prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Flyktingarocfi befrielserörelser i södra m. m. ' Budgetåret1976/77: 30 milj. kr. /78: 35 milj. kr. ' Stödet till flyktingar och befrielserörelser isödra uppgår innevarande budgetår till 30 milj. kr., som fördelas efterrekommendation av beredningen för stiidiestöd och humanitärt bistånd tillafrikanska flyktingar och nationella befrielserörelser. Den namibiska befrielserörelsen får 5 milj.kr,; som delas lika mellan rörelsens civila program i och Angola.Biståndet avser försörjning av flyktingar, hälsovård, utbildning ochinformationsverksamhet och innefattar bl. a. livsmedel, mediciner ochtransportfordon. Genom stöder också Namibiainstitutcti , som invigdes den 26 aiigusti 1976. För /77 uppgår detsvenska bidraget till . Samma belopp bar utfästs för vart och ett avde följande två budgetåren. Den sydafrikanska befrielserörelsen fårinnevarande budgetår 3 milj. kr., varav huvuddelen avser livsmedel, kläder ochmediciner lill medlemmar i , , , , ,och . Ytterligare insatser är aktuella under budgetåret. Till befrielserörelserna i har hittillsunder innevarande budgetår inget mer omfattande bistånd kunnat utbetalas.Sverige håller nära kontakt med rörelserna samt med OAU och regeringarna i deangränsande länderna och beredskap finns att återuppta ett mer omfattandebistånd . Sammanlagt13 milj. kr. av den totala ramen används för olika former av utbildningsstöd.På detta område sker ett samarbete med olika internationella organisaiioner,bl; a. Isamarbete med FN:s flyktingkommissarie skall vidare 3 milj. kr. lämnas tilluppförande av en sekundärskola i , . Projektet syftar till attutöka kapacitet att ge flyktingar utbildning på sekundärskolenivå;Under denna anslagspost fullföljs också ett avtal i samarbete med omstöd till i (f. d. Dolisie) i , Stödettill denna skola, som fullföljs på den angolanska regeringens begäran, uppgårtill något över 1 milj. kr. För verksamhet, som syftar till ätt motarbetaapartheidsystemet, har 5 milj. kr. En stor del härav kanaliseras viaIntemational Defence and i LOndon och avser rättshjälp i . Bidraglämnas också till för öch till , Prop.1976/77:100 Bilaga 6 77 Som jag har anfört avser regeringen ökastödet till befrielserörelserna i södra , Preliminärt beräknar jag enfinansiell ram på 35 milj. kr. för befrielserörelser och flyktingar. Vid behovkan medel ur kalastrofreserven tas i anspråk för dessa ändamål. Budgetåret1976/77: 12 milj. kr. /78: 18 milj. kr. Biståndsmedel har utnyttjats r för humanitärainsatser för människor i och utanför som har drabbats av utvecklingen ilandet 1973. Medlen har kanaliserats genom bl.a.Lutherhjälpen, FN:s flyktingkommissarie och ,vilka lämnat medicinsk, juridisk, ekonomisk och social hjälp. En del av medlenhar använts för stipendieprogram för studerande och forskare i och utanförLatinamerika. Under /76.uppgick utbetalningarna till sammanlagt7 milj. kr. Under innevarande budgetår fortsätterbidragsgivningen till humani? lära insatser i samt till flyktingar frånChile och från andra länder i . Tyngdpunkten i flyktingstödetligger på verksamheten för flyktingar som befinner sig i Latinamerika.Kostnaden för program-, met innevarande budgetår väntas uppgå till minst 12milj. Denpolitiska situationen för flyktingar i åtskilliga länder i Latin harsuccessivt försämrats. har den ekonomiska situationen i regionen förvärrats.De flesta länder i och utanför regionen vill inte ta emot fler flyktingar. Motdenna bakgrund föratser jag växande hjälpbehov för latinamerikanska flyktingaroch andra utsatta grapper i sina hemländer. Jag beräknar en medelsram på 18milj. för /78 för detta ändamål. Under /76 utbetalades drygt 233milj. som katastrofbidrag och för extra biståndsinsatser. /77 har sammanlagt 263 milj. kr. avsatts för katastrofändamålm.m., varav 213 milj. kr. redovisas, på anslaget C 2. Bilateraltutvecklingssamarbete och återstoden på anslaget C 1. Bidrag tillinternationella biståndsprogram. Därutöver;disponeras under budgetåret högst50,8 