prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Sammanlagt innebär denna medelsförstärkning attvägverket kan upprätthålla servicenivån och vidmakthålla vägnätets standard.Bl. a. kan från regionalpolitisk synpunkt viktiga länsvägar förstärkas ibetydande omfattning. Härutöver tillkommer de vägarbeten som finansieras medberedskapsmedel. Dessa beräknas för innevarande budgetår till ca 360 milj. kr. För att främja och bredda forskningen på väg- ochvägtrafikområdet får statens väg- och trafikinstitut ökade resurser. Regeringen har tillkallat en utredning om vissabidrags- och författningsfrågor avseende cykeltrafiken. a. till att 1976/77:100 Bilaga 9 4 skapabättre förutsättningar för kommunerna att bygga ut sammanhängande cykelvägnäti tätorterna. Ett antal reformer har beslutats påtrafiksäkerhetsområdet. Det gäller bl. a. krav på bilbälten i lätta lastbilarsamt förbud mot farlig utrustning i bilar t. ex. vissa typer av barnstolar. Itrafiksäkerhetsarbetet ligger en strävan att uppnå en allt bättre samordningav de aktiviteter som bedrivs av olika myndigheter, organisationer och andra.Sedan år 1975 gäller lagstadgad skyldighet att använda bilbälte. Gjordaundersökningar visar att den ökade bilbältesanvändningen resulterat i betydandeminskningar av antalet dödade och skadade bilförare och passagerare. Särskildautbildnings- och kompetenskrav för rätt att föra motorcykel har trätt i kraftden . Arbetet med körkortsreformen fortgår och körkort av äldretyp upphör att gälla vid utgången av . För nästa budgetår föreslås anslagen tilltrafiksäkerhetsverkets förvaltnings- och uppdragsverksamhet öka till 58 milj.kr. Trafiksäkerhetsarbetet kommer att intensifieras och förslag till olikaåtgärder framläggas. När det gäller de fasta förbindelserna över Öresundgör en svensk och en dansk delegation en förutsättningslös genomgång avtänkbara förbindelsealternativ över . Delegationerna genomför för närvarandeen rad olika utredningar för att klarlägga bl. a. frågor rörande trafiken överÖresund, en tunnels inverkan på vattenutväxlingen i , de fastaförbindelsernas inverkan på näringsliv, markanvändning och miljö m. m.Delegationerna räknar med att kunna lägga fram ett betänkande i slutet av år1977. Avsikten är att det material som delegationerna sammanställer skalltjäna som underlag för nya regerings-överläggningar avseende öresundsfrågoma. Inom handelsflottan och hamnväsendet fortsätterutvecklingen mot effektivare enheter och rationellare godshantering. Den totalasjötrans-porterade godskvantiteten över svenska hamnar har ökat betydligt. Undersenare år har dock den försämrade konjunkturen fört med sig minskadekvantiteter. Sjöfarten är av stor betydelse församhällsekonomin. Det är därför angeläget att den svenska handelsflottansinternationella konkurrenskraft kan bibehållas och stärkas. En interdepartementalarbetsgrupp har tillsatts för att analysera de svenska rederiernas aktuellaekonomiska situation och utsikter . Kustsjöfartensframtida möjligheter i det svenska transportsystemet är en fråga som behandlasav den trafikpolitiska utredningen. 15 milj. kr. satsas redan innevarandebudgetår på en ökning av lånefonden för den mindre skeppsfarten. /78 föreslås driftanslagen till verk- Prop.1976/77:100 Bilaga 9 s samhetöka med ca 35 milj. kr. till drygt 300 milj. kr. För sjöfartsverketsinvesteringar föreslås ett anslag om 53 milj. kr. Förslag läggs fram ombyggande av ett sjömätningsfartyg. Den snabba ökningen av passagerarantalet samtutvecklingen av flyg-materielen har medfört stora statliga investeringar iflygplatser och flygsäkerhetsanläggningar. På togs den nyautrikesterminalen i drift . Anläggningsarbetena på Göteborg-Landvetterflygplats följer tidsprogrammet och flygplatsen beräknas tas i drift underslutet av . Inom ramen för de s. k. ATCAS-projekten () sker anskaffning av utrustning för automatisering avflygtrafikledningssystemet som bl. a. kommer att medge yttäckandeflygkontroll. Denbefintliga flygplatsen i kommer att byggas ut för att möjliggöralinjetrafik