prop · G003150 · 1976-12-31 00:00:00 — Personersom är sysselsatta i beredskapsarbete hänförs däremot till arbetskraften. Arbetskraftsutbudetmätt i timmar ökade och med 1,2 resp,1,, minskade däremot timutbudet något. Det förklaras avbl, a, den köns-mässiga förskjutning som sker i arbetskraften. Det ökandeantalet kvinnor sänker det totala timutbudet, eftersom de genomsnittligt harkortare medelarbetstid än männen. Andra faktorer är effekter av smärre arbetstidsförkortningar,ökad frånvaro m. m. Avbetydelse för arbetskraftsutbudet är också den delpensionsreform somgenomfördes , fanns drygt 18 000 deltids-pensionärer,att jämföras med 3 000 , av deltidspensionärerna ärmän och de flesta har minskat sin veckoarbetstid med hälften.Delpensionsreformens effekt på det totala utbudet går i två motsattariktningar. Ä ena sidan minskar timutbudet, men å andra sidan kan fler personernu än tidigare stanna kvar i arbetskraften. Tillflödetav nyanmälda lediga platser mattades av och minskade 1975, Underloppet av 1976 bromsades dock nedgången upp. Totala antalet nyanmälda ledigaplatser låg (säsongrensat) fjärde kvartalet 1976 på ungefär samma nivå somförsta kvartalet. De nyanmälda lediga platserna inom industrin uppvisar i stortsett samma mönster. och början av 1977 låg de nyanmälda ledigaplatserna inom industrin på samma låga nivå som under den föregående konjunkturavmattningen19711972, Utvecklingenav de kvarstående lediga platsernai illustreras i diagram 1Statistiken över de lediga platserna påverkas av den platsanmälningsplikt sompå försök infördes i , och Kristianstadslän. Den nivåhöjning detta inneburit kan uppskaUas till drygt ett tusentalplatser. Diagram 5:2 Vid arbetsförmedlingarna kvarstående lediga platser 19711977 Anm. Delbranscherna summerar sig inte till totalen dåvissa branscher uteslutits. 5: 2. Dessa serier ger en uppfattning om den icketillgodosedda arbetskraftsefterfrågan. De lediga platserna sjönk under 1975men har därefter legat kvar på en relativt oförändrad låg nivå. Inomtillverkningsindustrin, och där framför allt inom verkstadsindustrin, mattadesantalet kvarstående lediga platser av ytterligare och börjanav 1977. Denna utveckling stämmer väl med produktionsutvecklingen och denfortsatta svaga orderingången såväl frän hemma- som exportmarknaderna.Efterfrågan på arbetskraft från tjänstesektorerna har varit, och är, fortsattgod. Inom den offentliga sektorn, och där främst inom vårdområdet, ökadearbetskraftsbehovet . Också inom samfärdsel har efterfrågan påarbetskraft varit högre än . 1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan Tabell 5: 1 som uppgivit brist påarbetskraft Procentuell andel ja-svar, vägt nettotal Brist pä yrkesarbetare industrin Trävaruindustri Massa-, pappers- och grafisk industri Järn- och stålverk Verkstadsindustri Varvsindustri 24 89 62 94 28 76 56 93 24 48 49 45 24 29 34 49 13 33 38 53 28 52 41 38 26 54 40 67 Brist på byggnads- och anläggningsarbetare Byggnadssektornhar, som framgår av diagrammet, haft en god arbetsmarknad. Expansionen avsmåhusbyggandet och reparations- och ombyggnadsverksamheten i kombination medden fortsatta avgången från byggarbetarkåren har på många håll orsakatbrist på yrkesut-bildad arbetskraft. Storaskillnader föreligger regionalt och mellan olika yrkesområden vad gällerefterfrågeläget. De delar av landet som har en stor tjänstesektor har ett högtantal lediga platser per arbetssökande, medan