milj. kr. för påfyllnad av det katastroflager på upp till Prop.1976/77:100 Bilaga 6 78 svenskt vete och vissa andra livsmedel som har upprättats genomriksdagens beslut . SIDAförordar i sin anslagsframställning att den tillämpade uppdelningen på treanslagsposter för katastrofbistånd och visst livsmedelsbi-' stånd upphör.Enligl SIDA skulle därmed de svenska kontant- och nalurabidragen tillIntemationella livsmedelsprogrammet (WFP), veteleveranserna inom ramen för1971 års konvention om livsmedelshjälp (FAC), det svenska katastroflagret samtkatastrofreservema under de multilaterala och bilaterala anslagen föras sammani en gemensam anslagspost för katastrofbistånd och visst livsmedelsbistånd. Med anledning av vad SIDA har anfört föreslår jagatt medel som- är avsedda för katastrofinsatser budgettekniskt samlas på ettställe inom anslaget Bilateralt utvecklingssamarbete. allmännabidrag till WFP samt leveranserna enligt FAC utgör bidrag till internationellabiståndsprogram och bör uppföras på anslaget för dessa ändamål. Detsamma börske med det svenska katastroflagret av vete och andra livsmedel. Katastrofresurserna är i första hand avsedda förhjälp åt människor i som drabbas av naturkatastrofer, krig ellerjämförbara konflikter. Medlen kan också användas för extra bistånd till ländersom erhåller svensk utvecklingshjälp och vars försörjning och utveckUng hotasav oförutsedda händelser. Det är ett villkor för effektiv katastrofhjälp attdess utformning och kanalisering får avgöras från fall till fall. I enuppkommande katastrofsituation som föranleder en svensk statlig insats måsteen bedömning göras av vilka resurser som skall ställas till förfogande. Detbehöver också avgöras om biståndet skall lämnas direkt till det drabbadelandets regering eller om man bör begränsa sig till att lämna bidrag' lillnågon enskild svensk organisation eller till ett FN-organ. Svenska insatser efter en katastrofombesörjs i allmänhet bäst av enskilda organisationer, främst Röda korset. Närdet gäller omedelbar katastrofhjälp är den mest ändamålsenliga statliga insatsen oftast bidrag till den eller de enskildaorganisationer som har möjlighet till snabba aktioner. Insatser för atl ersättautrustning eller gröda som har förstörts ger däremot inte sällan bästa effektgenom direkt bistånd till det berörda landet. För beredning av katastrofärenden inrättaderegeringen en katastrofgrupp inom bestående avföreträdare för departementet, SIDA och Röda korset. Gruppen ger möjlighet tillett snabbt och informellt samråd inför de beslut som;; beroende på insatsensstorlek, fattas av regeringen; eller-SIDA. Grappen synes tillgodose behovet avsamordning och informationsutbyte i katastrofären-den. SIDA har ett huvudansvarbåde när det gäller beredning av ärenden och verkställande av beslut. Ifråga'om större katastrofinsatser, Prop.1976/77:100 Bilaga 6 79 somofta har karaktären av en förstärkning av pågående långsiktigt saraarbete medprogramländerna, ai: dét också angeläget att SIDA, sorii utrikesutskottet harframhållit, ges en central uppgift i beredning och genomförande av insatser. (UU 1975/76:14, s. Ilikhet med SIDA vill jag understryka angelägenheten av åtgärder för attförebygga katastrofer och förbättra katastrofberedskap i . Medel urkatastrofreserven kan utnyttjas för dessa ändamål. Direkt samarbete medprogramländemas regeringar ifråga om katastrofberedskap och förebyggandeåtgärder bör normalt ses sora en del av det långsiktiga utvecklingssamarbetetoch bekostas med medel inom landramen. Om särskilda skäl föreligger kan dockextra medel ställas till förfogande ur katastrof reserven som redan har skett ifråga om en insats i . FN:s katastrofhjälpskontor (UNDRO) har också erhållitbidrag för arbete på dessa områden liksom iGeneve. Jag räknar med en fortsättning av denna bidragsgivning. Underinnevarande budgetår har Svenska Röda Korset fåll utfästelse om ett bidrag på16 milj. kr. avsett att användas för samarbete med nationella som bygger upp sin katastrofberedskap och lägger