prop · G0031 · 1976-12-31 00:00:00 — Frågan bördärför enligt förbundets mening prövas i samband med utarbetandet av en nyramlag för socialvården. I PM II föreslås atlspecialförfattningarnas nämndbestämmelser lill stor del ersäUs med enhetligtutformade hänvisningar till den nya kommunallagen. Såväl den principiellauppläggningen som den närmare utformningen av förslagen har bemötts posiiivi avremissinstanserna. betonar särskilt fördelarna med den starkaanknytningen till kommunallagen. konstaterar atlhänvisningsbestämmelserna i ett par fall har gett olyckliga resultatbeträffande bestämmelserna om nämnderna Prop.1976/77:1 400 Kommunen noterar atl övervägandena beträffande de särskildalösningar som kan erfordras för del enligt promemorian ännu inlehade gjorts. förutsätter därför all vissa förslag omarbetas.Det gäller bestämmelserna om proportionella val och om tidpunkt för val avspecialreglerade nämnder. Några remissinstanser önskar ytterligare förslag isamma riktning som de som läggs fram i promemoriorna. kommun ansermed instämmande av i alt lagstiftningen omöverförmyndare och överförmyndarnämnd redan är mogen för en översyn vad gällerverksamhetens kommunala förankring. Särskilt anser kommunen att domstolensmöjlighet att av lämplighelsskäl entlediga överförmyndare eller ledamot avöverförmyndarnämnd strider mot gängse uppfattning om demokrati.Domstolstillsynen skulle kunna fullgöras av anser kommunen, somföreslår atl reglerna om överförmyndarnämnd i delta sammanhang ändras eftersamma mönster som i promemoriorna föresläs beträffande övriga nämnder. Hedemorakommun är inne på liknande tankegångar men finner det rimligt all erfarenhetförst fås av de helt nya reglerna om överförmyndarnämnd. Reglerna bör därefterses över inför nästa man-dalperiod. Kommunen uttalar au den teknik medhänvisning till kommunallagens regler som tillämpas i promemorian äreftersträvansvärd. 1.16 Kommunalförbundför specialreglerad verksamhet 1 PM III föreslås att möjligheten all tvångsvisinrätla slopas liksom vissa beslämmelser om statligtinflytande över förbundsordning och val av ordförande i kommunalförbund förbostadsförmedling. Förslagen tillstyrks av samtliga remissinstanser.Stockholms kommun framhåller dock att det verkar oklart vilka konsekvensernablir om de kommuner som ingår i ett obligatoriskt bosiadsförmedlingsförbundinte kan enas om förbundsordning. 1 PM II föresläs attsocialhjälpslagens regler om skyldighet för kommun att underställalänsstyrelsen plan för ålderdomshem och reglemente för ålderdomshem som drivsi samarbete med annan kommun slopas. Vidare föreslås atl underställningsskyldighelenbeträffande burskapsreglementen avvecklas. Det övervägande antaletremissinstanser tillstyrker förslagen beträffande plan och reglemente förålderdomshem. avstyrker och menar atl frågan bör prövas isamband med utarbetandet av en ny social ramlag. är ocksåtveksam lill om dess förslag bör föregripas men framhåller all den inle harnågon erinran mot vare sig förslagen eller motiven i promemorian. Prop.1976/77:1 401 i framhåller att dennuvarande statliga riiningsgranskningen är myckel värdefull och inte börslopas. 1 vill behålla underställningsskyldighelenmed hänvisning till roll som tillsynsmyndighet för bl. a.brand-, byggnads-, hälsovårds- och socialvårdslagsliftningen. Flera av de länsstyrelser som tillstyrker förslagenanser att olika inslag i den nuvarande ordningen är värda att bevara. Sålundaönskar i ett fortsatt samråd med kommunerna även omunderställningsskyldigheten avskaffas. 1 Västernorriands länönskar genom centrala rekommendationer eller anvisningar säkra länsexperternasmedverkan i form av exempelvis yttranden över kommunernas älderdoms-hemsplaner.Länsstyrelsen 1 län anser också all bindande föreskrifter förålderdomshemsbyggandet fortfarande måste finnas. 