menfå användas endast för vissa särskilda ändamål. De invändningar som remissinstanserna i övrigt harrest avser dels avvecklingsperiodens längd, dels frågan om vilken frihetkommunen skall ha att förfoga över tillgångar som har tillfallit kommunenenligt de beslämmelser som föreslås i promemorian. Även jag anser alt tiden nu är mogen alt avvecklainstitutet jordbruksstämma. Detta bör ske genom att kvarvarande egendom efteren övergångsperiod tillfaller kommunen. För avveckling under övergånsperiodenbör principerna kungörelse följas. Någon motsvarighet tillföreskriften i 4 S kungörelsen om att jordbruksstämmas beslut om avvecklingskall underställas behövs enligt min mening inte. Detta ligger ilinje med mina tidigare ställningstaganden i fråga om underställning (avsnitt4.5). I frågan om avvecklingsperiodens längd vill jaganföra följande. Principbeslut om avveckling av institutet jordbruksstämmafattades förmerän tjugo årsedan. har delägarna haftmöjlighet att avveckla förvaltningen av jordbruksstämmotillgångarna och inomvida ramar besluta om hur dessa skall användas. Sådan avveckling har också ägtrum i mycket stor utsträckning. En ny, slutlig avvecklingsperiod bör enligl minmening kunna bli tämligen kort. Förslaget i promemorian innebär atlavvecklingsperioden bestäms till . I likhet med några remissinstanseranser jag alt en sådan tidsfrist är väl kort. För att de stämmor som önskar detskall fö tillräcklig lid att avveckla förvaltningen enligl reglerna i 1963 årskungörelse föreslår jag att avvecklingsperioden bestäms till . Jag trorinte att fiera stämmor skulle utnyttja en sådan möjlighet om tidsfristenföriängdes ytteriigare. Jag anser det viktigt alt information om under vilkentid avveckling kan ske når fram ordentligt lill stämmorna. Om godtarmina förslag, ämnar jag ta fasta på ett par remissinstansers förslag all sådaninformation skall föras ut med hjälp av länsstyrelserna. i har i sinremissyttrande pekat på möjligheten att ett avvecklingsbeslut somjordbruksstämma har fattat angrips med kommunalbesvär. Om beslutet upphävsefter utgången av avvecklingsperioden kommer egendomen att tillfalla kommunen.Detta kan enligl uppfattas som otillfredsställande. Jag villframhålla au problem av denna Prop.1976/77:1 107 artkan uppstå även om man stannar för en tämligen lång avvecklingsperiod. Reglernai kungörelse erbjuder vida ramar för avvecklingen avegendomsförvaltningen. Risken för att ett avvecklingsbeslut, som inte ärbehäftat med något formfel, skall behöva upphävas är därför ganska ringa. Enlängre avvecklingsfrist utgör däremot ingen garanti mot sådana effekter. I frågan omdonationsvillkor skall iakttas, näregendom efter avvecklingsperiodens slut har tillfallit kommunen, vill jaganlägga följande synpunkter. Om enskild donation med särskilda villkor ingår iegendomen, innebär förslaget i promemorian ett slags generell permulation.Delta finner JK från principiella utgångspunkter föga tilltalande. Även ett parandra remissinstanser anser atl kommunen bör vara skyldig att iaktta donationsvillkoren.Jag vill framhålla all det finns fiera exempel på föreskrifter som innebär ettslags generell permulation. Det har gällt egendom som har donerats eller sattsav för ändamål som inte längre utan svårighet kan tillgodoses eller som numeratillgodoses i annan ordning. Dessa förhållanden föreligger också i fråga omjordbruksstämmotillgångarna. Det torde i många fall vara svårt alt utredatillgångarnas sammansättning och ursprung liksom förekomsten av och innebördeni eventuella donationsvillkor. I fiertalet fall är värdet av tillgångarnaobetydligt. Två tredjedelar av kassorna har en behållning av mindre än elleromkring . Om eventuella donationsvillkor skall tillgodoses, skulle delinnebära ett i många fall omfattande utredningsarbete för au fastställadonationernas andel av nuvarande tillgångar. Detta arbete skulle i många fallinte slå i rimlig proportion till värdet av de tillgångar del är fråga om.Donationsmedlen skulle sedan fö omvandlas till stiftelser. Donationsvillkorenskulle sannolikt behöva permuteras i fiertalet fall. Praktiska skäl talar föratt en sådan omgång bör undvikas. Med hänsyn till vad jag nu har anfört anserjag atl de principiella skäl som kan anföras mot en generell permulation bör fövika i detta fall. Jag biträder alltså förslaget att donationsvillkor inleskall behöva beaktas. En andra fråga är om kommunens förfoganderätt