motsatsen gäller för orter medutpräglad industrisysselsättning, Efterfrågelägetför olika yrkeskategorier kan också utläsas av antalet företag som uppgivitbrist på arbetskraft i kvartalsvisabarometemndersökningar (se tabell 5: 1), Bristen på yrkesarbetare inomindustrin ökade andra och tredje kvartalet 1976 från att ha haft en nedåtgåendetrend allt . Fjärde kvartalet 1976 vände emellertidantalet återigen nedåt. Densnabba sysselsättningsexpansionen avtog markant ,Ökningen mellan helåren 1975 och uppgick till ungefär Va procentenheteller 15 000 personer. Ökningen mellan genomsnittslägena 1973 och 1975 vardrygt 180 000 personer, varav 120 000 föll på kvinnorna. Mellan 1975 och 1976ökade kvinnornas sysselsättning med närmare 30 000 medan den, bl, a, som enkonsekvens av pensionsålderssänkningen, minskade för männen. Att antaletsysselsatta fortsatte att öka trots den svaga produktionsutvecklingen totaltberor på att framför allt deltidssysselsättningen fortsatt att öka. Tabell 5: 2 Sysselsättningen inom olika näringsgrenar19741976 -2,3 -5,1 -3,3 -4,6 -3,8 -0,5 -7,8 -2,5 -1,5 -2,8 El-, gas-, vattenverk -0,6 -1,7 -0,6 -2,6 -0,4 ' Varuhandel, restaurang- och hotellrörelse, samfärdsel,bank- och försäkringsinstitut, fastighetsförvaltning m, m. " Den totala sysselsättningsutvecklingen fås frånarbetskraftsundersökningarna () korrigerade för kalendariska effekter m, m,för att överensstämma med nationalräkenskapernas definitioner. harförelegat en ganska stor diskrepans mellan sysselsättningen summerad över de olikanäringsgrenarna och , Denna diskrepans beror på olika statistiska problem. tidssysselsatta minskade sålunda . Ikombination med minskat övertidsarbete, ökad frånvaro innebar den ökade deltidssysselsättningenatt antalet utförda arbetstimmar ökade ganska svagt. Som framgår av tabell 5:2 låg sysselsättningsökningarna1976 på tjänstesektorerna och där främst inom sjuk- och socialvården samt påundervisningsområdet. Mellan helåren 1974 och 1976 har antalet sysselsattainom den kommunala sektorn ökat med 80 000 personer. Ungefär Vjo av ökningenberor på expansionen av beredskapsarbeten inom den kommunala sektorn. Inomjordbruket, fisket och byggnadsverksamheten fortsatte de trendmässigasysselsättningsminskningarna. Inom industrin ökade antalet sysselsatta mättmellan genomsnittslägena 1974 och 1975 med drygt 6 000 personer. Under loppetav 1975 sjönk dock industrisysselsättningen, en utveckling som fortsatte underhela 1976, minskade antalet anställda i industrin meddrygt 25 000 personer. låg arbetslösheten i genomsnitt på sammalåga nivå som 1975, Denna utveckling har också fortsatt in på 1977, I mars i åruppskattades antalet arbetslösa enligt arbetskraftsundersökningarna () till65 000 personer, motsvarande av arbetskraften. Den med hänsyn till detsvaga konjunkturläget exceptionellt låga öppna 8 1976/77.1 saml. 1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan Diagram5: 3 Arbetslöshet och kvarstående lediga platser 19701977 1970 1971 1972 1973 197>i 1975 1976 1977 Källor:Arbetsmarknadsstyrelsen, och . arbetslöshetenförklaras av ett flertal faktorer. Den arbetsmarknadspolitiska beredskapen ärhögre och omfattningen av de insatta åtgärderna väsentligt större än vidtidigare avmattningsperioder. Ett batteri av sysselsättningsstödjande åtgärderhar satts in. Bland dessa kan nämnas stöd för lagerproduktion, nya ochförstärkta utbildningsbidrag, investeringsfondsfrisläpp, vardet