prop · G003150 · 1976-12-31 00:00:00 — Anm. Uppgifterna avser kommunala myndigheter ochaffärsverk men ej kommunägda bolag och stiftelser. Källor: och . , Antalet platser i dag- och fritidshempåbörjade har beräknats till 22 500 platser, vilket är något färre än denmålsättning som angivits i överenskommelsen mellan kommunförbundet och statsmakterna.Förlängningen av det höjda anordningsbidraget till dag- och fritidshem till 1mars 1977 innebär sannolikt att man kommer att uppnå målsättningen ,dvs. 27 000 platser. Den av regeringen föreslagna investeringsavgiften om 15 %på oprioriterade byggnadsarbeten som påbörjas påverkarden kommunala investeringsvolymen i neddragande riktning.' Till de projekt somberörs av den införda investeringsavgiften räknas förvaltningsbyggnader,idrottsanläggningar, kyrkor m. m. Dessa utgör tillsammans avkommunernas totala investeringar. Som framgår av tabell 7: 6 har kommunerna under ett antalår överskattat sina byggnadsinvesteringar för det innevarande året.Av olika skäl har en viss nedjustering utöver vad som kan anses motiverat medhänsyn till tidigare års systematiska överskattningar av de mycket högaplanerna bedömts som nödvändig . Det är tveksamt om den kommunalaplaneringen till fullo är anpassad till en så kraftig expansion som kommunernasplanuppgifter ger uttryck för. Dessutom torde bristen på yrkesutbildadebyggnadsarbetare verka dämpande på kommunernas möjligheter att realisera sinaplaner även om regeringens åtgärder kan tänkas medföra en något lugnareutveckling på byggarbetsmarknaden , En mindreomfördelning av byggandet från avgiftsbelagd till annan verksamhet bedöms somsannolik i varje fall . Primärkommunernas och landstingens planer på byggnadssidan så- 1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 150 danade ter sig efter ovan angivna omräkning med hänsyn till prisutvecklingen harnedkorrigerats till en prognoserad ökning i volym 19761977, Påmaskinsidan har primärkommunernas och landstingens planer nedkorrigerats med 8procentenheter till en ökning på i volym 19761977. Detta främst tillföljd av att kommunerna tenderar att överskatta utfallet för detinnevarande året. Dessutom beräknas den föreslagna höjningen av mervärdeskattenmedföra en viss minskning av den volym maskininvesteringar som kommunerna kanrealisera . Med ovan angivna antaganden omigångsättning samt kostnadsuppgifter hämtade från kommunförbundets bearbetningav material angående dag- och fritidshem som beviljatsanordningsbidrag, har de totala investeringarna i dag- och fritidshemberäknats öka i volym 19761977, Av primärkommunernas totalainvesteringsökning på i volym 19761977 svarar dag- och fritidshemmenför och övriga investeringar för . Detotala kommunala investeringarna (inkl, kommunala bolag m, m.) beräknas öka med9,i volym 19761977, Byggnadsinvesteringarna beräknas därvid öka med 9,0 %och maskininvesteringarna . Lagerökningeninom samtHga näringsgrenar uppgick till . i 1968 årspriser. hade lagren ökat med . Därmed komlagerutvecklingen 19751976 att i endast ringa utsträckning verka kontraktiv påden inhemska efterfrågetillväxten, Efterfrågebortfallet från lagercykelnsvarade sålunda för ett negativt bidrag till den tof'Aa inhemska efterfråganpå . Den fortsatt starka lagertillväxten kom i mycketstor utsträckning att ske inom industrin. Även inom handeln och skogsbruketskedde emellertid en påtaglig lagerökning. För handelns del innebar detta ettkraftigt omslag från en minskning 1975 på 300 milj. kr. till en ökning på 500milj, kr, 1976, Lagertillväxteninom industrin kulminerade , Den dämpning av lagerökningensom successivt kom till stånd och blevemellertid relativt liten. Därmed skiljer sig detta lagerförlopp markant frånvad som skedde 19701971 då uppbromsningen av lagertillväxten blev snabb efterkulminationen , Ser man till förhållandet mellanlagerstocken och produktionsvärdet, dvs. lagerkvoten, kan man konstatera attdenna steg 19741975 i en takt och till en nivå (trendrensad) som aldrig förr.Lagerstockarna var med andra