prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Kviimorna har svarat för av denna ökning.Till följd av att främst de yngre och medelålders kvinnornas förvärvsintensitetnu ligger på en förhållandevis hög nivå är det sannolikt att kvinnomas utträdepå arbetsmarknaden kommer att ske i ett något långsammare tempo.Inom ramen för jämställdhetskommitténs arbete prövas en rad åtgärder i syfleall stärka kvinnornas ställning på arbetsmarknaden. Fråganom att införa en lag mot könsdiskriminering utreds. För att underlättakvinnornas utträde på arbetsmarknaden föreslås att det s. k.jämställdhetsbidraget inom arbetsmarknadsutbildningen höjs . Tillsammans med den avgång från arbetsmarknaden somde redovisade pensionsreformerna har medfört, kan en minskad tillströmning avkvinnor leda till att det toiala antalet personer på den svenska arbetsmarknadeninte kommer att öka nämnvärt . Efterfrågan på arbetskraft inomsåväl industri som offentlig sektor, främst vård och undervisning etc, gällerockså i hög grad yrkesutbildad och van personal, krav som i många fall ärsvåra att få tillgodosedda bland de arbetssökande. Möjligheterna alt genomutbildning och andra insatser inom arbetsmarknadspolitikens ram bringa bättreöverensstämmelse mellan de arbetssökandes förutsättningar och de krav somställs får således stor betydelse för utvecklingen av den totalasysselsättningen i landet. Det måste emellertid framhållas att utvecklingen påarbetsmarknaden såväl när det gäller sysselsättning som arbetslöshet ochefterfrågan på arbetskraft torde komma atl uppvisa belydande regionala ochbranschmässiga skillnader bl. a. lill följd av näringslivets fortgåendestrukturomvandling och en svag konjunkturutveckling i de viktigaste industribranscherna.Särskilt bör poängteras att den helt olika produktionsutvecklingen inom varu-resp. tjänsteproduktionen har lett till ökade svårigheter inom olika branscheroch regioner. Strukturförändringar och avmattning inomnäringslivet får ofta omfattande konsekvenser för den lokala eller regionalaarbetsmarknad som berörs. Beredskapen för snabba ingripanden måste hållasfortlöpande hög för atl kunna svara mot de ökade anspråk på insatser som kankomma att ställas. Med hänsyn till bl. a. vår utrikesbalans måste dessa i höggrad avse riktade arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Inom ochAMS bedrivs ett kontinuerligt arbete med sysselsättnings-planeringen. Regeringenkommer med all kraft att verka för full sysselsättning och Prop.1976/77:100 Bilaga 15 29 ikonsekvens härmed vidla åtgärder för att hjälpa dem som till följd avstrukturförändringar hotas av arbetslöshet. Denhuvudlinje inom sysselsättningspolitiken som innebär att uppkommandesysselsättningsproblem i första hand skall mötas inom företagen har förstärktsytterligare. Företagen har bl. a. fått möjligheter att under längre tidutnyttja investeringsfonder och investeringsavdrag för byggande och anskaffningav maskiner. Stödet till lagerökning har förlängts och utgår nu också tilllagerökning . Företag som utbildar permitteringshotadpersonal kan få särskilt bidrag vilket nu föreslås höjt från 8 resp. 12 kr.lill 10 resp. . För dem som drabbas av arbetslöshet kan olikaformer av sysselsättningsskapande åtgärder sättas in. En betydande reservfinns av objekt inom såväl den slatliga som kommunala seklorn, vilka kanutföras som beredskapsarbeten. Detta gäller såväl investeringsarbeten somarbeten inom vård-, service- och naturvårdsområdena etc. Även arbetsmarknadsutbildningenkan ökas betydligt. Utbildningsbidragen har höjts och den 1 juli1976. I anslutning till den av beslutade höjningen av detkontanta arbetsmarknadsstödet höjs också utbildningsbidraget för ungdomar imotsvarande grad. I den mån arbetslöshetskassorna beslutar höja utgåendedagpenning kommer också utbildningsbidragen alt höjas. En ytterligare förbättring av kommunernas