överegendom som har tillfallit den bör begränsas på annat sätt. JK anser attföreskrifter om alt tillgångarna för användas endast för vissa bestämda ändamålbör meddelas för de fall det inte är fråga om helt obetydliga tillgångar. Kammarkollegietföreslår au det föreskrivs au tillgångarna skall bilda en stipendiefond förungdomens yrkesutbildning på främst jordbrukets område eller föras tillinvesteringsfond för kommunen. För egen del vill jag främst se till vad som kanvara enkelt och praktiskt. Enligl vad jag har föreslagit för stämmornaunder en ny avvecklingsperiod möjlighet att avveckla förvaltningen avtillgångarna. Inom vida ramar kan behållningen fonderas eller förbrukas förolika ändamål som har samband med de ursprungliga syftena. Det är rimligt attanta att denna sista avvecklingsmöjlighet kommeratt utnyttjas, inte minst belräffandekassor som har en inte helt obetydlig behållning. 1976/77:1 108 kanjag inte finna alt några särskilda föreskrifter bör ges om användningen av de -i allmänhet obetydliga - tillgångar som efter avvecklingsperiodens slut skalllilHalla kommunerna. Sådana föreskrifter skulle vara administrativt tyngandeutan all tillgodose något nämnvärt allmänt intresse. Detta gäller ocksåföreskrifter av det slag som kammarkollegiet föreslår. I fråga om förslagetatt det skall föreskrivas all medlen skall föras till investeringsfond förkommunen kan vidare invändas att det här är fråga om mycket obetydligatillgångar i jämförelse med de avsättningar lill kapitalbudgeten som normaltgörs i kommunerna. Jag anser alltså aU frågan omjordbruksstämmotillgångarnas användning kan överiämnas till kommunerna utansärskilda villkor. Om det i något eller några fall skulle komma atl röra sig ommer betydande tillgångar, är jag övertygad om atl kommunerna ägnar särskildomsorg åt frågan om hur medlen skall användas för att tillgodose behov som ärförenliga med de ursprungliga ändamålen. Frågan om de civilrätlsliga verkningarna av enbestämmelse om alt egendomen tillfaller kommunen har tagits upp av , som förutsätter atl alla enskilda rättsanspråk försvinner. Somtorde ha framgått av vad jag har anfört är innebörden av mitt förslag altnågra obligationsrättsliga anspråk från delägarnas sida inte kan görasgällande mot kommunen. Jag förordar all del i en lag om egendom somförvaltas av kommunalstämma föreskrivs au, om sockenmagasin, tillgångar somhör till magasinskassa eller rotehållarkassa eller annan egendom vid utgångenav förvaltas av kommunalstämma som avses i 13 S lagen om kommunalstyrelsepå landet, skall egendomen tillfalla kommunen.Dessförinnan skall sådan förvaltning fö avvecklas i den ordning och under deförutsättningar som i fråga om vissa kassor föreskrevs i 1-3 SS 1963 årskungörelse. Genom denna lydelse klargörs att - -reglerna kungörelse skall ges motsvarande till-lämpning i fråga omannan egendom än tillgångar som hör till kassor, alt sådant hinder motavveckling som kan föreligga på grund av villkor vid enskild donation skallbeaktas och att underställning enligl 4 S kungörelsen inte behövs. I kommunallagspropositionen föreslås en föreskriftom att 8 S lagen om införande av kommunallag fortfarande skall gälla(14 S förslaget lill lag om införande av kommunallagen, 1976:000). Om riksdagengodtar de förslag som jag nu har lagt fram, bör del i stället föreskrivas all 8S skall gälla intill utgången av . I enlighet med vad jag nu har anfört har inomkommundepartemenlel upprättats förslag till 1976/77:1 109 1. lag om ändring i brandlagen (1974:80), 2. lag om ändring i byggnadsstadgan (1959:612), 3. lag om ändring i skollagen (1962:319), 4. lag om ändring i lagen (1970:296) om socialcentralnämnd m. m., 5. lag om ändring i lagen (1956:2) om socialhjälp, 6. lag om ändring i barnavårdslagen (1960:97), 7. lag om ändring i lagen (1954:579) omnykterhetsvård, 8. lag om upphävande av lagen (1953:228) omtillsättning av vissa befattningshavare inom socialvården, 9. lag om ändring i hälsovårdsstadgan (1958:663), 10. lag om ändring i lagen (1944:219) om djurskydd, 11. lag om ändring i vallagen (1972:620), 12. lag om ändring i , 13. lag om ändring i civilförsvarslagen (1960:74), 14. lag om ändring i lagen (1964:63) om kommunalberedskap, 15. lag om ändring i lagen (1973:861) om lokalkristidsförvaltning, 16. lag om ändring i familjebidragslagen (1946:99), 17. lag om ändring i lagen (1964:47) om krigshjälp, 18. lag om ändring i lagen (1944:475) omarbetslöshetsnämnd, 19. lag om ändring i lagen (1959:99) om köttbesiklningm. 