med jetflygplan. Därefter kan alla statliga flygplatser trafikerasav Linjeflygs jetflygplan F-28. Ensärskild utredning har tillsatts för att överväga förutsättningarna för att inågon form bibehålla . Utredningen skall med utgångspunkt i enbedömning av främst trafik- och flygplansmaterielutvecklingen ochmöjligheterna till bullerdämpande åtgärder överväga miljöaspekterna vid olikaalternativ av fortsatt flygverksamhet på . Övervägandena skall redovisassenast . Förslag läggs fram om en omorganisation av statensgeotekniska institut. beslutade om en ny organisationför postverket. Den nya organisationen, som kommer att genomföras i etapper underde närmaste åren, innebär en ökad delegering av befogenheter till regional ochlokal nivå. Inom postverket pågår en fortlöpanderationalisering för att effektivisera verksamheten, som bl. a. innebärfortsatt automatisering av post-behandlingen och värdeförmedlingen, införandeav ADB-teknik och automatisering av kassaarbetet. Satsningen påmarknadsföringen av postverkets olika tjänster skall breddas och intensifieras. Förslag läggs fram om en höjning av postverketsinvesteringsram med ca 66 milj. kr. jämfört med prop. 1975/76: 100. Utrymmeskapas för investeringar i nya posthus främst igångsättning av själva byggnadenför postterminalen . fortsätter strävandena att upprätthålla en god service med ettalltmer varierat utbud av tjänster åt kunderna. På telefonsidan sker omfattandetekniskt utvecklingsarbete som avses leda till såväl förbättrade apparattyper(knappvalstelefoner) som abonnentväxlar med utvidgat sortiment av tjänster. datorstyrd elektronisk abonnentväxel kommer att introduceras år 1978.Fältprov med bildtelefon pågår. Radio- och mobiltelefonutrustningar av skildaslag vinner ökade marknader. Datakommimikationsrörelscn ökar snabbt. Prop.1976/77:100 Bilaga 9 6 räknaskunna tas i drift . Planeringsarbetet för ettallmänt datanät sker i nordiskt samarbete. Larmmarknaden väntas öka snabbt ochteleverket räknar här med växande insatser . Anslagen för nästa budgetår inomkommunikationsdepartementets verksamhetsområde föreslås uppförda med ca 7 475,6milj. Detta innebär en ökning i förhållande till statsbudgeten för budgetåret1976/77 med ca 659,7 milj. kr. Kostnaderna i affärsverken täcks av verkensintäkter. Kostnaderna (exkl. avsättning till värdeminskningskonton) förpostverket, , SJ och luftfartsverket beräknas för innevarandebudgetår till ca . Investeringaroch underhåll inom samfärdselsektorn inberäknat post-och teletjänster uppgickunder till ca . I detta belopp ingår inte till privatkonsumtion och firmabilstrafik hänförliga fordonsinvesteringar. Av samtliganyinvesteringar i landet svarade samfärdselsektorn för . Det inrikes persontransportarbetet (log skala,schematiserade värden). Prop.1976/77:100 Bilaga 9 7 Det inrikes persontransportarbetet beräknas underperioden 19601975 ha ökat med i genomsnitt till drygt 82miljarder personkm (fig. 1). har en dämpning i ökningstaktenav det totala persontransportarbetet ägt rum. Även om en betydande del av tillväxten av dettotala persontransportarbetet fallit på personbilarna har också denkollektiva trafiken ökat markant. Av det kollektiva transportarbetet svaradebusstrafiken för närmare hälften och järnvägen för . Den övrigaspårbundna trafikens samt luftfartens andelar av det kollektiva persontransportarbetetär således relativt små. Underperioden 1.7.7530.6.76 har genomfört en undersökningavseende långväga personbilsresor, dvs. resor över 5 mil. Undersökningen visaratt för långväga personbilsresor uppgår antalet passagerare per bil inkl.föraren i genomsnitt till 2,1. Medelbeläggningen ökar med resavståndet. Enbetydande variation i medelbeläggningen finns också när det gäller typ avresärende. Av det totala antalet långväga personbilsresorutgörs av arbetsresor, av tjänsteresor, av serviceresoroch av fritids- och besöksresor. Omkringår 1990 beräknas det inrikes persontransportarbetet komma att uppgå till 95103miljarder personkm. Prognosen iimebär en lägre tillväxt framtill