1 Gävleborgslän framhåller i likhet med fiera kommuner det önskvärda i att behålla möjlighetenatt samråda med den statliga expertis som finns vid älderdoms-hemsbyggandel. Beträffande förslaget atl skyldigheten attunderställa beslut om burskapsreglementen skall slopas har ingenremissinstans haft något att erinra. Åtskilliga remissinstanser anser alt ytteriigareförslag bör läggas fram om begränsningar i skyldigheten att underställa statligmyndighet kommunala beslut. förekommande är kraven på atlunderställningsskyldigheten beträffande beslut atl la upp lån och tecknaborgen skall slopas. Några remissinstanser anser också altunderställningsskyldigheten beträffande beslut om antagande av brandordningkan slopas. i framhåller alt statens brandnämndsexempel på brandordning endast innehåller en straffsanktionerad beslämmelse (8§). Den torde vara så allmänt förekommande att den med fördel kan tas in ibrandstadgan. Om underställningsskyldigheten slopas, bör dock enligtlänsstyrelsens mening kommunerna ha skyldighet alt skicka in sina brandordningartill . bör utfärda en normalbrandordning.Vingåkers kommun och företräder liknande tankegångarliksom kommun, som också framhåller att kommun bör kunna utanunderställning ta in icke straffsanktionerade bestämmelser också i andra lokalaförordningar, exempelvis bestämmelser i lokal hälsovårdsordning om delfrivilliga renhållningsmonopolet. i kan inlebiträda alt underställningsförfarandet beträffande de kommunala förordningarnaslopas. Detsamma gäller sM/ens brandnämnd vad avser brandordningar. I fråga om förslagen till ändringar imäklarordningen anser all motiv saknas att behålla enbestämmelse om att mäklare som handels-och sjöfarlsnämnden har utsett skallförordnas av . menar atl den statligafastställelsen av fysiska detaljplaner bör kunna slopas och framhåller attbygglagulredningens förslag 26 1976/77. Prop.1976/77:1 402 inteinnebär någon nämnvärd förenkling i dena hänseende. Liknande synpunkter anförsav , medan särskilt framhåller behovet av enöversyn av besiämmelserna om statligt stöd lill lokal landsbygdstrafik. 2 Landstingskommunernas specialreglerade nämnder Samtliga remissinstanser ansluter sig till deallmänna utgångspunkterna för utredningsarbetet, nämligen att behovet avstatlig tillsyn och kontroll över landstingskommunerna har minskat samt allenhetlighet med den nya kommunallagens nämndregler bör eftersträvas. Stockholmsläns landstingskommun och i framhåller vikten avatl kommuner och landstingskommuner ges ökade möjligheter atl själva beslutaom nämndorganisalion och arbetsformer. Liknande synpunkter framförs av Uppsala.Södermanlands. och läns landstingskommuner.Jönköpings läns landsUngskommun framhåller atl Ökad frihet och större ansvarför de landslingskommunala organen är av stor betydelse för demokratin.Hallands läns landsUngskommun anser att den statliga detaljregleringen börprövas utifrån samma förutsättningar som ligger lill grund förkommunaldemokratiutredningens arbete. Om kommuner och landstingskommunerbetros med ansvar för samhällelig verksamhet, bör också beslutanderätten liggahos dem i stället för all vara uppdelad mellan politiskt ansvariga på denkommunala sidan och ämbetsverk på den statliga sidan. I SR ställer sig iprincip positiv lill atl den statliga detaljregleringen över kommunernas ochlandslingkommunernas uppgifter minskas. Organisationen anser det angeläget frånsjälvstyrelsesynpunkl att de kommunala organen lämnas stor frihet alt självabestämma den lokala verksamhetens inriktning och omfattning. Remissinstansernatillstyrker eller lämnar ulan erinran fiertalet av de förslag som läggs fram iPM IV. Samtliga förslag tillstyrks av ,fiertalet landstingskommuner. Gollands och kommuner samt länsstyrelsernai . Västernorriands och län.Landstlngsförbundei finner att förslagen till förändringar är i hög gradändamålsenliga och tillstyrker att de genomförs som den nyakommunallagen träder i kraft. Ålvsborgs.Kopparbergs och Jämllands läns landstingskommuner liksom 1Västerbollens län anser att det måste vara en allmän strävan att i störstamöjliga utsträckning få speciallagstiftningen anpassad och harmoniserad medden nya kommunallagen. landstingskommun hävdar alt de statligaregleringarna försvårar en anpassning av de kommunala arbetsförhållandena tillolika lokala och regionala villkor. Prop.1976/77:1 403 därförsom viktigt au de förändringar som föreslås kommer lill stånd.Värmlands läns landsUngskommun menar all förslagen leder lill bättre möjligheteralt överblicka lagstiftningen på del landslingskommunala området. Den nuvarandeordningen anses omöjliggöra försök till enhetligl utformade reglementen förnämnder och styrelser inom landstingskommunen. 