20. lag om ändring i sjukvårdslagen (1962:242), 21. lag om ändring i folktandvårdslagen (1973:457), 22. lag om ändring i lagen (1967:940) angående omsorgerom vissa psykiskt utvecklingsstörda, 23. lag om ändring i lagen (1968:598) angåendehandläggning av frågor om regionplan för kommunerna i , 24. lag om ändring i lagen (1964:653) om överflyttandeav magistratens befattning med burskapsärenden m. m., 25. lag om ändring i lagen (1947:523) om kommunalaåtgärder till bostadsförsörjningens främjande m. m., 26. lag om egendom som förvaltas av kommunalstämma. Av de angivna förslagen har de som har tagits uppunder 2, 23 och 25 upprättats i samråd med chefen för bostadsdepartementet.Förslaget under 3 har upprättals i samråd med statsrådet ,förslagen under 4-9,17 och 20-22 i samråd med chefen för socialdepartementetoch förslagen under 10 och 19 i samråd med chefen för jordbruksdepartementet.Förslagen under 11, 12 och 24 har upprättats i samråd med chefen för ,förslagen under 13 och 16 i samråd med chefen för försvarsdepartementet ochförslaget under 15 i samråd med chefen för . Förslagetunder 18 har upprättats i samråd med chefen för . Prop.1976/77:1 110 Jaghemställer att regeringen föreslår att antaga förslagen. Regeringen ansluter sig till föredragandensöverväganden och beslutar atl genom proposition föreslå atl antaga deförslag som föredraganden har lagt fram. 1976/77:1 111 PM II (Ds Kn 1975:3) , underställning m. m. Inledning ....................................................................... ..... 119 Sammanfattningav förslagen ....................................... 120 Kommunernas roll i samhället ................................ 123 1.1 Den kommunalaindelningen ............................. ..... 123 1.2 Den kommunalaverksamhetens expansion .... ..... 123 1.3 Samspeletmellan stat och kommun ................ ..... 124 1.3.1 Ansvars- ochuppgiftsfördelning ............... ..... 124 1.3.2 Former förstatlig tillsyn och kontroll ....... ..... 125 Besvärsinslitutel ..................................... ..... 126 Underställning ........................................ ..... 127 Effekiiviietskonlroll .................................. ..... 128 Ekonomisk styrning ................................. ..... 128 Några genomförda åtgärder innebärande minskad statligtillsyn och kontroll ............................................................ 129 2.1 Ändringar ikommunallagen m. m........................ 129 2.2 Förändringar påtrafikområdet ........................ ..... 130 2.3 Förändringar påskolområdet .......................... 130 2.4 Förändringar påsocialvårdsområdel ............... 131 2.5 Förändringar pånaturvårds- och miljövårdsområdena . . 132 2.6 Vissa andra åtgärder ....................................... 133 Förslag från några ställiga kommiltéer rörande förhållandet stat-kommun ......................................................... 133 3.1 Länsberedningen ............................................ 134 3.5 Länsskolnämndsutredningenoch utredningen om skolans inre arbete ...................................................... 136 Några pågående utredningar som behandlar förhållandet stat-kommun ......................................................... 137 4.3 Utredningen omvissa kommunala trafik- och trafiksäkerhetsfrågor 139 4.5 Utredningen omskolan, staten och kommunerna 140 4.6 Socialuiredningen ............................................ ..... 140 4.7 Hälsovårdsstadgekommiitén ........................... ..... 141 4.8 Översyn avlagstiftningen om stiftelser ............. 141 4.9 Översyn avbestämmelserna om intygsgivning vid rekvisition av statsbidrag 142 Prop.1976/77:1 112 Nämndernas organisation och arbetsformer.......... .... 142 5.1 Valbarhetsbeslämmelser ................................... .... 144 5.1.1 Nämnder medkommunsiyrelseregler ...... .... 145 5.1.2 Nämnder medmodifierade kommunstyrelseregler 145 5.1.3 Övervägandenoch förslag ...................... 145 5.2 Särskilda regler om nämndernas sammansättning 146 5.2.1 och social disiriktsnämnd 147 5.2.3 ..................................... .... 149 5.2.6 Övervägandenoch förslag......................... 152 5.3 Proportionella val av nämnder ......................... .... 153 5.3.1 Nuvarandeordning ................................. 153 5.3.2 Övervägandenoch förslag ...................... 