ord redan vid utgången av 1975 av en exceptionellstorlek även om hänsyn tas till produktionsnivån. Detta gäller de trelagertyperna sammantagna. Beräknas lagerkvoter för de olika Reviderad nationalbudget 1977 151 lagertypernavar för sig avslöjar sig förloppet som nära nog "normalt" i fråga ominsatsvaror, medan lagerkvoterna för varor i arbete och särskilt färdigvarorstiger mycket kraftigt. Tabell7: 7 Lagervolymförändringar totalt och efter näringsgrenar 19731977 Milj, kr,,priser Industri(inkl, el-, gas-, värme- därav:verkstadsindustri exkl. varv 160 Detaljhandel(inkl. bilar) 2 Summa -572 3 480 4 390 3 776 O Denväldiga uppbyggnaden av lagren av färdigvaror och i viss mån varor i arbete1975 hade primärt sin förklaring i den internationella konjunkturnedgången19741975 som kom att bli den djupaste . Fallet iefterfrågan på svensk export blev mycket dramatiskt. Den svenska produktionenanpassades nedåt under loppet av 1975 men produktionsneddragningen var intetillräcklig för att på ett avgörande sätt bromsa lagertillväxten. En annanbetydelsefull faktor är vidare den lagerstödspolitik som fördes i Sverigeunder med syftet att överbrygga den internationellakonjunkturnedgången. Förhoppningen var att exportefterfrågan skulle stigasnabbt under loppet av 1976 och möjliggöra en stark avveckling av lagren. Den internationellakonjunkturuppgången manifesterades i successivt allt flera länder under hösten1975 och tillväxten fram blev snabb. Den bars framför alltupp av ett kraftigt positivt omslag i lagercykeln. När kraften i lagercykelnebbade ut avtog uppgången väsentligt , Orderingången tillden svenska industrin steg /1976 framför allt till delar avbasindustrierna och medförde för dessa en inte obetydlig uppgång av exportenfrån bottennivän , Den tungt vägande verkstadsexportenfortsatte dock att minska och det stod klart att den svenska industrininte drog full nytta av den internationella konjunkturuppgången marknadsandelarna sjönk. Lagerstödet utbyggdes med en nystödperiod omfattande för de företag som inte tidigare söktstöd, I huvudsak avsågs här verkstadsindustrin. Stimulerad avefterfrågetillväxten och med förhoppningar om en fortsatt ökning drogsindustriproduktionen upp , Den tidigare nämnda internationellakonjunkturförsvagningen satte emellertid spår i orderingångentill den svenska Prop.1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan Diagram7: 6 Totala industrins lagervolymförändring 19641977 Milj. kr. 1968 ärspriser, Säsongrensade halvårsdata 1964 1966 1968 1970 1972 1974 1 Exkl, varvens lagervolymförändringar av varor i arbete. Anm.Fr,o,m, redovisas lagerinvesteringarna enligt en ny metod, vilket störjämförelser med tidigare perioder i obestämd omfattning. Källor: och . Reviderad nationalbudget 1977 153 industrinoch exporten föll kraftigt fjärde kvartalet 1976. Industriproduktionendrogs ned men detta kunde ändå inte hindra aff lagertillväxten avfärdigvaror accelererade . Som framgår av diagram 7: 6blev lagerökningen Kka stor som vad gällerfärdigvaror. kom därmedindustrins lagerinvesteringar att uppgå till nära . i 1968 årspriser. Tyngdpunkten i lagertillväxten försköts under loppet av året allt mermot verkstadsindustrin. Där blev lagerinvesteringarna av varor i arbete ochfärdigvaror större än första medan en inte obetydliguppbromsning skedde inom basindustrierna. Vad gäller insatsvarulagren totaltblev dessa oförändrade , För1977 förutses en markant avmattning av lagertillväxten inom industrin underförsta halvåret, medan en viss lagerminskning förutses ske . Vad gäller färdigvarulagren väntas inom basindustrierna att enavveckling påbörjas för att bliförhållandevis stark. Inom verkstadsindustrin däremot beräknas lagertillväxtenfortsätta och först övergå till en nedtrappning.Färdigvarulagren inom hela industrin beräknas därmed minska med ett hundratalmilj, kr, Samma minskning förutses för insatsvarulagren. Lagren av varor iarbete väntas sjunka något starkare som en följd av en inte obetydligminskning inom varven. Handelns