2.2 Fakultativaeller obligatoriska nämnder I PM IV föreslås att bestämmelsernaom inrättande av specialreglerad nämnd i samtliga fall utom i fråga omdirektion för sjukhus får den innebörden att bestämmer om särskildnämnd skall inrättas eller om den specialreglerade uppgiften skall anförtrosannan nämnd i landstingskommunen. Flertaletremissinstanser tillstyrker förslaget eller lämnar det utan erinran. Förslagethar föranlett invändningar endast i fråga om folkhögskolestyrelse. Bland demsom tillstyrker förslagel i denna del finns läns landstingskommun,som anser att nuvarande regler har tillkommit för alt passa folkhögskolor medicke-kommunal huvudman. Detta har medfört ölägenheter för landstingskommunernai olika avseenden. Några remissinstanser förordar att frågan behandlas isamband med ställningstagande till folkhögskoleutredningens förslag. Dennauppfattning framför , .folkhögskoleutredningen, länsstyrelseni Östergötlandslän, Skaraborgslänslands-tlngskommun och TCO. Ålvsborgs länslandstingskommun föreslår att huvudmännen fär möjlighet att med bibehållandeav lokal styrelse för folkhögskola låta utbildningsnämnden fungera somöverordnat samordningsorgan för folkhögskolorna under förvaltningsutskotlet. erinrar om atl regeringen påframställning av sjukvårdsstyrelse kan medge undantag från bestämmelserna isjukvårdslagen i syfte atl pröva annan organisation för ledning av densjukvårdande verksamheten. Enligt förbundets mening föreligger i någralandstingskommuner en strävan efter andra lösningar förförtroendemannaorganisationen inom vissa sektorer än de konventionella. Ettexempel anges folktandvården vara. Även om lagstiftningen för hälso- ochsjukvården utreds, förordar atl man redan i den nuförestående förfauningsöversynen överväger att skapa lagliga möjligheter tiilen sådan flexibilitet i förtroendemannaorganisationen som pä några häll ansesönskvärd. Förbundet är vidare tveksamt till atl sådana avvikelser frånsjukvårdslagen skall förutsätta dispensbeslut av regeringen. På denna punktanser Ålvsborgs läns landstingskommun att en ändring bör genomföras. 2.3 Nämndernassammansättning och arbetsformer I PM IV läggs fram fiera förslagsom berör nämndernas sammansättning och arbetsformer. Sålunda föreslås bl. a.all samma regler skall gälla för Prop.1976/77:1 404 despecialreglerade nämnderna som för förvaltningsutskottet i fråga om antalledamöter och suppleanter, valbarhet, utomståendes närvarorätt, beslutförhet,prolokollföring, arkivvård och delegation. De föreslagna förändringarna har godtagits av deflesta remissinstanserna. På enskilda punkter framförs avvikande meningar.Detta gäller i huvudsak förslagen om valbarhet och utomståendes närvarorätt.Invändningar mol alt slopa nuvarande valbarhetshinder för vissa tjänstemän görsav läns landstingskommun, och 1Stockholms län. /SR tillstyrker i princip förslaget men anser attförvaltningschef eller annan chefstjänsteman inte bör vara valbar till denegna nämnden. 