155 5.4 Utomståendes närvarorätt .............................. ... 157 5.4.1 Brandstyrelse ........................................... ... 158 5.4.3 Skolstyrelse ............................................. 159 5.4.4 och social disiriktsnämnd 160 5.4.9 Övervägandenoch förslag ...................... 165 5.5 Gemensam personaladministration och fastigheisförvali- 5.5.1 Uppgiftsfördelningenmellan kommunens organ 169 5.5.2 Nämnder föroreglerad förvaltning .......... 171 5.5.3 Nämnder förspecialreglerad förvaltning ... ... 172 5.5.4 Övervägandenoch förslag ...................... 174 56 Bestämmelser om delegation ......................... ... 179 5.6.1 Nämnder medkommunsiyrelseregler ...... ... 179 5.6.2 Nämnder medmodifierade kommunstyrelseregler 180 5.6.3 Nämnder varsdelegalionsbemyndigande fordrar underställning hos 181 5.6.4 Övervägandenoch förslag ...................... 181 5.7 Föreskrifter om protokoll ................................. 183 5.7.1 Kommunallagensprolokollsregler .............. 183 5.7.2 Despecialreglerade nämndernas protokoll 184 5.7.3 Övervägandenoch förslag ...................... ... 186 5.8 Någraåterstående frågor ............................... ... 188 5.9 Närmare omförslagen till författningsändringar 190 5.9.1 Förslag till ändringar i KL ...................... ... 190 Prop.1976/77:1 113 5.9.2 Förslag till ändringar i brandlagen ...... ... 191 5.9.3 Förslag till ändringar i byggnadsstadgan 191 5.9.4 Förslag till ändringar i skollagen ochskolförordningen 192 5.9.5 Förslag till ändringar i lagen om socialcentralnämnd 192 5.9.6 Förslag lill ändringar i socialhjälpslagen.. 193 5.9.7 Förslag till ändringar i barnavårdslagen 194 5.9.8 Förslag till ändringar i nykterhelsvårdslagen m. m. 5.9.9 Förslag till ändringar ihälsovårdsstadgan m. m. . 194 6. Kommuns skyldighet att underställa statlig myndighet vissa be slut ..................................................... 195 6.1 Underställning enligt KL m. m...................... 195 6.2 Den kommunala förordningsmakten ........... 196 6.2.1 Lokala förordningar ........................... 196 6.2.2 Planbeslut ..................................... 197 6.2.3 Offentligrättsliga avgifter m. m............ .. 197 6.3 Övrigunderställning enligl olika specialförfattningar ... 199 6.3.1 Ålderdomshemsplan m. m.................... 200 6.3.2 Fastställande av reglemente angående burskap... 202 Förslagtill ändring i kommunallagen ........ bilaga 1. Förslagtill ändring i brandlagen (1974:80) bilaga 2. Förslagtill ändring i byggnadsstadgan (1959:612) .. bilaga 3. Förslagtill ändring i skollagen (1962:319) .. bilaga 4. Förslagtill ändring i skolförordningen (1971:235) .. bilaga 5. Förslag till ändring i lagen (1970:296) om socialcen tralnämnd m. m................................ bilaga 6. Förslagtill ändring i lagen (1956:2) om socialhjälp . Förslagtill ändring i barnavårdslagen (1960:97) .... bilaga 8. Förslagtill ändring i lagen (1954:579)om nykterhetsvård bilaga 9. Förslag till lag om upphävande av lagen (1953:228)om tillsättning av vissa befattningshavare inom social vården ......................................... .. bilaga10. Förslagtill ändring i hälsovårdsstadgan (1958:663) . Förslagtill ändring i lagen (1944:219) om djurskydd bilaga 12. Förslag till ändring i lagen (1964:653) omöverflyttande av magistratens befattning med burskapsärenden m.m.............................................. bilaga 13. 1-3kap.......................................... ... bilaga 14. (Eji trycket) 8 1976/77. Prop.1976/77:1 114 PMIII (Ds Kn 1975:6) Övriga specialreglerade kommunala nämnder m. m. Sammanfattning ............................................ ... 243 1. Inledning ................................................... 244 Nämndreglernas principiella uppbyggnad .......... 245 Förslagen i PM II .......................................... 246 3.1 Valbarhetsbestämmelser ........................... ... 246 3.2 Särskilda regler om nämndernas sammansättning 246 3.3 Proportionella val av nämnder .................. 246 3.4 Utomståendes närvarorätt ....................... ... 247 3.5 Gemensam personaladministration ............ 247 3.6 Beslämmelser om delegation .................... 247 3.7 Föreskrifter om protokoll ......................... 247 3.8 Antal ledamöter mm.................................. 248 3.9 En allmän modell för regler om nämndernasorganisation