ocksä en rätt allmänt spridd uppfattning att den internationellakonjunkturutvecklingen skulle fortgå uppåt i snabb takt och därmed medföra ensnabb ökning av den svenska exporten . Företagen höll därför delviskvar arbetsstyrkan för att snabbt kunna möta en ökande orderingång. Arbetslöshetenbland ungdomar () låg också på samma nivå som 1975. Derasandel av de arbetslösa är dock fortfarande oproportionellt hög i förhållandetill deras andel av arbetskraften (tabell 5: 3), igångsattessärskilda åtgärder mot ungdomsarbetslösheten. Dessa åtgärder innefattade bl,a, intensifierade förmedlingsinsatser, statsbidrag till kommunalaberedskapsarbeten, inrättande av praktikplatser vid olika myndigheter ochutbildningsbidrag till företag som anställer ungdomar, byggdesåtgärderna mot ungdomsarbetslösheten ut ytterligare inom ramen för detallmänna sysselsättningspaket på 1 500 milj, kr, som regeringen lade fram. Bl.a. förlängdes verksamheten med praktikplatser och beredskapsarbeten, antaletplatser i arbetsmarknadsutbildningskurserna utökades som Tabell5: 3 Arbetslösheten 19731977 Ärs-och kvartalsmedeltal, 1 000-tal () Arbetslösa, totalt 55 66 år 74 27 37 10 Storstadslän Skogslän Övriga län Medeltal antal veckor i arbetslöshet Relativa arbetslöshetstal (arbetslösa i procent av arbetskraften) Antalet ungdomar i beredskapsarbeten och arbetsmarknadsutbildning ökadeockså kraftigt . var antalet ungdomar iberedskapsarbeten 16 000 mot 5 000 i Samma månad året innan. Antalethos arbetsförmedlingarna registrerade arbetslösa i arbetslöshetskassorna lågunder 1976, och ligger fortfarande, på en låg nivå. Detta gäller även sedan mantagit hänsyn till pensionsålderssänkningens effekter på kassareglerna. I mars1977 uppgick kassaarbetslösheten till 9 500 (1,) i industrikassorna, 5 500(4,) i byggnadskassorna och 4 100 (0,) i tjänstemannakassorna. Totalt lågantalet arbetslösa kassamedlemmar på 33 500, motsvarande avmedlemsantalet. Den svaga industrikonjunkturen och de därav kraftigt ökandevarslen om driftsinskränkningar har alltså ännu inte slagit ut i öppenarbetslöshet. Detta framgår också av AKU-statistiken, var detendast 9 000 personer (av de arbetslösa) som slutat arbeta på grund avpersonal- eller driftsinskränkningar. Denna utveckling beror givetvis på deinsatta stödåtgärderna. Utbildningsinsatserna inom företagen förper-mitteringshotad personal nästan fördubblades till 10 000 personer underloppet av 1976, ökades bidraget för intern-utbildning iföretagen ,/tim. Det högre bidraget skall till skillnad mottidigare kunna utgå också för utbildning i medbestämmandefrågor. Lagerstödetsom preliminärt beviljades närmare 1 500 företag(motsvarande en ökad lagerproduktion på 6,6 Prop.1976/77:150 Bilagal Reviderad finansplan ii6 Tabell5: 4 Antal personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder 19731977 Ars- ochkvartalsmedeltal, 1 000-tal arbete m, m. Anm.A: Allmänna beredskapsarbeten. S:Speciella beredskapsarbeten för svårplacerad arbetskraft säsom äldre,alkoholister, mental-och kriminalvårdspatienter etc. Tabell5: 5 Antal personer berörda av varsel om personalinskränkningar (avskedandenoch permitteringar) 19721977 17 843 6417 5 902 10 903 2 706 4 199 15 922 3 755 7 871 6 731 2 285 2 921 miljarderkr,), beräknas ha räddat sysselsättningen för ca 15 000 personer. Stora beloppfrisläpptes också ur de olika investeringsfonderna. Från investeringsfondernaför