1 fråga om utomståendes närvarorätt framhållerlänsstyrelsen 1 att nämnderna själva bör avgöra i vilkenutsträckning sakkunskap behöver anlitas. anser dock liksomStockholms läns landstingskommun aU landstingen bör ha rätt alt i reglementeföreskriva att exempelvis förvaltningschef alltid skall ha möjlighet atlnärvara och yttra sig vid nämndsammanträde samt få sin mening antecknad tillprotokollet. läns landstingskommun påpekar att det i en direktion medansvar för fiera sjukhus och öppen värd kan förekomma atl antaletnärvaroberättigade tjänstemän blir större än antalet valdaledamöier. Några remissinstanser motsätter sig förslagen i promemorian omutomståendes närvarorätt. i föreslår attnärvarande expert ges oinskränkt yttrande- och reservationsrätt. Länsstyrelsenifrågasätter om det inte finns skäl att ange vissa yrkeskategorier ellerbefattningshavare i vissa specialförfaltningar. länslandstingskommun motsätter sig förslaget atl reglerna om förvaltningschefsnärvaro- och yttranderätt samt rätt att anteckna avvikande mening lillprotokollet skall ändras. Samma uppfattning tillkännager /SR, som anser atlde kommunala förtroendemännen har svårt alt avgöra när experter bör tillkallas.SACOfSR befarar alt förslaget kan medföra att ärendena inte blir sä sakligt ochallsidigt belysta, som kan anses önskvärt. TCO hävdar atl frågan om olikapersonalkategoriers närvarorätt i promemorian har behandlats uteslutande frånde förtroendevalda ledamöternas synvinkel. TCO kan inte finna någon anledningatt slopa gällande bestämmelser, innan klarhet har nätts om hur personalenskrav på medinfiytande och medbestämmanderätt skall tillgodoses. Riksförbundetför utvecklingsstörda barn avstyrker förslaget såvitt gäller chefstjänstemänsnärvarorätt. Förbundet anser att dessa i de allra fiesta fall företräder de utvecklingsstördasintressen. Förbundet hävdar också i likhet med atl regleringen i omsorgsstadgan av kontakterna med dehandikappades föräldraförening är otillfredsställande. Centralkommitténföreslåren generell bestämmelse av den innebörden au landstingskommunal nämndskall överiägga med och informera representanter för organisation varsmedlemmar är särskilt berörda av frågor rörande sjukvård, medicinskrehabilitering och arbetsvärd. framhåller an gällandeföreskrifterom närvarorätt m. m. för medicinsk expertis bör stå kvar Prop.1976/77:1 405 oförändradei avvaktan på resultatet av utredningen om hälso- och sjukvårdslagstiftningen. biträder i princip förslaget ipromemorian atl specialförfattningarnas föreskrifter om arkivvård skall gesformen av en hänvisning till molsvarande sladganden i den nya kommunallagen.Detta förutsätter dock att dessa bestämmelser får en utformning som leder betryggande arkivvård. hänvisar till sitt yttrande överkommunallagsutredningens förslag i vilket framhålls alt reglerna om gallringbör ändras och utvidgas. Verksamheten i vissa av de specialreglerade nämndernager enligl riksarkivels mening upphov lill några av de viktigaste arkiv somväxer fram i dagens samhälle. Gallringsproblemen för sjukvårdsarkiven karaktäriserassom den svåraste och mest maklpåliggande fråga som det svenska arkivväsendethittills har haft all handlägga. Förslaget att landstingskommunerna skall fåmöjlighet alt ordna gemensam personaladministration och egendomsförvaltningtillstyrks eller lämnas utan erinran av fiertalet remissinstanser. Hallandsläns landstingskommun framhåller att valfrihet i organisationsfrågan bör finnasoch att ändringar inle bör vidtas i sjukvårds-, folktandvårds- ochomsorgslagarna eller folkhögskoleförordningens regler om tillsättning avledande förvaltningstjänstemän, läkare, tandläkare och lärare. Endasl /SRmotsätter sig förslaget atl landstingskommun skall kunna anordna gemensam personaladministration.Förslaget synes innebära att förvaltningarna fråntas ett av de viktigasteinstrumenten för siyrning och utveckling av verksamheten. En centralisering avanställningsfrågorna kan vidare enligt /SR:s mening motverka de allmänna strävandenaatt stimulera till ansvarslagande och utveckling av arbetsenheters ochbefattningshavares resurser. Kraven på lika behandling av landstingskommunernasanställda och på bevakning av deras rättigheter och intressen kan tillgodosesutan långtgående koncentration av berednings- och beslutsfunktioner. tillstyrker de föreslagna ändringarna ilagen angående handläggning av frågor om regionplan för kommunerna iStockholms län. 3 Avveckling av institutet jordbruksstämma I promemorian Avveckling av institutetjordbruksstämma föresläs atl egendom som förvaltas av jordbrukssiämma vidutgången av skall tillfalla kommunen. skall sådanförvaltning få avvecklas enligl bestämmelserna i kungörelsen (1963:43) medföreskrifter rörande vissa av kommunalstämma förvaltade kassor antingen genomatl tillgångarna förbrukas för visst ändamål eller genom atl de överlämnastill exempelvis kommun eller församling. 