upp lager som kananvändas i katastrofsituationer. Iavvägningen mellan behovet av medel för långsiktigt utvecklingsbistånd å enasidan och katastrofhjälp och extrabistånd tiil programländer ochmellanstatliga organisationer å den andra synes det angeläget att en så stordel som möjligt av biståndsresurserna blir föremål för långsiktig planering. Enbetydande del av katastrofreserven på anslagen har därtill under de senasieåren använts för insatser för befolkningen i och de tidigareportugisiska kolonierna. Bistånd till dessa områden lämnas nu inom ramen förlandprogram. Behovet av medel inom en katastrofreserv får därmed anses haminskat betydligt Motdenna bakgrund finner jag det möjligt att minska katastrofreserven något iförhållande till de senaste årens nivå. För / 78 beräknar jag172,6 milj. kr. Denna kataströfreserv har beräknats med hänsyntill den växande risken för skaderegleringar på s. k. u-garantier. 1976/77:100 Bilaga 6 80 Katastrofinsatser beslutade 1 juli 197531december 1976 milj, kr. Röda Korset för sjukvårdsutrustning och Frikyrkan Hjälper för läkemedel, livsmedel m. m. UNHCR (varav vetemjöl) UNDP för återuppbyggnad av Suezkanal- Stöd till genomförande av jordreformer Livsmedel (vete, fisk- Röda Korset för flyktinghjälp Flyktinghjälp genom det s.k. Solidaritets- Livsmedelsimport m. m. Bistånd med anledning av gränsstängningen mot (varav vete och Bidrag till UNDRO och Röda Korset Katastrofkost m. m. eritreanska flyktingar 1,0 , 2,0 Röda Korset, till flyktingar från Västra , främst vete och livsmedel 5,1 Bidrag till UNHCR (varav vetemjöl) 5,0 Röda Korset i samband med jordbävnings katastrof 0,2 Lulherhjälpen för hjälparbete p. g. a. över svämning (varav katastrofkosl) 0,5 0,1 Livsmedel (fiskkonserver, ) 1,8 1976/77:100 Bilaga 6 81 Budgetåret 1 juli31 1975/ Röda Korset för hjälp åt inbördeskrigets offer 1,3 3,0 Vete genom WFP () 3,0 Katastrofkost () 0,7 Röda Korset för hjälparbete p. g. a. Humanitära insatser via bl. Världsråd och Röda Korset 6,3 Hjälp till jordbävningens offer genom UNDRO, Röda Korset, och Hjälpprogram för flyktingar frän 5,0 . Röda Korset för flyktingar (varav katastrof- Bistånd för utbildning och bostadsbyggande Beredskapslager för svensk katastrofkost Röda Korset för katastrofberedskap Röda Korset för verksamhet bland politiska De sammanlagda bidragen frånbiståndsanslagen till svenska enskilda organisationers verksamhet uppgick /76 till 68,3 milj. kr. Därav avsåg 28,3 milj. kr.katastrofinsatser, stöd till offren för rasförtryck och kolonialism i södraAfrika, humanitära insatser i samt informationsverksamhet iSverige. Återstoden 40 milj; kr. lämnades som bidrag till organisationernasutvecklingsbistånd. För innevarande budgetår uppgår motsvarande belopp till 50milj. har därtill förutsatt att regeringen, vid behov, kan ta ianspråk ytterligare medel för att tillgodose synnerligen angelägna och välmotiveradeansökningar. De enskilda organisationernas biståndsverksamhet- utgörett värde- 6 1976/77. 1 saml Nr 100. Prop.1976/77:100 Bilaga 6 82 fulltkomplement till det direkta statliga utvecklingssamarbetet. I sinbiståndsgivning har de enskilda organisationerna ofta goda möjligheter att nåeftersatta grupper, vilkel mot bakgrund av den svenska biståndspolitiken utgör ett särskilt skäl för statligt stöd lill verksamheten. Denna bidrarockså till att i vida befolkningsgrupper öka förståelsen för u-Iändernasproblem och för behovet av bistånd. Det utbyte av erfarenheter, som samarbetetger upphov till, ökar intresset och förståelsen i för de svenskafolkrörelsernas strävanden. Den statliga bidragsgivningen till enskilda svenskaorganisationer avser verksamhet för vilken enskilda organisaiioner iu-länderna har huvudansvaret. I undantagsfall kan bidrag emellertid även utgåtill en svensk organisation som har elt direkt samarbete med enu-landsrege-ring, ofta utanför kretsen av programländer. Ett fortlöpande samråd sker mellanbiståndsförvaltningen, de enskilda organisationema och myndighetema i u-ländemaför att