konjunkturutjämning frisläpptes medel motsvarandeinvesteringskostnader på . Från arbetsmiljö- och desärskilda investeringsfonderna meddelades beslut om ianspråktagandeav medel motsvarande investeringar på . Somframgår av tabell 5: 5 ökade antalet berörda av varsel om personalinskränkningarkraftigt under loppet av 1976 och . var antaletberörda av varsel rekordhögt, 13 400 personer. Av dem avsåg dock 9 300permittering vid Volvos anläggningar i , ochSkövde. Sedan det nya utbildningsbidraget ("25-kronan") införts hardrygt trehundra varsel för ca 30 000 personer dragits tillbaka. De relativtlånga varseltiderna, speciellt för den äldre arbetskraften och osäkerheten omkonjunkturutvecklingen, kan också ha inneburit att många företag för säkerhetsskull varslat en del av arbetsstyrkan om permitteringar. Idetta avsnitt sammanfattas kalkylerna över utbud och efterfrågan påarbetskraft. Utifrån dessa prognoser diskuteras sedan sysselsättningslägettotalt och näringsgrensvis , Förändringari de relativa arbetskraftstalen spelar en avgörande roll förarbetskraftsutbudet. Förvärvsfrekvensernas utveckling påverkas av ett flertalfaktorer såsom val mellan studier och arbete, arbetsmarknadsläget etc.Möjligheter till barntillsyn spelar naturiigtvis en stor roll försmåbarnsföräldrar. Utvecklingenav förvärvsfrekvenserna ligger i linje med prognoserna iden preliminära nationalbudgeten 1977, varför prognosen för nuinte reviderats på några avgörande punkter. Dock väntas nettoinvandringen blinågot större 1977 än vad som då antogs. Nettoinvandringen väntas sålunda nu blica 15 000 personer mot 10 000 som förutsågs i den preliminära nationalbudgeten1977, Nettoinvandringen under januarimars uppgick till 8 400 personer. Kvinnornaväntas fortsätta att öka sitt deltagande i arbetslivet. De relativaarbetskraftstalen för kvinnor förutses öka i samtliga åldersgrupper upp till65 år. Mätt mellan årsgenomsnitten 1976 och 1977 förutses en ökning på ca 1 procentenhetfrån 60 till . I antal personer innebär det ett nytillskott på ungefär30 000 kvinnor i arbetskraften, vilket skulle innebära en lika stor ökning som19751976 men betydhgt lägre än 19741975 då ökningen uppgick till 70 000personer. För männens del förutses en fortsatt trendmässig minskning av detrelativa arbetskraftstalet med ,Minskningen väntas, bl, a, som en följd av förtidspensionering, falla på deäldsta åldersgrupperna. Sammantaget väntas en ökning på ca 15 000 personer iarbetskraften mellan helåren 1976 och 1977, Arbetskraftsutbudet mätt i timmarförutses däremot minska, med ett par tiondels procent, ,Det beror bl, a, på den fortsatt ökande andelen kvinnor i arbetskraften somsänker det totala timutbudet eftersom de har kortare medelarbetstid än männen.En viktig faktor för timutbudet är förändringar av veckoarbetstiden. Någraarbetstidsförkortningar är dock inte förutsedda , Andra faktorer sompåverkar timutbudet är övertidsuttag och korttidsfrånvaro. De möjligheter tilldelpensionering som finns redan från väntas också, om än marginellt,sänka timutbudet något. Produktion,produktivitet och sysselsättning 1977 Efterfrågan på arbetskraft bestäms avproduktions- och produktivitets- Prop.1976/77:150 Bilagal Reviderad finansplan ii8 Tabell5:6 Produktiviteten inom olika näringsgrenar 19701976 Procentuellförändring från föregående år -3,5 -1,8 -1,4 -5,0 El-, gas- och vattenverk -2,0 -0,8 -1,2 -3,0 -0,4 utvecklingen.Bedömningen av