lager förutses öka även 1977 men i tämligenblygsam omfattning. Sammantagetför alla näringsgrenar innebär detta att den totala lagerstocken i ekonominberäknas förbli oförändrad , Omslageti lagerinvesteringar skulle därmed få en dämpande inverkan på efterfråganmotsvarande av bruttonationalprodukten. Prop.1976/77:150 Bilagal Reviderad finansplan 154 8 Den offentliga verksamheten Verksamheteninom den offentliga sektorn diskuteras i detta kapitel med utgångspunkt fråninkomst- och utgiftsöversikter för delsektorerna staten, kommunerna ochsocialförsäkringssektorn samt för den offentliga sektorn i dess helhet.Statliga affärsverk och aktiebolag, t. ex. SJ och , samtkommunala bolag, t. ex. , räknas inte till denoffentliga sektorn så som den definieras i detta sammanhang. Översikternaöver inkomster och utgifter ger en viss, om än partiell, belysning av denoffentliga sektorns inverkan på samhällsekonomin. De offentliga utgifter somavser konsumtion och investeringar påverkar direkt den totala efterfrågan iekonomin. Transfereringar och skatter påverkar inkomsterna för hushåll ochföretag. Den offentliga sektorns inkomster och utgifter har därför en storbetydelse för efterfrågeutvecklingen ocksä inom den privata delen av ekonomin. Denoffentliga sektorn har också ett inflytande på ekonomin via kreditmarknaden.De samband som här gäller är emellertid svåra att kartlägga och kan inteheller analyseras fristående från förhållandena på kreditmarknaden i stort.Effekterna via kreditmarknaden kommer därför inte att beröras i det följande.Det bör observeras att här inte ingår i begreppet offentlig sektor. Avslutningsvispresenteras i kapitlet vissa beräkningar av finanspolitikens effekter påsamhällsekonomin under 19741977. Dessa beräkningar är baserade på den modellsom presenterades och tillämpades första gången i nationalbudgeten 1974. Denbild över utvecklingen i den statliga sektorn som presenteras i detta avsnittbygger på redovisade utfallssiffror fram t. o. m, / 76, Förinnevarande budgetår grundas bedömningarna i huvudsak på riksrevisionsverketsbudgetprognoser, I beräkningarna har hänsyn tagits till tilläggsbudget I, II ochIII för /77 samt till framlagdasärpropositioner som belastar statens utgifter redan innevarande budgetår. Förandra har utgiftskalkylerna gjorts med utgångspunkt fränförslaget till statsbudget avseende /78, Vid bedömningen avstatens inkomster har inkomstberäkningar legat till grund. Denstatliga totalbudgetens underskott har ökat från ca 2 o/o av brutto- Reviderad nationalbudget 1977 155 nationalprodukten1970 till ca 4 "/o eller , 1975, Totalbudgetenberäknas 1976 ha gett ett underskott på , vilket motsvararknappt 2 "/o av bruttonationalprodukten. Minskningen av underskottet ärtill stor del en följd av ovanligt stora fyllnadsbetalningar av skatt våren1976, Underskottet1977 beräknas öka till , eller avbruttonationalprodukten. I den preliminära nationalbudgeten beräknadesunderskottet till . De väsentligaste orsakerna tillatt underskottet 1977 nu beräknas bli ca , lägre är för detförsta att en större andel än tidigare väntat av utgifterna under budgetåret1976/77 förlades i stället för ,För det andra beräknas nu de direkta skatterna bli större till följd av högrelönesummeantaganden än i den preliminära nationalbudgeten. För det tredje gerdet åtstramningspaket som presenterades ökade statsinkomsterav framför allt mervärdeskatt. Dessa tre faktorer motvägs i viss utsträckningav de högre statsutgifter som följer dels av högre lönesumme- ochprisantaganden, dels av de åtgärder bl. a. näringspolitiska som vidtagitssedan den preliminära nationalbudgeten. Atstramningspaketetinnehåller åtgärder som i första hand bör komma ifråga för att mot slutet avinnevarande år och åstadkomma en nödvändig åtstramning av deninhemska efterfrågan. Kronans värde justerades ned med 6 "/o gentemotD-marken. Mervärdeskatten föreslås bli höjd från med ca 3 o/oräknat i procent av varans pris exkl. moms. Pensionärerna får genomindexregleringen av pensionerna en