1 sådant fall skall de bestå av eUsärskilt Prop.1976/77:1 406 kapital,vars avkastning skall användas för visst ändamål. Bland ändamål som kan komma ifråga märks stipendier ål ungdomar för jordbruksutbildning samt lokalförsvarsverksamhet. Beträffande tillgångar som tillfaller kommun föresläs inganärmare regler om användning eller förvaltning. Förslaget atl institutet jordbrukssiämma skallavvecklas i anslutning till den kommunallagsreform som förestår godtas avsamtliga remissinstanser. Också förslaget att egendom som inle har använts förannat ändamål efter en avvecklingsperiod skall tillfalla kommunen tillstyrkseller lämnas utan erinran av samtliga remissinstanser utom justitiekanslern(). Meningarna delar sig däremot i frågan hur lång avvecklingsperiod som ärlämplig. Förslagen i promemorian tillstyrks i sin helhet avlänsstyrelsen i liksom av 1 och , som uttryckligen framhåller alt den avvecklingsperiod som har föreslagilsär lillräcklig. Samtliga hörda kommuner, , , ,Säters, Sö-deriätje. , och , tillstyrker förslaget idess helhet. Del gör också församlings- och pastoratsförbund.Hushållningssällskapens förbund och , som framhålleratt avvecklingen bör bli definitiv i den meningen atl alla enskildarättsanspråk efter avvecklingstidens utgång är eliminerade. Lagen bör enliglkommunförbundets mening få rättsverkan inle bara mellan staten och berörd kommunutan också gentemot delägare i jordbrukssiämmans tillgångar. Kammarkollegiet anser liksom iGävleborgs län att den avvecklingsperiod som har föreslagits är tillräcklig.JK anser däremot att den frist som föreslås är myckel kort. Liknande synpunkteranför i , som pekar pä möjligheten allkommunalstämmas beslut atl använda tillgångarna för visst ändamål angripsgenom kommunalbesvär. Om sådant beslul undanröjs efter avvecklingsfristensutgång, kommer tillgångarna all tillfalla kommunen, konstaterar ,vilket skulle upplevas som otillfredsställande av stämmodelägarna. Även omdetta problem inte skall överskattas, anser atl avvecklingslidenbör utsträckas ell eller annat är. i länframhåller atl föreberedel-searbetet för en stämma är arbetskrävande ochtidsödande. Avvecklingsliden bör därför vara . Denna ståndpunkt intarockså , som därutöver i likhet med JK framhåller atldet är angeläget att berörda intressenter t. ex. genom länsstyrelsernainformeras om den nya lagen och dess möjligheter lill frivillig avveckling.Också i finner avvecklingsliden för kort ochföreslår i likhet med atl avvecklingen skallvara avslutad först med utgången av är 1977. Förslagel alt avvecklingsbeslul lill skillnad mottidigare inle skall behöva underställas har inte mött någoninvändning och tillstyrks uttryckligen av kammarkollegiet och iStockholms län. Den andra huvudfrågan som har tilldragit sig fleraremissinstansers intresse är vilken frihet kommunerna skall ha alt förfogaöver de tillgångar 1976/77:1 407 somtillfaller dem efter avvecklingsperiodens utgång. Förslaget i promemorianinnebär att kommun fritt skall få förfoga över tillgångar som den med stöd avden föreslagna lagen har övertagit. Biand de remissinstanser som har tillslyrklförslagen i deras helhet framhåller särskill atl kommunensjälv bör få besluta till vilket ändamål tillgångarna skall användas.Länsstyrelsen i , som inte tycker alt tillgångarna skall fåanvändas lill ändamål som tillgodoses på annat sätt. invänder att eventuelladonalionsbestämmelser bör iakttas. Detsamma anser i Stockholmslän, som också pekar på möjligheten all utverka permulationsbeslul, om endonalionsbestämmelse kan tillämpas. Om donationsbestämmelser intelägger hinder i vägen, bör tillgångarna fritt få disponeras av kommunen, anserlänsstyrelsen. JK anser att förslaget, i de fall enskild donation ingår