än och . Personbilarnastransportarbete väntas i det högre alternativet växa i ungefär samma takt somdet totala persontransportarbetet, medan tillväxten i det lägre alternativetförutses bli väsentligt långsammare till förmån för de kollektivatransportmedlen. Det totala inrikes godstransportarbetet ökade underperioden 19601975 från drygt 23 miljarder tonkm till ca 47 miljarder tonkm,dvs. med i genomsnitt (fig. 2). Den vikande konjunkturen underår 1975 medförde en minskning av transportarbetet med ca 5 miljarder tonkmjämfört med . Av det totala transportarbetet svaradelastbilarna för , järnvägen för och fartygen för medan älv- ochhavsflottningen tillsammans svarade för . Enligt nuvarande bedömningar kommer det totala inrikesgodstransportarbetet att öka till 8595 miljarder tonkm omkring . Nuangivna tal innebär en något lägre prognos än vad som tidigare angivits. Dettaförklaras främst av de ändrade planerna beträffande stålindustrins utvecklingi som i första hand påverkar prognosen över de inrikessjötransporterna. ökade trafikarbetet på detstatliga vägnätet med i genomsnitt . 1976/77:100 Bilaga9 g MILJARDER GODSTONKM MILJARDER GODSTONKM Det inrikes godstransportarbetet under perioden19601990 (log skala, schematiserade värden). 19641970beräknas den genomsnittliga årliga trafikökningen ha uppgått till ca 6 %.Trafikutvecklingen har inneburit att den tidigare konstaterade trenden motkoncentration av trafikarbetet till huvudvägnätet (riksvägar och primäralänsvägar) har brutits. Persontransportarbetet på väg som f. n. uppgår tilldrygt 74 miljarder personkm beräknas öka till 8693 miljarder personkm år1990. En successivt långsammare ökning av persontransportarbetet på vägförutses jämfört med utvecklingen under perioden19601975 då ökningen uppgick till i genomsnitt . a. på antagandet att antalet personbilar ökar från f. n. ca 2,8 till3,43,7 milj. (fig. 3). Lastbilarnas transportarbete beräknas till omkring22 miljarder tonkm , vilket jämfört med innebär en minskning meddrygt 1 miljard tonkm. Enligt nuvarande bedömningar väntas transportarbetet medlastbil öka till 4044 miljarder tonkm omkring . Omfattningen av riks- och länsvägnätet var 1976 resp. eller totalt . Vägstandarden har successivt förbättrats, vilket bl. a. framgår av att andelen väg med Prop.1976/77:100 Bilaga 9 9 1OOO-TAL BILAR 1 OOO-TAL BILAR ÄR 1950 1970 1980 1990 Fordonsbeståndets utveckling (log skala) . mervaraktigt slitlager än grus var mot . Ävenbärigheten har höjts, vilket lett till att av det statligavägnätet och hela riksvägnätet var upplåtet för 10 tons axeltryck och 16 tonsboggitryck. För /78 föreslås en ökning avväganslagen på driftbudgeten med ca 233 milj. kr. till totalt ca 3 450 milj.kr. Ca 1 245 milj. kr. föreslås investeras i allmänna och enskilda vägar. Driftanslagenföreslås öka med ca 225 milj. kr. till ca 2 178,5 milj. kr. Härvid har destatliga och kommunala driftanslagen räknats upp med 180 milj. kr. resp. ca 17milj. Bidragen till enskild väghållning föreslås öka med närmare 28 milj.kr. På kapitalbudgeten föreslås en ökning av medelsförbrukningen med 24 milj.kr. till 105 milj. kr. för investeringar i förrådsfond. Utvecklingen av godstrafiken på j ärnväg har underen lång följd av år kännetecknats av en trendmässig ökning. Ökningen har underperioden 19601974 uppgått till i genomsnitt . Prop.1976fil: 100 Bilaga 9 jo Godstransportarbetet på järnväg uppgick år 1975till 16,1 miljarder tonkm, varav SJ svarade för 15,2 miljarder tonkm. Jämförtmed föregående år minskade det totala transportarbetet med 3,5 miljardertonkm. Ar 1975 transporterades 62,1 milj. ton på järnväg, vilket innebär enminskning med 14,7 milj. ton. Den påtagliga nedgången i godstrafiken är en följdav den svaga konjunkturen och den därmed minskade efterfrågan på de viktigastesvenska stapelvarorna. För och skogsprodukter, som svaradeför nästan två tredjedelar av SJ:s godsmängd, var bortfallet i export volymenunder . Styckegodstrafiken minskade totalt sett endastobetydligt . Den måttliga nedgången