tillförsäkra en god integration av organisationernas verksamhet iländernas utvecklings-strävanden. Huvuddelen av bidragsgivningen avser verksamhetinom programländerna men någon begränsning till denna länderkrets bör inteeftersträvas. I stället kan det ses som en fördel alt svenska enskildaorganisationer kan bidra till utvecklingen i som på grund av koncentrationentill ett begränsat antal mottagarländer av det direkta statliga biståndet inte kan komma ifråga härför. Av de tillgängliga medlen utnyttjas huvuddelen förbidrag till missionssamfundens verksamhet, främst på utbildningens ochsjukvårdens . Denna siluation kan väntas bestå. räknar SIDAmed en ökning av stödet till de fackliga organisationernas utbildningsinsatser.För /78 föratses ett belopp på 78 milj. kr. för detta ändamål.Slödel till den.fackhga utbildningsverksamheten är undantagen från kravet påmyndighetsgodkännande av insatserna i mottagarländer, vilket för övrigt gällerför bidragsgivning till enskilda organisationer. I fråga ora stöd till kooperativ verksamhet räknarSIDA med ökad efterfrågan från . Verksamheten omfattar insatser försmåjordbrukare, samt i fråga om handeln, småindustri och bostadsförsörjning.För /78 beräknar SIDA 56 milj. kr. för denna verksamhet. För /78 beräknar jag 70 milj. kr.för de enskilda organisationernas biståndsverksamhet. Detta belopp innebär 5milj. raer än vad SIDA har föreslagit. Planeringen bör ta sikte på en fortsatt ökning avstödet till de fackliga organisationemas och den kooperativa rörelsensutvecklingsarbete. Den ökade medelsramen bör ge utryrarae för ettförstärkt stöd till missionssamfundens biståndsverksamhet. Prop.1976/77:100 Bilaga 6 83 SÄRSKILDA PROGRAM /77: 129,4 milj.kr. /78: 185 milj. kr. Medel för samarbete med enskilda länder, förkatastrofhjälp och för annat humanitärt bistånd saml för bidrag till enskildaorganisaiioner har beräknats i det föregående. Övrig verksamhet avsedd attfinansieras ur anslaget för bilateralt utvecklingssamarbete samlas här . En betydande del av denna verksamhet avser insatserpå ämnesområden som av SIDA bedöms vara av särskild betydelse för u-ländernasutveckling och där de internationella insatsema anses otillräckliga. Förutomdet självklara syftet att stödja elt utvecklingsarbete i inriktas enmindre del av verksamheten på en ulveckling av svenska och internationellaresurser behövliga för ett effektivt utvecklingssamarbete . Medlen utnyttjas till huvuddelen för finansieringav projekt, kurser, seminarier m. m. som ibland i samarbele med SIDA ulförsav FN-organ, enskilda internationella organisationer samt institutioner,organisationer och företag i . I fråga om s. k, multibi-samarbete med FN-organvill jag hänvisa till att denna verksamhet, som anmäldes i prop, 1975/76: 100(bil, 5), är föremål för en översyn, I samband med behandlingen av biståndspolitiskautredningens betänkande kommer regeringen alt framlägga riktlinjer för dennabiståndsform. I avvaklan härpå bör planering av nya insatser inledas förstefter att samråd har ägt rum mellan SIDA och UD samt berörda fackdepartementför att garantera att enskilda projektinsatser är väl förenliga med Sverigesallmänna poUtik mol organet i fråga. FörSärskilda program har SIDA beräknat 175 milj. kr., en ökning Prop.1976/77:100 Bilaga 6 84 med46 milj. kr. i förhållande till det belopp som står till förfogande förmotsvarande ändamål under innevarande budgetår. SIDA:s förslag tillmedelsfördelning på skilda ändamål framgår av föregående tabell. Jag beräknar högst 185 milj. kr. för anslagspostenSärskilda program. Återstående kostnader 2 milj. kr. för fullföljande avtvå insatser i ingår i beloppet. Det innehåller också minst 35milj. till regeringens förfogande för de ändamål som upptas under rubrikenBredare saraarbete m. m. Frågan om industriutveckling och kvinnan iutvecklingsarbetet har behandlats i annat sammanhang. Här vill jag beröra vissaandra verksamheter. Det sammanlagda stödet till verksamhet inombefolkningsområdet uppgår för innevarande budgetår