beredskapföreslås genom ökad medelstilldelning till detaljplanering av kommunalainvesteringsobjekt. På regeringens förslag har beslutat att förlängadetaljplaneringsbidragen för bostäder i flerfamiljshus och blandad bebyggelsemed , dvs. t. o. m. . Förall den som friställs på grund av strukturrationaliseringar i näringsliveteller som är nytillträdande på arbetsmarknaden skall kunna garanteraserbjudande om arbete, praktik eller utbildning behövs även fortsättningsviskraftfulla åtgärder. Detta leder till vidgade uppgifler och ökat ansvar förarbetsförmedlingen bl. a. genom medverkan i de s. k. planeringsråd som skallinföras fr. o. m. . Jag vill dock betona all arbetet i dessa rådskall utgöra ett samarbete mellan arbetsmarknadsmyndigheten, skolan, desociala myndigheterna och parterna på arbetsmarknaden. innebär ell ökatkommunalt ansvarstagande för ungdomarnas välfärd. I arbetsförmedlingarnasarbeie för ungdomarna kan de erfarenheter las till vara som har erhållitsgenom försöken med intensifierad arbetsförmedling för ungdom. För att kunnagarantera alla ungdomar erbjudande om arbete, praktik eller utbildning krävsockså aktiva regionalpolitiska insatser. Arbetsmarknadens struktur i olikadelar av landet gör att det i många regioner inte finns arbete för de ungdomarsom slutar skolan. Att komma till rätta med detta är en viktig uppgift inomsysselsättningspolitiken och bör lösas genom såväl arbetsmarknadspolitiska somregionalpoUtiska medel. 1976/77:100 Bilaga 15 30 tillde nytillträdandes problem på arbetsmarknaden har regeringen beslutat förlängagiltighetstiden för en rad arbetsmarknadspoliliska åtgärder i form av bl. a.utbildning, beredskapsarbeten och praktikplatser. Dessutom förstärks som jagtidigare nämnt en rad åtgärder bl. a. inom arbetsmarknadsutbildningen. Jag villi detla sammanhang erinra om alt statsrådet lidigare denna dag undernionde huvudtiteln föreslagit ökade medel för uppsökande studie- ochyrkesorientering. Den strukturomvandling som är särskilt märkbar inomvissa branscher släller inte bara väsentligt ökade kvantitativa krav påarbetsförmedlingen utan också krav på särskilda insaiser för den svårplaceradearbetskraft som inte utan sådana kan finna nya anställningar.Anpassningsgruppernas verksamhet liksom arbetsmarknadspolitiska åtgärder som arbetsmarknadsutbildning,halvskyddad och skyddad sysselsättning, arbetshjälpmedel m. m. spelar här enväsentlig roll. Lagarna om anställningstrygghet och anställningsfrämjandeåtgärder utgör stöd för arbetsförmedlingens verksamhet i dessa avseenden. Det är inle alltid möjligt för arbetslösa att finnalämpligt arbete på hemorten. Ett sådant kanske finns på en annan ort, men ettavgörande hinder för att ta detta arbete är de kostnader för den enskilde somflyttningen medför. För alt förbättra arbetsförmedlingens möjligheter atthjälpa till med atl undanröja sådana hinder föreslås en reform av flyttningsbidragen.Förslagen grundar sig på en av AMS genomförd utredning och i anslutninghärtill framlagda förslag. Syftet med reformen är att ekonomiskl likställa dearbetssökande oberoende av var de bor i landet. Ingen skall av ekonomiska skälbehöva avstå från ett arbete som fordrar flyttning till en annan ort. Blandförändringarna av bidragen kan nämnas atl starthjälp föreslås utgå med 4 500kr. till hushåll med minst två medlemmar och med . till ensamstående.Möjligheter införs att få hjälp med återflyttning i vissa fall. Bidragsbestämmelsernai övrigt förenklas och förbättras. För rörelsehindrade som inle kan färdas medallmänna kommunikationsmedel lill och från arbetet ulan måste färdas med egenbil föreslås förbättrade bidragsmöjligheter till fordonsanskaffning. Målsättningen alt alla som sökerarbetsförmedlingens tjänster skall tillförsäkras meningsfullasysselsättningsalternativ ställer som nämnis ökade krav på förmedlingen. Arbetsförmedlingens personella resurser