kompensation för momshöjningen och andraprishöjningar. Barnfamiljerna kompenseras genom att den höjning avbarnbidraget på . per helår fr. o, m. somförutskickades i årets budgetproposition träder i kraft redan den 1 juli 1977.Allmänt prisstopp införs t. o. m, , Vidare berördes i paketet frågorsom återhållsamhet med avseende på företagens vinstutdelning, jordbruketspris- och lönekompensation, reducering av byggnadsverksamheten och prioriteringav industriinvesteringarna, neddragning av statliga utgifter och begränsningav den kommunala expansionen. Detframgår av tabell 8: 1 att utgiftsökningen är ungefär densamma som 1976.Inkomsterna ökar emellertid mycket långsamt 1977, Det sammanhänger bl, a, medatt utbetalningarna av kommunalskattemedlen ökar kraftigt 1977.Kommunalskattemedlen utgör en avdragspost bland de direkta skatteinkomster somredovisas i tabellen. Den stora ökningen av utbetalningarna till kommunerna göratt de direkta skatterna t, o, m, minskar 1977, Ytterligareen post i tabellen skall kommenteras. Det är transfereringarna tillsocialförsäkringssektorn som minskar med omkring 18 "/o både 1976 och1977, Det beror på att socialförsäkringsavgiften till folkpensio- 1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan Tabell8: 1 Statens inkomster och utgifter 19751977 Exkl. -10,5 -4,5 2.1.1 Till hushåll m. m. 2.1,2 Till socialförsäkrings- -17,5 -18,5 -17,0 2,1.3 Till kommuner 2.1.4 Till företag inkl. livs- 4 Utlåning och andra -3,5 -3,5 -4,5 Anm.Skatteinkomsternas periodisering skiljer sig här från periodiseringen inationalräkenskaperna. Källor: Ekonomidepartementet, ,och . neringeni samband med skatteomläggningarna höjdes 1976 och 2,1procentenheter 1977 till sammanlagt . Därmed ökar den andel avfolkpensionerna som finansieras med arbetsgivaravgifter från 1977. minskar andelen som finansieras genom transfereringar frånstaten från till . Av betydelse i sammanhanget är också att den andelav sjukförsäkringens kostnader som finansieras genom statsbidrag minskade från25 % 1976. Denstimulerande verkan som det ökade statligabudgetunderskottet får på samhällsekonomin motvägs till stor del av denkontraktiva effekt kommunernas ekonomiska utveckling beräknas få. Effekternahar ett samband med varandra och beror på den tidigare nämnda Reviderad nationalbudget 1977 157 avräkningen av kommunalskattemedel och utformningen avkompensationen frän staten till kommunerna för den skattereform som trädde ikraft , Denstatliga konsumtionen ökade i volym 1976 och beräknas öka med 2,5 %1977, Det är en något lägre ökning än den som angavs i den preliminäranationalbudgeten. Främst är det de statliga inköpen av material m. m, som nuberäknas bli lägre på grund av det nämnda åtstramningspaketet. Antaletsysselsatta ökade 1976 med drygt 10 000 personer eller med . 1977väntas ökningen bli ungefär lika stor. De statliga investeringarna av vilkaendast myndigheternas investeringar redovisas i tabell 8: 1 kommenterasnärmare i kapitel 7. Sedan den preliminära nationalbudgeten för 1977presenterades har genomfört två enkäter tillkommunerna. Svaren på dessa enkäter ger underlag för en förnyad bedömning avden kommunala utvecklingen . Den ena enkäten behandlarkommunernas totala inkomster och utgifter. Svarsfrekvensen bland kommunerna ärvanligtvis hög. Den senaste enkäten visar dock ett förhållandevis stortbortfall, vilket ger en speciell osäkerhet i materialet. Den andra enkätenomfattar kommunernas finansiella tillgångar och skulder . Dei tabell 8: 2 redovisade utfallen överensstämmer helt mednationalräkenskaperna. Prognosen bygger förutom vad gällerkommunalskattemedel och statsbidrag till övervägande del på de av kommunernalämnade uppgifterna. Kalkylenöver den kommunala sektorns utveckling är obetydligt annorlunda än vad sompresenterades i den preliminära nationalbudgeten , Kommunernasfinansiella sparande enligt nationalräkenskaperna försvagades mellan 1975 och1976 med ytterligare ca 200 milj. kr till ett underskott på ca 3,1 miljarderkr. Det finansiella sparandet