till 156 milj. kr., vilketinnebär en 25-procentig ökning jämfört med föregående budgetår. Av det totalabeloppet lämnas till internationella mellanstatliga och enskildaorganisationer och återstoden direkt till nationella familjeplanerings-program. Ur anslaget C 1. Bistånd till intemationellabiståndsprogram lämnas sammanlagt 60 milj. kr. till () och WHO:s program för fortplantningsforskning. Av medel som står till programländers förfogandeutnyttjas 58 milj. kr. De länder som det här gäller ärIndien, , Sri Länka, och . Återstoden, 38 milj. kr.,används för verksamhet i andra länder och som bidrag till program som genomförsav enskilda internationella och regionala organisationer. Det största bidragetgår till det internationella familjeplaneringsförbundet (IPPF), som innevarandebudgetår får 25 milj. kr. I enlighet med SIDA:s förslag föreslår jag enuppräkning raed 5 milj. kr. till 30 milj. kr. i bidrag till denna organisationför /78. befolkningsprogram har /70 erhållit 8,6 milj. kr. i svenskt stöd. I överensstämmelsemed en under föregående budgetår lämnad treårsutfästelse för perioden1975/761977/78 beräknas bidraget till Världskyrkorådels befolkningsprogramuppgå till 2,7 milj. kr. för /78. Under innevarande budgetår inleds samarbete medMexico om ett projekt inom sexualundervisningens område. Denna insats genomförsi nära samarbete med . I inleds likaledesinnevarande budgetår kurser och seminarier i sexual- och samlevnadsfrågor.Denna verksamhet utgör en fortsättning på tidigare i arrangerade kurserpå detta område. Prop.1976/77:100 Bilaga 6 85 Förberedelseoch uppföljning av FN-konferenser SIDA har i flera fall beräknat medel att användasinora de änmes-områden som varit föremål för särskilda FN-konferenser ellerinom vilka FN-konferenser planeras. Syftet är dels att möjliggöra en fördjupningav de svenska och ibland även de berörda FN-organens förberedelser avkonferenserna, dels att i det svenska biståndsprogrammet till-lämpa centralarekommendationer från konferenserna. Härvidlag finner jag det särskiltangeläget med åtgärder för uppföljning av rekommendationerna frånkvinnokonferensen och världssysselsättnings-konferensen . Ifråga om förberedelser av konferenser bör biståndsmedel enligt beslut avregeringen kunna tas i anspråk inom ramen för regeringens allmänna förberedelserav konferensmedverkan. Bredaresamarbete m. m. Vissa biståndsmedel tas f, n, i anspråk församarbete med på utbildningens område. Dessa medel har använts tillspråkutbUdning, konsultinsatser och studiebesök för utbildningsplanering inomträ, pappers- och skogsområdena. I vissa fall kan derma verksamhet komma attresultera i avtal med företag om större utbildningsinsatser. Verksamheten, sominleddes /76, har sitt sekretariat i utbildningsdepartementet.Den företas inom ramen för en försöksverksamhet rörande utbildningssamarbetemed de med vilka har ingått ramavtal om ekonomiskt ochindustriellt samarbete. Verksamhelen syftar främst till att förmedla kontakteroch underlätta planeringen av utbildningsprojekt avsedda för kommersieUfinansiering. Under innevarande budgetår disponeras högst 5 milj. kr. För /78 beräknar jag 10milj. för denna verksamhet. Idet föregående har jag konstaterat behovet av medel för begränsade insatser påkunskapsöverföringens och utbildningens område i länder raed vilka intehar något långsiktigt utvecklingssamarbete. Jag har också anmält ett behov avmedel avsedda att underlätta utvecklingen av ett bredare samarbele med Cubaoch i samband med den successiva avvecklingen av biståndet till dessaländer. För sådana ändamål beräknar jag en reserv på minst 25 milj. kr., varav5 milj. kr. för samarbete med . För den del av de totala kostnaderna förbiståndskontoren kostnader för an'odesanställd personal och driftkostnader som inte redovisas under anslaget C 4. Styrelsen för internationell utveckling(SIDA) beräknas ett medelsbehov av 17,5 milj. kr. 1976/77:100 Bilaga 6 86 För det bilateralautvecklingssamarbetet beräknar jag ett samlat medelsbehov om 2 268,1 milj. kr.för /78, Den slutiiga fördebiingen av medleninom ramen för anslaget torde få ske genom regeringens beslut. Under hänvisningtill det anförda hemställer jag att regeringen föreslår att 1. godkänna de avmig i det föregående angivna riktiinjerna för bilateralt utvecklingssamarbete, 2. till Bilateraltutvecklingssamarbete för /78 anvisa ett reservationsanslag av . 