arbetskraftens produktivitet, här definierad som förädlingsvärde(produktion) per arbetad timme, spelar givetvis en central roll. ärdet den mest svårbedömbara faktorn. mönster med trendmässigt snabbaproduktivitetsökningar synes ha brutits . Betydelsen förproduktivitetsutvecklingen framöver av de institutionella förändringarna påarbetsmarknaden som skett är det också svårt att ha någon mer precisuppfattning om. Produktivitetsutvecklingen inom olika näringsgrenar 19701976återges i tabell 5:6. Under1960-talet noterades, bl, a. som en följd av en snabb strukturomvandling,kraftiga produktivitetsökningar. För gruvor- och tillverkningsindustri lågökningen på . Den lägre produktivitetstillväxten totalt isamhällsekonomin förklaras av förskjutningar i efter-frågestrukturen, Én störredel av efterfrågan riktar sig nu mot de tjänste-producerande näringarna som haren lägre produktivitetsstegringstakt än de varuproducerande sektorerna. Somframgår av tabellen var produktivitetsökningen i industrin mycket svag 19741976.Den ekonomiska politiken, inriktad på att upprätthålla sysselsättningen,förkL.ar denna utveckling. 1tabell 5: 7 redovisas ett siffermässigt sammandrag av produktionskalkylernaför 1977. Produktionsökningen i ekonomin förutses nu bli svagare än vadkalkylerna i den preliminära nationalbudgeten pekade mot. Sålunda väntas nuindustrin minska sin produktion . Prognoserna i början av1977 indikerade en produktionsökning med jämfört med , Den svagareproduktionsökningen gör det befogat att också revidera nerproduktivitetsantagandena, med hänsyn bl, a, till den inriktningarbetsmarknadspolitiken har att så långt som möjligt hålla de anställda kvar iföretagen. För industrins del väntas nu produktivitetstillväxten stanna vid , rimkalkylerna i tabell 5: 7 översatta till antaletsysselsatta personer in- Reviderad nationalbudget 1977 119 Tabell 5: 7 Produktion, produktivitet ocb sysselsättning1977 Procentuella förändringstal från föregående år avrundadetill hela och halva procentenheter -5,0 -0,5 -4,5 El-, gas- och vattenverk -0,5 Offentliga tjänster'' ' Handel, restaurang- och hotellverksamhet, samfärdsel,banker och fastighetsförvaltning m. m, ' Produktiviteten i den offentligasektorn har kalkylmässigt satts lika med noll. dikerar en minskning på inemot 50 000 personer inom devaruproducerande näringarna. Av dessa förutses ca 40 000 falla på industrin.Detta skulle innebära en kraftigare avtappning än , dåantalet sysselsatta i industrin minskade med ungefär 25 000 personer. Dennaförsämrade sysselsättningssituation i industrin stämmer väl med resultaten frånden senaste barometerundersökningen , Företagens förväntningar omsysselsättningsläget för och andra halvåret 1977tyder på att man räknar med sysselsättningsneddragningar inom de flestabranscher. Neddragningen av arbetsstyrkorna kommer troligtvis främst att skegenom s, k. naturlig avgång och nyanställningsstopp. De industri- ochsysselsättningspolitiska åtgärder som är i kraft och som byggs ut ytterligarenu gör att omfattande avskedanden och permitteringar antagligen kanundvikas. Skulle mera betydande friställningar ändå bli nödvändiga kan, genomden utbyggda arbetsmarknadspoHtiken fler personer beredas utbildning ellerberedskapsarbete. Det åtstramningspaket som regeringen presenterade i börjanav april väntas inte få några större negativa effekter på sysselsättningen. Mervärdeskattehöjningensefterfrågedämpande effekt