måste motdenna bakgrund förslärkas ytterligare. Den ökade medelstilldelning för personalsom jag förordar möjliggör en försiärkning med 240 personer under budgetåret1977/78. Det innebär en ökning av ungefär samma storleksordning som riksdagenbeslutat om . Arbetsförmedlingens tekniska resurser byggs utgenom atl ADB-platslistor införs i samtliga län. Försöksverksamheten medsökning och matchning av lediga platser och arbetssökande vidgas från sex tilltolv kontor. Den skyldighet för arbetsgivare att anmäla lediga platser tillarbetsförmedlingen som i en- 1976/77:100 Bilaga 15 31 lighetmed beslut tillämpas i tre län i vidgas till attomfatta i första hand även . En fortsatt upprustning ochutbyggnad av förmedlingskontor eftersträvas. Distriktsarbetsnämn-derna kommersom har nämnts att påbörja sin verksamhet under årel. De befogenheleroch uppgifter i övrigt som läggs på dessa organ bör leda lill ett ökat lokaltansvarstagande för sysselsättningen från såväl kommunernas som de lokalaarbetsmarknadsparternas sida. AMS har i sitt budgetförslag lagt fram förslag omändrad siatsbidragsgivning till kommunala beredskapsarbeten. Efter det attremissbehandlingen nu har avslutats kommer frågan att ytterligare övervägasinom . Beslutsfattandet inom arbetsmarknadspolitiken är ihög grad förlagt lill de lokala och regionala instansema. Detta jämte denomständigheten att konlorsnätet inom arbetsförmedlingen är relativt väl utbyggtgör att de som behöver hjälp av det arbetsmarknadspolitiska åtgärdssystemet iform av exempelvis utbildning eller ekonomiskt stöd av olika slag kan få beskedhärom relativt snabbt. Regeringen anser emellertid att det är möjligt attytterligare decentralisera beslutsfunktionerna på detta område. AMS prövarockså fortlöpande förutsättningarna härför. Den tillsatta decentraliseringsutredningen(Kn 1975: 01) har som ett led i sitl uppdrag undersökt möjligheterna tilldecentralisering av arbetsuppgifter och befogenheter inom denarbetsmarknadspolitiska verksamheten. I en rapport (Ds Kn 1976: 5) haruiredningen sålunda lagt fram förslag i detta syfte när det gällerarbetsmarknadsverkets åtgärder inom byggnads- och anläggningsverksamheten och ifråga om beredskapsarbeten. Rapporten har remissbehandlats och anmäls jämteavgivna remissyttranden i det följande under anslaget B 3. 1 en annan rapport (Ds Kn 1976: 9) har utredningenlagt fram förslag om decentralisering av beslut om utbildningsbidrag ochflyttningsbidrag m. m. Förslagel avser huvudsakligen överföring avbeslutsbefogenheter i vissa ärenden från länsarbetsnämnderna tilldistriktskontoren. Endast i begränsad utsträckning rör förslagetdecentralisering från central till regional och lokal nivå. Enligt numeragällande besvärsordning skulle dock en överföring av beslut från länsnivå tilldistriktsnivå innebära en decentralisering såtillvida att besvärsmöjlighetentill regeringen upphör. Förmedlingskontoren har en relativtomfatlande beslutanderätt. Beslut om flytlningsbidrag fattas med några fåundantag på både distriktskontor och lokalkontor. Beslut om utbildningsbidragvid vissa former av arbetsmarknadsutbildning fattas av chef fördistriktskontor. I anslutning till införandel av distriklsarbetsnämnderöverförs på försök i fyra län beslul om utbildningsbidrag i vissa fall från länsarbetsnämndernatill distriktsarbetsnämnderna. I anslutning till förslag härom som förts framav AMS i samråd med arbetsmarknadens parter avser jag att 1976/77:100 Bilaga 15 32 senareföreslå regeringen att beslutanderätten för distriktarbetsnämn-derna vidgas. Slutligen har utredningen i en promemoria (Ds Kn1976: 10) lill AMS och redovisat vissa synpunkter påmöjlighetema alt decentraUsera den administrativa verksamheten inomarbetsmarknadsutbildningen. Denna verksamhet är f. n. förhållandevis starktcentraliserad. Detta gäller särskilt befattning med den löpandekursverksamheten. Promemorian