iegendom som övertas av kommun, innebär en generell permulation. Detta flnnerhan från principiella synpunkter föga tilltalande. Kammarkollegiet har däremot ingen erinran mot alteventuella donationsbestämmelser sätts åsido. Kollegiet anser inte därför atlkommunerna fritt skall förfoga över de tillgångar de kan komma att överta. Iöverensstämmelse med de principer som har gällt och som harlagfästs i fråga om permulation av stiftelser föreslår kammarkollegiet enbeslämmelse om all tillgångarna i första hand skall användas lill att bilda enfond för stipendier till yrkesutbildning på jordbrukets område. Om sådanstipendiefond inte bildas, skall tillgångarna föras över till allmän ellersärskild investeringsfond för kommun, anser kollegiet vidare och åberopar alten liknande fråga har fått en motsvarande lösning (kungörelsen,1966:71, om vissa donalionsjordsmedel). JK anmäler stor tvekan inför en ivångsmässigöverföring av tillgångarna till kommunerna i de fall det rör sig om merabetydande tillgångar. En sådan ordning strider enligl JK mol svenskarättstraditioner. I fråga om de fall där behållningen är obetydlig, har handäremot inga invändningar. I fråga om de mer betydande tillgångarna bör man iförsta hand uppmuntra en frivillig avveckling i enlighet med bestämmelserna i1963 års kungörelse. Härutöver anser JK, i likhet med kammarkollegiet, attsärskilda föreskrifter bör ges om hur kommunerna skall få använda tillgångarsom de har övertagit med stöd av lagen, om dessa är mera betydande. Nyttan avtillgångarna bör enligt JK komma eU intresse till godo som ligger nära denuvarande ägarna. Om så sker kan man bortse från de principiella invändningarsom finns mol förslaget alt tillgångarna skall föras över lill kommunerna. 1976/77:1 409 Propositionenshuvudsakliga innehåll...................... ..... 1 1. lag om ändring i brandlagen (1974:80),.............. ..... 2 2. lag om ändring i byggnadsstadgan (1959:612).... 4 3. lag om ändring i skollagen (1962:319)............... ..... 6 4. lagom ändring i lagen(1970:296)om socialcentralnämnd m. m., 10 5. lag om ändring i lagen (1956:2) om socialhjälp,... .... 12 6. lag om ändring i barnavårdslagen (1960:97),....... 15 7. lag om ändring i lagen (1954:579) om nykterhetsvård 17 8. lag om upphävande av lagen (1953:228) omtillsättning av vissa befattningshavare inom socialvården 19 9. lag om ändring i hälsovårdsstadgan (1958:663)... .... 20 10. lag om ändring i lagen (1944:219) om djurskydd,. 11. lag om ändring i vallagen (1972:620),................ .... 22 12. lag om ändring i ,........................ 24 13. lag om ändring i civilförsvarslagen (1960:74)....... 25 14. lag om ändring i lagen (1964:63) om kommunalberedskap, . 15. lag om ändring i lagen (1973:861) om lokalkristidsförvallning, 30 16. lag om ändring i familjebidragslagen (1946:99),... .... 32 17. lag om ändring i lagen (1964:47) om krigshjälp.... .... 33 18. lag om ändring i lagen (1944:475) omarbetslöshetsnämnd,.. 35 19. lag om ändring i lagen (1959:99) om köttbesiklningm.m.,.. 20. lag om ändring i sjukvårdslagen (1962:242),....... .... 38 21. lag om ändring i folkiandvårdslagen (1973:457),.. .... 41 22. lag om ändring i lagen (1967:940) angående omsorgerom vissa psykiskt utvecklingsstörda 42 23. lagom ändring i lagen (1968:598)angåendehandläggning av frågor omregionplan för kommunerna i ,. 24. lag om ändring i lagen (1964:653) om överfiyttandeav magistratens befattning med burskapsärenden m.m.,................................................................. .... 47 25. lag om ändring i lagen (1947:523) om kommunalaåtgärder till bostadsförsörjningens främjande m. m., ................................................................. 48 26. lagom egendom som förvaltas av kommunalstämma 49 Utdragav protokollet vid regeringssammanträde 50 1 Inledning....................................................... ..... 50 2 Departementspromemoriorna m. m...................... ..... 52 3 Remissyttrandena........................................... ..... 52