kompenseras av växelkursjusteringen som ikombination med den internationella konjunkturuppgången bör medföra ökadexport och därmed ökad produktion. Den föreslagna investeringsavgiften påoprioriterade byggnadsprojekt bör heller inte fä några negativa effektereftersom byggarbetsmarknaden f, n, är överhettad på många håll. Efterfrågan på arbetskraft från tjänstesektorerna väntasfortsätta att öka kraftigt även 1977. Kommuner och landsting förutses öka sinsysselsättning med lika mycket som 1976 eller med ca 40 000 personer. Fråganär om denna ökande efterfrågan kommer att kunna tillgodoses. 1976/77:150 Bilagal Reviderad finansplan 120 Redani dag råder på många håll en besvärande brist på utbildad personal bl. a. inomvårdsektorn och barnomsorgen. Sammantaget pekar sålundasysselsättningskalkylerna på totalnivä mot ett väl hävdat sysselsättningslägeäven . Man kan dock inte utesluta en viss ökning av den öppnaarbetslösheten under loppet av 1977. I likhet med mönster från tidigare årtorde nytillkommande grupper på arbetsmarknaden såsom ungdomar och kvinnormöta de största problemen. Reviderad nationalbudget 1977 121 6 De enskilda konsumenternas ekonomi Hushållensdisponibla inkomster ökade kraftigt 19751976, nominellt sett,vilket är ungefär samma tal som angavs i den preliminära nationalbudgeten (PNB77), Tillväxten var emellertid lägre än föregående år, främst beroende pålångsammare utvecklingstakt för lönesumman (se tabell 6: 1), Prisökningstaletför den totala privata konsumtionen (implicitprisindex) uppgick enligtnationalräkenskapernas helårsberäkning till . Den realt disponiblainkomsten ökade därmed 1976, vilket är betydligt lägre än 1974 och 1975. Hushållenförefaller nu i viss män ha anpassat sina konsumtionsutgifter till de senareårens starka inkomstökningar. Till skillnad mot 19731975 steg den privatakonsumtionen 1976 snabbare än den disponibla inkomsten, I löpande priserberäknas utgifterna ha ökat , Detta innebär en nedjustering avkonsumtionsvärdet med ca 200 milj, kr, sedan PNB, Mätt priser privata konsumtionen reviderats upp . Detnämnda prisökningstalet för total privat konsumtion (10,) är efter dessarevideringar närmare en procentenhet lägre än implicitprisindex enligtPNB-beräkningarna. Sparkvotenminskade med drygt en procentenhet till av den disponibla inkomsten.Hushållens sparande, framtaget som differens mellan disponibel inkomst ochkonsumtion, beräknas i löpande priser ha uppgått till 16 1/,1976, ungefär samma absoluta belopp som 1977, Vadgäller inkomstutvecklingen är det ännu ovisst hur storabåde den avtalsmässiga förtjänstökningen och löneglidningen kan förväntas bli.Med viss anknytning till arbetsmarknadsparternas förhandlingsbud samt medbeaktande av de lönehöjningar som tillkommit genomkontrollstationsförhandlingar enligt avtal har två alternativutformats för den totala timkostnadsökningen 1977, 10 resp, (se avsnitt6,2 Löner), Med hänsyn till de höjningar av arbetsgivaravgifterna somgenomfördes motsvarar dessa båda alternativförtjänstökningar på 6,8 resp, , Förutsatt något lägre sysselsättningsgrad1977 än 1976 blir ökningstalet för den utbetalda lönesumman drygt 6 Vj resp. ; en avsevärt lägre öknmgstakt än 19751976, Detotala faktorinkomsterna väntas öka obetydligt mer än lönesumman. Med denbeslutade sänkningen av skatteskalorna 1977 förutses hushållens inbetalningarav skatter och avgifter stiga i ungefär 1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 