jämfört med vagnslastgodsetstillbakagång förklaras huvudsakligen av att 6,5-tonstariffen för vagnslastgodsslopades , vilket medförde att en del gods som tidigare gåttsom vagnslastgods i stället började transporteras som styckegods. Medutgångspunkt i nu tillgängliga prognoser om produktionsutvecklingen inomlandet, utrikeshandelns utveckling m. m. beräknas det totalagodstransportarbetet på järnväg öka till 3134 miljarder tonkm omkring år 1990.SJ räknar med en fortsatt trendmässig ökning med i genomsnitt per år.Liksom tidigare antas en stor del av ökningen komma att avse utlandsgods. Persontransportarbetet vid SJ med fördelning påavstånd (index 1955 = 100). 1976/77:100 Bilaga9 11 Den positiva utvecklingen av persontrafiken påjärnväg har fortsatt. Detta gäller i synnerhet resor på avstånd större än (fig. 4). Det totala persontransportarbetet på järnväg uppgick till 5 840 milj.personkm, en ökning med 350 milj. personkm eller jämfört med . Antalet resor vid SJ uppgick till 64,8milj., en minskning . Nedgången var emellertid helthänförlig till reseavstånd . På avstånd såldes fler resor än föregående år. Uppgången på de större avstånden får sesmot bakgrund bl. a. av SJ:s åtgärder för att förbättra tågförbindelserna bl.a. mellan större städer. SJ:s busstrafik hade ungefär sammaomfattning som året innan. De 1 250 trafikerade en sammanlagdvåglängd om och presterade totalt 74 milj. busskm, varav 61,7 milj. ilinjetrafik. I medeltal presterades således nästan 4 dubbelturer per dag och kmtrafikerad våglängd. SJ:s ekonomiska resultat för /76blev ett överskott om 49 milj. kr., vilket innebär att förräntningskravetunderskreds med 95 milj. kr. Resultatet måste bedömas mot bakgrund av den svagatransportkonjunkturen . För /78 föreslås för SJ eninvesteringsram om 640 milj. kr., varav 265 milj. kr. för fasta anläggningar,dvs. bangårdar, ny- och ombyggnad av järnvägslinjer, spår-, signal- och eldriftanläggningarm. m. samt 335 milj. kr. för rullande materiel, främst då anskaffning av nyalok och godsvagnar samt ombyggnad av lok och vagnar. Förslaget gör det möjligtför SJ att väsentligt utöka transportkapaciteten och förbättra trafikservicen. Ersättningen till SJ för drift av icke lönsammajärnvägslinjer föreslås öka med 49,8 milj. kr. till 644,5 milj. kr. Ökningenberor i huvudsak på det försämrade driftresuhatet på detta bannät. Detersättnings-berättigade bannätet, som omfattar 6 969 bankm, utgör avSJ:s hela bannät men svarar endast för av det totala trafikarbetet. Godsomsättningen med lastfartyg i utrikes sjöfartöver de svenska hamnarna minskade från 83,3 milj. tontill 72,5 milj. ton, dvs. (fig. 5). Importen av mineraloljor ochexporten av järnmalm minskade med 2,8 milj. ton resp. 4,7 milj. ton.Färjegodset minskade från 13,1 milj. ton till 12,1 milj.ton, dvs. Godstransporterna i inrikes sjöfart ökade under år1975 med 0,8 milj. ton till 14,6 milj. ton, vilket motsvarar etttransportarbete av drygt 7 miljarder tonkm. I första hand är det skeppningamaav petro- 1976/77:100 Bilaga9 12 ÄR1974 1975 197/J 1975 1971 1975 1971 1975 Med lastfartyg i utrikes fart skeppat gods på svenska hamnar och1975. leumproduktersom svarar för ökningen. Fram beräknas transportarbetet öka till1618 miljarder tonkm. Den svenska handelsflottan omfattade 7,6 milj, ton brutto. De svenska rederiernas intäkter i utrikes fart sedan utgifter på utrikes ort dragits från utgjorde 2 479 milj. kr. år 1975att jämföras med 3 463 milj. kr. /78 beräknas för sjöfartsändamål på driftbudgeten 300,7 milj.kr. Statens kostnader för isbrytningsverksamheten ökar nästa budgetår med 18,5milj. till 100 milj. kr. Under fond föreslås eninvesteringsram om 57,9 milj. kr. Förslag läggs fram om byggande av ettsjömätningsfartyg. Det totala antalet passagerare på de statligaflygplatserna ökade med till ca 5,8 milj. Antaletpassagerare i 1976/77:100 Bilaga 9 KommunikaHonsdepartementet 13 1 OOO-TAL LANDNINGAR 350 Antal landningar på luftfartsverkets flygplatser (inkl. militära flvB-platsermed reguljär civil trafik) . utrikeslinjefart