innehåller uppslag och synpunkler avsedda attutgöra underlag för arbetet i den arbeisgrupp som de båda ämbetsverken hartillsatt med uppgift att lägga fram förslag till sådan decentralisering. Idetta sammanhang kan nämnas att har beslutat alt iviss utsträckning delegera frågor om anställning av lärare tillkursföreståndarna vid det 50-tal kurscentra som finns inomarbetsmarknadsutbildningen. Även andra personalärenden planeras bli överfördatill kursföreståndarna som elt led i decentralise-ringsslrävandena. AMS får sina anslag i programlermer. F. n. gällerföljande programindelning. Rehabiliterings- ochstödåtgärder för svårplacerade Kontant stöd vid arbetslöshet Programmet Arbetsmarknadsinformation omfattar insamling,bearbetning och spridning av sådan information som underlättar förarbetssökande att finna lämplig sysselsättning eller för arbetsgivare attfinna erforderlig arbetskraft. Det omfattar vägledning vid val av yrke ochutbildning och upplysning om åtgärder som är ägnade att förbättra vederbörandesmöjligheter på arbetsmarknaden. Programmet Yrkesmässig och geografisk rörlighetomfattar dels bidrag till deltagare i arbetsmarknadsutbildning och statenskostnader för atl anordna särskilda AMU-kurser, dels ekonomiskt stöd åtflyttande arbetskraft. I programmet ingår delprogrammenArbetsmarknadsutbildning, Flyttningsbidrag och Inlösen av egnahem m. m. Prop.1976/77:100 Bilaga 15 33 Programmet Sysselsättningsskapandeålgärder omfattar planering och drifl av arbetsmarknadsverkets beredskapsarbeten.Det omfattar vidare statsbidrag till motsvarande arbeten i annan regi och andraåtgärder med syfte atl direkt påverka arbetskraftsefterfrågan hos olikaarbetsgivare. I programmet ingår delprogrammenAllmänna beredskapsarbeten. Industribeställningar,Detaljplaneringsbidrag, Investeringsfondsärenden och Stöd tilllageruppbyggnad. Programmet Regionalpolitiskastödåtgärder omfattar åtgärder för att främja lokaliseringen av företag tillregioner där en expansion bör främjas enligt de riktlinjer som har dragits uppi den regionalpolitiska planeringen. I programmet ingår delprogrammenLokaliseringssamråd, Lokaliseringsbidrag, Utbildningsstöd, Introduktionsstöd,Sysselsättningsstöd och Lokaliseringslån. Programmet Rehabiliterings- ochstödåtgärder för svårplacerade omfattar rehabilitering av arbetssökande, ekonomisktstöd åt landstingskommun, kommun, förening eller stiftelse som anordnararbetsprövning och arbetsträning samt särskild utbildning för arbetssökande medhandikapp i arbetslivet. I programmet ingår delprogrammenArbetsprövning/arbetsträning samt Utbildning av svårplacerade. Programmet Sysselsättningsskapandeåtgärder för svårplacerade omfattar bidrag till arbetsgivare som ordnar halvskyddatarbete samt arkivarbeten och stöd till skyddad verksamhet hos landstingskommun,kommun, förening eller stiftelse. Det omfattar vidare bidrag till handikappadem. för anskaffning av motorfordon eller för igångsättning av eget företagsamt bidrag till arbetsgivare för arbetsbiträde och anpassning avarbetsplatser. I programmet ingår delprogrammenArbetshjälpmedel åt handikappade, Näringshjälp, Arkivarbete, Halvskyddadsysselsättning, Skyddad sysselsättning och Hemarbete. Programmet Åtgärder för flyktingaromfattar överföring till och omhändertagande av flyktingar och vissaandra grupper av utlänningar tills de kan placeras på arbetsmarknaden. I programmet ingår delprogrammenÖverföring av flyktingar och Omhändertagande av flyktingar. Programmet Kontant stöd vid arbetslöshetomfattar tillsyn och stöd av erkända arbetslöshetskassor samt bidrag lillarbetslösa som inte har rätt till ersättning genom arbetslöshetsförsäkringen. I programmet ingår delprogrammenErsättning till arbetslöshetskassor. Kontant arbetsmarknadsstöd ochOmställningsbidrag. Programmet Totalförsvarsverksamhetomfattar kartläggning av arbelskraftsförhållandena