såsom det framkommer enligt den kommunalafinansstatistiken visar ett underskott på ca . Differensenmellan de två statistikseriernas finansiella sparande är osedvanligt stor ävenom skillnaderna också tidigare varit betydande. Uppgifterna om det finansiellasparandet bör tolkas med försiktighet och någon entydig slutsats om detfaktiska utfallet kan ännu ej dras. Förutsättningarna för bedömningen av den kommunalaekonomins utveckling är nu väsentligt annorlunda än de som förelåg vidden preliminära nationalbudgeten . Sammantaget beräknas resultatet avde s, k, kontrollstationsförhandlingarna, nya pris-ochlöneantaganden, höjningen av mervärdeskatten fr. o. m. samtnedskrivningen av den svenska kronans värde öka kommunernas konsumtionsutgiftermed ytterligare ca , , I slutet Prop.1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan Tabell 8: 2 Kommunernas inkomster ocb utgifter 19751977Exkl. kommunala aktiebolag och stiftelser Iring, "A 2,1.4 Ofördelat 3 (12) Netto avmark- och fastighetsköp Finansiellt sparande enligt nationalräkenskaperna (34) 27 100 100 100 -2 869 -3 090 1260 370 -2 735 -2 281 3 085 2 058 47 095 9 676 48 590 50 650 9 620 10 550 50 600 10 550 4,0 -0,5 -allmänna statsbidrag omfattarskattebortfallsbidrag, skatteutjämningsbidrag, särskilt bidrag till kommunernasamt ett extra bidrag till kommuner och landstingskommunermed 600 milj. kr. Speciella statsbidrag utgår till bestämda verksamhetsområden. Källor: Ekonomidepartementet, ,och . av påbörjades överläggningar mellan regeringenoch kommun-och landstingsförbunden om utvecklingen av den kommunala ekonomin.Redan i det ekonomiska åtstramningspaket som presenterades i början av april1977 angavs att regeringen då skulle ta upp frågan om vilka åtgärder som kanbehöva vidtas för att begränsa den kommunala utgiftsexpansionen. förutses en markant omsvängning av kommunernasfinansiella sparande. Enligt de nu föreliggande beräkningarna förväntas kom- munernasammantagna få ett inkomstöverskott på 0,4 alternativt . i debåda löneökningsalternativen, vilket skulle innebära en förbättring avkommunernas finansiella sparande med 3,54,. Drygthälften av kommunernas inkomster består av skatteintäkter. Den genomsnittligakommunala utdebiteringen, inkl. församlingsskatter, ökade med . För de båda har utdebiteringen höjts med 1,61kr. Av ökningen faller . på primär-och landstingskommuner och 0,06 kr.på församlingar. Till följd av den expansiva löneutvecklingen ökar detkommunala skatteunderlaget kraftigt , Det ökade skatteunderlagetsammantaget med den höjda kommunalskatten beräknas resultera i att kommunernasskatteintäkter stiger med 1977. förutses statsbidragens tillväxttaktöka ytterligare. Den fortsatta utbyggnaden av den kommunala barnomsorgenberäknas medföra en fördubbling av statsbidraget till dettaändamål. Från reformerades vidare bostadstilläggen, varvidstatsbidragsgivningen ökar mycket kraftigt. Vidare erhåller kommunerna fr. o.m. 1977 ett nytt s. k. skattebortfallsbidrag på grund av den skattereform somgenomfördes vid ingången av 1975. Kommunernassamlade utgifter beräknas 1977 öka alternativt . Denkommunala konsumtionen som utgör av de kommunala utgifterna beräknasunder 1976 ha ökat i volym. Den expansiva sysselsättningsutveckling somkommunerna visat har fortsatt även . Antaletanställda har ökat med 40 000 personer eller med inemot . Även under 1977förväntas en fortsatt kraftig sysselsättningsökning av samma storlek. I kalkylernaför 1977 har numera kunnat inläggas resultaten av de kommunalakontrollstationsförhandlingarna. har antagits en förtjänstutvecklingför kommunalt anställda som överensstämmer med de antagandenkonjunkturinstitutet har gjort för övriga sektorer inom ekonomin. Den kommunalakonsumtionen beräknas i löpande priser öka alternativt , vilket motsvarar en volymmässig uppgång på . Dekommunala myndigheternas och affärsverkens investeringsutgifter beräknas 1976ha ökat i löpande priser, vilket motsvarar en oförändradvolymutveckling. De nu föreliggande planerna är mycket