och utrikes chartertrafik ökade med resp. . Till följdav arbetskonflikten vid Linjeflyg förblev antalet passagerare iinrikestrafiken oförändrat jämfört med föregående år, dvs. ca 1,8 milj.avresande passagerare. Det totala antalet landningar på de statligaflygplatserna ökade med jämfört med (fig. 6). Denutrikes chartern och bruksflyget uppvisade en betydande ökning i antaletlandningar. För /78 beräknas luftfartsverketsinvesteringar till 293,9 milj. kr., varav 222,6 milj. kr. faller på staten,medan resten, 71,3 milj. kr., utgörs av kommunala bidrag. Av de statliga investeringsutgifternaavser ca 81 milj. kr. mark- och anläggningsarbeten på Göteborg-Landvetterflygplats. Till den fortsatta upprustningen av flygtrafikledningssystemetföreslås 65,5 milj. kr. (CEMT)deltar aktivt i arbetet för ökad liberalisering av den internationellalast- 1976/77:100 Bilaga 9 ]4 bils-och busstrafiken, utveckling av kollektivtrafiken, höjd trafiksäkerhet ochenergisparande inom transportområdet. Inom CEMT:s ram pågår förhandlingar om ettbusstrafikavtal mellan Europeiska gemenskapen (EG) och de CEMT-länder som inteär anslutna till EG. Landsvägstrafikavtal med och Portugalparaferades respektive . Arbetet med en översyn av överenskommelsemellan , , och om person- och godsbefordran på väghar fortsatt . Översynen avser möjligheten att liberaliseragodstransporter i s. k. tredjelandstrafik och möjligheten att liberalisera vissabusspersontransporter. inom FN:s ekonomiskakommission för (ECE) fortsätter sitt arbete med frågor om trafik- ochbilsäkerhet och med harmonisering av de nationella reglerna förlandtransporter. En inom kommittén utarbetad överenskommelse om transport avlättfördärvliga livsmedel trädde i kraft . Inom Centralbyrån för internationellajärnvägstransporter (OCTI) fortsätter bl. a. översynen av reglerna om transportav farligt gods. Översynen sker i samarbete med ECE. Arbete pågår också för attändra strukturen för de internationella järnvägsfördragen och . Inom ECE, utveckling (), Mellanstatliga rådgivande sjöfartsorganisationen (IMCO)och världshandelskonferensen () diskuteras containerfrågor med tyngdpunktpå standardisering och säkerhet liksom möjligheterna till samordning av land-och sjötransporter av containers. Protektionismen och konkurrenssnedvridningarfortsätter att öka inom världssjöfarten. har därför inomOECD:s sjötransportkommitté och den s. k. ()samt i bilaterala sammanhang strävat efter att bevara så mycket som möjligt avfri konkurrens i de sjöburna transporterna och att upprätthålla den svenskahandelsflottans möjligheter att hävda sin position. Därvid har hänsyn tagitstill utvecklingsländernas intressen. godkände de ändringar ikonventionen om IMCO som antagits vid IMCO:s ordinarie församlingsmöte i november1976. Ändringarna utgör ett led i en modernisering av konventionen och innebärbl. a. att organisationens namn skall ändras till (). En av IMCO anordnad konferens om upprättande av ettintemationellt satellitsystem för sjöfarten avslutades . a. en konvention om upprättande av en internationell organisation försjöfartssatelliter (). Konferensen beslöt också upprätta eninternationell kommitté med uppgift att förbereda konventionens ikraftträdande.Sverige kommer att deltaga i kommitténs arbete. 1976/77:100 Bilaga 9 15 omskyddet av havets miljö fortsätter arbetet inom organisationen. Sverigeratificerade års protokoll om ingripande på det fria havet vidhavsföroreningar genom andra ämnen än olja (jfr prop. 1975/76: 5, JoU 16, rskr58). 