i krig, upprättande av enkrigs- 3 1976/77.1 saml. 1976/77:100 Bilaga 15 34 organisation för arbetsmarknadsverket,personalplanläggning för det ekonomiska försvaret och handläggning avansökningar om anstånd med militär tjänstgöring. Det omfattar också tillsyn avutbildning för vapenfria tjänstepliktiga samt placering och registrering av devapenfria. I programmet ingår delprogrammenFörsvars- och beredskapsplanering samt Vapenfria tjänsleplikliga. avutrustning avser förvaltning av mer kapitalkrävande utmstning, t. ex.förläggningsbyggnader och vägmaskiner. Sådan utrustning får hyras ul inom ellerutom arbetsmarknadsverket, varvid hyran skall beräknas så att alla uppkommandekostnader täcks. I programmet ingår delprogrammenFörläggningsbyggnader saml Maskiner och fordon m. m. Den redovisade programindelningenbör gälla oförändrad under /78. Flertalet av programmen finansierasfrån anslag som behandlas i det följande under förevarande avsnitt B.Arbetsmarknad m. m. Programmen Rehabiliterings- och stödåtgärder försvårplacerade samt Sysselsättningsskapande åtgärder för svårplaceradefinansieras från ett anslag som behandlas under avsnittet C. Arbetsmiljö.Programmet Regionalpoliliska stödåtgärder finansieras dels från ett anslag pådriftbudgeten, benämnt Regionalpolitiskt stöd: Bidragsverksamhel, som behandlasunder fjortonde huvudtiteln, dels från ett anslag på kapitälbudgeten benämntRegionalpolitiskt stöd: Lokaliseringslån. Programmet Åtgärder för flyktingarslutligen finansieras från elt anslag som behandlas under avsnittet D. Invandringm. Investeringar i utrustningfinansieras från reservationsanslaget B 7. : Anskaffning avutrustning. , utgifter och anslag m. m. fördeladepå program (kr.) Beräknad ändring 1977/78 + 97 773 000 + 60 548 000 Yrkesmässig och geografisk rörlighet 1 237 506 000 1 369 300 000 + 46 300 000 + 2 250 000 1 486 925 000 1 554 000 000 -135 000 000 + 166 700 000 + 43 500 000 - 6 050 000 + 34 900 000 + 28 100 000 + 142 100 000 + 103 900 000 + 7 659 000 + 33 659 000 Kontant stöd vid arbetslöshet -180 400 000 -108 850 000 + 16 938 000 1976/77:100 Bilaga 15 35 AMS är central förvaltningsmyndighetför allmänna arbetsmarknadsfrågor. AMS är även chefsmyndighet förlänsarbetsnämnderna och arbetsförmedlingen. 1 styrelsens uppgifter ingår attleda planläggning av och själv vidta åtgärder som betingas av arbetslösheteller brist på arbetskraft. Styrelsen skall leda verksamheten i fråga omstatligt regionalpolitiskt stöd och fullgöra uppgifter enligl lagen (1970:725) om lokaliseringssamråd samt i övrigt bedriva rådgivning och upplysningrörande näringslivets lokalisering. Styrelsen handlägger ärenden om investeringsfonder,ersättning vid arbetslöshet och utlänningars deltagande i det svenskaarbetslivet. Styrelsen skall också ha överinseende över den offentligaarbetsförmedlingen samt öva lillsyn över annan arbetsförmedling än denoffentliga och över de erkända arbetslöshetskassorna. Ärenden rörandeutnyttjandet av landets arbetskraft vid krig eller krigsfara, uppskov elleranstånd med militärtjänstgöring samt vapenfria tjänstepliktiga handläggs ocksåav AMS. Chef för AMS är en generaldirektör med en överdirektör somställföreträdare. Inom styrelsen finns tre avdelningar, nämligen avdelningenför arbetsmarknadsservice, avdelningen för sysselsätlningsplanering ochavdelningen för ekonomi och administration. Inom avdelningarna förarbetsmarknadsservice och sysselsättningsplanering finns vardera sex enheteroch inom avdelningen för ekonomi och administration finns fem enheter. Under AMS är länsarbetsnämndernalänsmyndigheter för allmänna arbetsmarknadsfrågor. De leder arbetsförmedlingeni länen. De har ålagts vissa uppgifter enligt lagen (1974: 13) om vissaanställningsfrämjande åtgärder och ärenden om ersättning vid arbetslöshet. Deskall biträda AMS vid planering för försvarsberedskap. Varje länsarbetsnämnd