1975/76 Utgift 23 807 2941 Reservation 4 948 951 1976/77 Anslag 14 300 000 1977/78 Förslag 15670 000 Från anslaget finansieras information i omu-landsfrågor. SIDA föreslår att sammanlagt 17,5milj. skall anvisas för informationsverksamhet /78. Dettamotsvarar en ökning med 3,2 milj. kr. i förhållande till innevarande budgetårsanslag. Av de totala medlen beräknas 11,0 milj. kr. för information genomenskilda organisationer och 6,5 milj. kr. för SIDA:s egeninformationsverksamhet. De av godkända' studieförbunden och defyra centrala löntagarorganisationema erhåller samtliga s. k. generella bidragför vars användning de självständigt ansvarar. För övriga enskilda organisationerhar SIDA avsatt medel som har motsvarat ensjättedel av det för denna bidragsgivning totalt anvisade beloppet. Inom dennaram, som under innevarande budgetår uppgår till ca 1,5 railj. kr., lämnas bidragefter ansökan till konkreta informationsprojekt. Vid sidan av bidragsgivningen genomför SIDAinformationsaktivite- 1 T. o. ra. /76 har utgifter förrekiytering och utbildning av fältpersonal redovisats under anslaget III C 3. Rekrytering och utbildning av fältpersonal samt informationsverksamhet. Utgifter för dessa ändamål har fr. o. m. /77 överförts till anslaget C 4. Styrelsen för interna tionell Ulveckling (SIDA). Av de totala ulgifterna för /76 under anslaget C 3. Rekrytering och utbildning av fältpeisonal samt informa tionsverksamhet avser . rekrytering och utbildning av fältper sonal. 2 Avdetta belopp avser . rekrytering och utbildning av fältpeisonal. Frikyrkliga studie förbundet. , KFUK/KFUM, , Nykterhets rörelsens bildningsverksamhet, , Studiefräm jandet, och Tjänstemännens bildningsverksam het. Prop.1976/77:100 Bilaga 6 87 teri samarbete med vissa samordnings- eller s. k. paraplyorgan inomfolkrörelserna. Konferenser, föreläsarutbildning, materielproduktion ochu-landsseminarier är exempel på denna verksamhet, sora sker i samarbete medbl. a. , , SverigesUngdomsorganisationers Landsråd (SUL) och . SIDA föreslår att anslaget till dess egeninformationsverksamhet inkl. nämnda samarbete /78 skall ökafrån 5,3 milj. kr. till 6,5 milj. kr, en ökning på 1,2 milj. kr. Denna ökning skulle enligt SIDA kunna möjliggöra nya eller förstärkta insatserrörande i första hand information om kooperationen och dess roll iutvecklingssamarbetet i samarbete med ochinformation om FN:s arbete för ekonomisk och social utveckling i samarbete medSvenska . Bidragen till de enskilda organisationerna förderas u-landsinformä-tion har ökat relativt snabbt under de två senastebudgetåren ~ från 6 till 9 milj. kr. Dessa bidrag har därmed nått en nivå sommed mindre ökningar kan anses försvarlig också i ett längre perspektiv. För budgetåret1977/78 har jag beräknat 10,0 milj. kr. i bidrag till de enskildaorganisationemas u-landsinformation vilket motsvarar en ökning . Inomdenna ram bör de behov som har anmälts av de kristna rörelserna inkl. denåriigen återkommande ekumeniska u-veckan och av ungdomsrörelserna kunnatillgodoses. Jag finner det naturligt att stödet tillfolkrörelsernas u-landsinforma-tion även i fortsättningen i första hand utgårsom bidrag för självständig verksamhet. De generella bidrag som utgår tilllöntagarorganisationer och och opinionsbildningi u-landsfrågor möjliggör u-landsinformation raed god geografisk ochbe-folkningsmässig spridning. Flertalet folkrörelser och organisationer harkontakter med något av studieförbunden. Genom studieförbunden eller direkt frånSID.A har de möjligheter att söka bidrag för särskilda informationsprojekt. För SIDA:s egen informationsverksamhet beräknar jag5,67 milj. kr. för /78.