1974års konvention om skydd av miljö ratificerades avSverige . Konventionen har ännu inte trätt i kraft, eftersom femav de sju Östersjöstaterna ännu inte har ratificerat den. Möjlighetema till enratificering av samtliga länder års utgång synes små. Under tidenföre ikraftträdandet samarbetar Östersjö-staterna på de områden, som täcks avkonventionen, inom ramen för en interimskommission. För en avinterimskommissionens arbetsgrupper () har åtagitsig värdskapet. Gruppen, som sysslar med frågor om förebyggande avhavsföroreningar från fartyg och bekämpning av havsföroreningar, hade sittförsta möte i . Dessutom hölls två möteni med en tillfällig arbetsgrupp med representanter från samtligaÖs-tersjöstater. Gruppen har till uppgift att utreda förutsättningarna för ettgemensamt fältförsök inom i fråga om partikelmärkning avoljerester i tankfartyg med användande av ett i utvecklat förfarande. Ar1976 undertecknades luftfartsavtal med och samt paraferades ettluftfartsavtal med . Förhandlingar har förts med bl. a. ochIrak om tillämpning respektive revision av gällande luftfartsavtal. Detre skandinaviska trafikministrarna uppdrog åt ett skandinavisktdepartementalt arbetsutskott att överväga möjligheterna att ytterligareliberalisera reglerna för passagerare- och fraktcharter-flygningar.Arbetsutskottet lade fram sitt betänkande . De tre skandinaviskatrafikministrarna har på grundval av betänkandet enats om vissa ytterligareliberaliseringar av charterreglerna. Detsedan 1950-talet fungerande skandinaviska samarbetet i () har fr. o. m. utvidgats till att förutomDanmark, och omfatta även . fortsätter att på kommunikationsområdetdelta i det västeuropeiska vetenskapliga och teknologiska samarbetet inom EG. Den internationella telesatellitorganisationen(), i vars arbete deltar, höll sitt andra församlingsmöte iNairobi . Det nordiska samarbete på transport- ochkommunikationsområdet som bedrivs under ledning av ochmed nordisk ämbetsmannakommitté för transportfrågor (NÄT) som samordnande organhar fortsatt. Prop.1976/77:100 Bilaga 9 i6 I det s. k. , som avsertrafikvolymens och axeltryckens inverkan på vägkroppen, har fältmätningar ochlaboratorieundersökningar slutförts, varefter de framkomna resultaten haranalyserats och bearbetats. Slutrapport rörande projektet beräknas föreliggaunder . Ett följdprojekt till STINA-undersökningen innebärande en systematisk värdering av olika faktorer som har betydelse förvägdimensioneringen har påbörjats och beräknas slutföras före den 1 juli1977. 1det s. k. , som avser framtida kollektivtrafiksystem förnordiska tätorter, pågår den tredje och avslutande etappen, som innefattarmodellstudier i ett antal nordiska tätorter. För vidkommande ingårUppsala och i modellstudierna. En slutrapport över projektet beräknasföreligga . Arbetsgruppenför utredning av flygförbindelserna på och övriga inlandsområden inorr har slutfört sitt arbete. Resultatet av arbetet har presenterats ibetänkandet (NU 1976: 17) Flygförbindelser mellan de norra delarna av ,och . I betänkandet föreslås reguljär flygtrafik i första handmellan och samt mellan och . Den nya flygtrafikenskall enligt förslaget påbörjas och bedrivas somförsöksverksamhet . Denexpertgrupp som arbetar med transportproblem i anslutning till Trondheimsledenhar slutfört inventeringsfasen och gruppen är nu inriktad på en utvärdering avolika tänkbara åtgärder för att underlätta ifrågavarande kommunikationer. Enarbetsgrupp som behandlar frågan om samordnings- och utvecklingsmöjligheternapå nordisk basis av telehjälpmedel åt handikappade har fortsatt sitt arbete ochbl. a. sammanställt ett material angående en inventering av olikahandikapphjälpmedel på teleområdet. Arbetet inom gruppen väntas avslutas underår 1977. Liksomtidigare har NÄT följt utvecklingen av mellanriksförbindelser-na och defortsatta planerna beträffande dessa. I fråga om samordningen avtransportstatistiken i har kontakt etablerats mellan NÄT och Nordiskutvalg for samferdselsstatistikk (NUSA). har NÄT upprättat enarbetsgrupp för glesbygdsproblem på transportområdet. Gruppen skall 1977 lägga fram en översiktlig redogörelse för vidtagna och planeradeåtgärder i de nordiska ländema när det gäller transportförsörjningen iglesbygd. Redogörelsen avses bilda underlag för ytterligare studier avlämpliga åtgärder på området. Beträffande det framtida arbetet planerar NÄT förutom glesbygdsprojektet bl. a. projekt rörande de handikappadestransporter och kommunikationer. Påtrafiksäkerhetsområdet drivs det nordiska samarbetet inom ramen