122 Tabell 6:1 De enskilda konsumenternas inkomster ochutgifter 19751977' därav: kontant utbetald 3 Direkta skatter, avgifter m. m. därav: prel. A-skatt det offentliga (32) -14,4 5 Räntor och utdelningar. komster och -utgifter, netto 9 Sparande (78) -0,4 -1,1 -0,9 -0,5 ' Hushållssektorn inkluderar, förutom hushållen, de s. k.ideella organisationerna som betjänar hushållen och som inte helt ellerhuvudsakligen finansieras och kontrolleras av offentliga sektorn. Hit räknasfackföreningarna, folkbildningsverksamheten, ,idrottsorganisationerna, tjänstemannaorganisationerna, Röda korset m. m. samtej statsbidragsberättigade privata sjukhem, barnhem, barnkolonier, semesterhem.Utöver löntagarhushäll ingår hushåll som äger personliga företag, dvs, somerhåller sin huvudsakliga inkomst från rörelse. " Arbetsgivaravgifter till socialförsäkring, tillräknade pensionsavgifter för statliga och kommunala myndigheter, förkommunala affärsverk samt för icke-finansiella företag är ej medtagna somlöneförmåner i denna post, ' Egentliga löner motsvarar kontant utbetald lönesumma,direkt utbetalda pensioner från industri, handel och statliga affärsverk samtarbetsgivaravgifter till privat försäkring utom trygghetsförsäkring vidyrkesskada, * Inkl, räntor på privata försäkringsfonder (exkl,skadeförsäkring), ' Inkl, privat försäkringssparande. Detta uppgick till 5571 och 1976 till 6 392 milj. kr. Det beräknas 1977 uppgå till 7 757 milj. kr.« Förändring mätt i procentenheter. Anm. Alt. I och alt. II motsvarar det lägre resp, det högre alternativet föravtalsutfallet. Se löneavsnitt kap, 6,2, Källor: ochstatistiska centralbyrån. sammatakt som faktorinkomsterna. Inom socialförsäkringen höjs pensionsbeloppen tillföljd av indexregleringen av pensionerna och det ökande antaletATP-pensionärer, att en dämpning i ökningstakten för sjakkasseutbetalningar beräknas komma till stånd, förväntas socialförsäkringsutfalletfortfarande öka relativt kraftigt. Höjda barnbidrag och bostadstillägg bidrartill att övriga inkomstöverföringar ökar mer än 19751976 (se tabell 6: 2).Utgiftsnettot av hushållens inbetalningar till det offentliga och erhållnatransfereringar skulle därmed minska. Disponibelinkomsternaskulle sålunda 1977 öka resp. 11 i de två kostnadsalternativen.Bägge alternativen innebär att tillväxten i inkomsterna dämpas i nominellatermer jämfört med , Som framgår av prisavsnittet (6.4) har prisnivånsuppgång med beaktande av de ekonomisk-politiska åtgärder som presenterades avregeringen beräknats till 10,0 resp. , vilket gör attinkomstökningarna realt skulle uppgå till 0,7 alternativt . Med enfortsatt minskning i sparkvoten kan konsumtionsutfallet uppskattas tilldrygt 1 Vo resp. volymtillväxt i de två inkomstalternativen. Från1975 till 1976 beräknas lönesumman för samtliga anställda ha ökat med 13,6 %.Härav svarade den avtalsmässiga löneökningen för medanlöneglidningen beräknas ha bidragit med 2,7, Sysselsättningskomponenten gav ettpositivt bidrag till lönesummeutvecklingen på . Förindustriarbetarnas del visar förtjänststatistik,korrigerad för retroaktiva löneutbetalningar, en timlöneökning till1976 på . Därav beräknas avtalen ha svarat för knappt 8 procentenheteroch löneglidningen för ca 5,5. Som en följd av ökade sociala avgifter stegtimkostnaderna utöver timlönehöjningen. För1977 är det ännu ovisst hur stor den avtalsmässigaförtjänstökningen kan förväntas bli.