expansiva,vilket kan förklaras av den pågående igångsättningen av daghemsbyggandet. Fören närmare redovisning av dessa beräkningar hänvisas till kapitel 7. Totaltsynes investeringarna inom myndigheter och affärsverk öka ,vilket innebär en volymmässig ökning med , Prop.1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 160 Tabell 8: 3 Socialförsäkringssektorns inkomster ochutgifter 19751977 Löpande priser 1975 1976 1977 1975 19761977 ---------------- 1976 -------- Alt. I Alt. II Alt. I Alt. II 1 Inkomster 48 360 59 660 68 260 68 450 23,5 14,5 14,5 1.1 Avgifter 25 729 38 390 47840 47 840 49,0 24,5 24,5 1.2 Bidrag från stat och kommun 16526 14000 11900 12090 -15,5 -15,0 -13,5 1.3 Ränteinkomster m. m. 6 105 7 270 8 520 8 520 19,0 17,0 17,0 2 Utgifter 36 527 45 250 53 200 53 420 24,0 17,5 18,0 2.1 Transfereringar till hushåll .34 845 42860 50 630 50 820 23,0 18,0 18,5 2.2 Övriga transfereringar 582 1 020 980 980 75,5 -4,0 -4,0 2.3 Konsumtion m. m. 1 100 1 370 1 590 1 620 24,5 16,0 18,0 3 Finansiellt sparande 11 833 14 410 15 060 15 030 22,0 4,5 4,5 Källor: Ekonomidepartementet, och . Socialförsäkringssektorn är egentligen inte ensjälvständig ekonomisk delsektor. Den är snarare en statistisk konstruktion somsvarar mot internationell praxis. Socialförsäkringssektorn består av ett antalförsäkringsformer inom det sociala området. Sektorn omfattar allmän sjukförsäkring,föräldraförsäkring, yrkesskadeförsäkring, arbetslöshetsförsäkring,folkpensionering inkl, kommunala bostadstillägg till folkpensionärer, allmäntilläggspensionering, delpensionsförsäkring och frivillig pensionsförsäkring,Alla dessa försäkringar finansieras helt eller delvis med avgifter.Arbetsgivarna svarar för den övervägande delen av avgifterna. Sjukförsäkringen,föräldraförsäkringen, arbetslöshetsförsäkringen och folkpensionernafinansieras också i betydande utsträckning över statsbudgeten. För de kommunalabostadstilläggen tUl folkpensionärer bär dock kommunerna helakostnadsansvaret. Folkpensioner och ATP utgör av de transfereringartill hushåll som redovisas i tabell 8: 3, Pensionsutbetalningarna beräknas ökamed , 1977, Bakom denna kraftiga ökning ligger, vid sidanav kompensation för prisstegringar, de förbättringar av pensionsförmånerna somriksdagen redan har beslutat om och den successiva ökningen av antalet pensionärermed ATP. Folkpensionens grundbelopp är sedan det höjdes förensamstående av basbeloppet och för pensionärspar . Basbeloppet är iapril . De folkpensionärer som saknar ATP eller har lågaATP-belopp är garanterade en årlig standardökning på genom årligaökningar av pensionstillskotten. Degenomförda reformerna på pensions- och sjukförsäkringsområdet samt de senasteårens skatteomläggningar har finansierats till betydande del genom höjdaarbetsgivaravgifter. De samlade socialförsäkringsavgifterna höjdes den 1januari 1977 till av ett avgiftsunderlag somemellertid inte är detsamma för alla avgifter. Avgifternas utveckling sedan1970 framgår av nedanstående tablå. övriga i lag regletade Socialförsäkringssektornsinkomster och utgifter beräknas öka ungefär lika mycket 1977. Det finansiellasparandet blir därmed ca . 1977, I stort sett hela dennafonduppbyggnad sker inom Allmänna pensionsfonden. Fondökningen utbjuds tillallra största delen på kreditmarknaden. Utlåningen 1976 fördelade sig med likastora delar på den offentUga sektorn, bostadssektorn och näringslivet.Riksdagen har också ställt 1 000 milj. kr. till Allmänna pensionsfondens fjärdefondstyrelses förfogande för placering i aktier. kr, disponerats för aktieköp. 8.5Den konsoliderade offentliga sektorn Denoffentliga sektorn svarar för en betydande del av den totala efterfrågan ivårt samhälle. Sektorns konsumtion och investeringar motsvarar närmare Vs avbruttonationalprodukten. Förändringar i konsumtionen och investeringarna hardärför stor betydelse för produktionens och sysselsättningens utveckling. Denoffentliga verksamhetens betydelse förstärks av att importinnehållet i denoffentliga konsumtionen är lågt.