har ettkansli som består av en förmedlingsavdelning, en planeringsavdelning och enadministrativ avdelning. Arbetet hos länsarbetsnämnden leds av enlänsarbetsdirektör. Lokal myndighet för allmännaarbetsmarknadsfrågor är arbetsförmedlingen. Den skall inom sitt område utövaden offentliga arbetsförmedlingsverksamheten, vari ingår yrkesvägledning ocharbetsvärd. Den skall därvid pröva frågor rörande enskilda personersarbetsmarknadsutbildning, arbetsvärd och hjälp vid arbetslöshet samt stöd vidflyttning och andra åtgärder som vidtas av sysselsättningsskäl, i den månsådana frågor ej skall prövas av AMS eller länsarbetsnämnden. Landet är indelat i 77arbetsförmedlingsdistrikt. I varje distrikt finns en arbetsförmedling, sombestår av ett distriktskontor och ett antal lokalkontor, samt en distriktsarbetsnämnd.Förmedlingsarbetet i ett distrikt leds av distriktskontorschefen. Prop.1976/77:100 Bilaga 15 36 delade i kundmottagning samt förmedlings- och utredningssektioner med vardera etttiotal handläggare. Förvaltningskostnaderna avser i huvudsaklönekostnader och andra omkoslnader för personalen vid AMS, länsarbetsnämndernaoch arbetsförmedlingen samt kostnader för lokaler och automatisk dalabehandling(ADB). Förvaltningskostnaderna belastar programmen. Medel för att täcka dessakostnader tas upp under samma anslag som övriga koslnader för resp. program.Liksom har AMS dock redovisat förvaltningskostnaderna gemensamt föralla programmen. Beräknad ändring 1977/78 + 56 460 000 + 32 760 000 + 1 500 000 + 1 600 000 + 6 500 000 a) Datasystem och terminaler m. m. c) Bearbetning av statistiskt + 10 000 000 Inkl.byråassistenter och assistenter. Pris- och löneomräkning utgör22,3 milj. kr. O-alternativet skulle innebäraen minskning av medlen för gemensamma förvaltningskostnader med 3,8 milj. kr. Under dennautgiftspost faller dels avlöningsförmåner till personalen inkl. praktikantervid AMS, länsarbetsnämnderna och arbetsförmedlingen, dels ersättningar tillexperter och sakkunniga, dels arvoden till läkare, kontaktmän föryrkesvägledning, arbetsförmedlingsombud och särskilda mönstringsförrällare. AMSolika enheter bör tillföras tolv tjänster, varav fyra byrådirek- 1976/77:100 Bilaga 15 37 törer eller byråsekreterare, fyra assistenter och fyrakvalificerade biträden. bör tillföras 463 tjänster, varav 203 inspektörer ocharbetsförmedlingsassistenter samt 210 kvalificerade och 50 övriga biträden. Denföreslagna personalökningen motiveras främst av behovet att fortlöpande ökahjälpen med individuell platsförmedling för arbetssökande och arbetsgivare ochmed arbetsför-beredande åtgärder för arbetssökande med särskilda svårigheter. Konlorsnätet behöver byggas ut ochförstärkas gradvis för att förmedlingen skall kunna utsträcka sin hjälp tillstora grupper som står utanför arbetsmarknaden. Förmedlingskontorens inreorganisation har setts över . Del kom då fram atlarbetsbelastningen i kundmottagningarna ofta är för stor för den nuvarande personaluppsättningen.Dessulom behövs tillskott av arbetsvårdare och yrkesvägledare vid några kontor.Särskild personal bör i fortsättningen kunna ägna sig åt inleriokalaförmedlingsåtgärder. Under innevarande budgetår har det inrättatskullurarbetarsektioner vid vissa kontor. De behöver mer personal för att kunnafullgöra de uppgifter de fått. framöver börförstärkningen av förmedlingens kapacitet till stor del åstadkommas genom altbiträdespersonalen utökas och genom att nya befattningar förs tillmellanlönegraderna. Styrelsen hänvisar till vad som anfördes härom i den inomverket upprättade rapporten , vilkenredovisades i föregående års budgetproposition. Under anslaget B 1.Arbetsmarknadsservice redovisas förslag rörande användningen av ADB iförmedlingsarbetet och försök med allmän platsanmälan, vilka medför nyapersonalbehov. För framställningen av dagliga platslistor med hjälp av ADB, somenligt AMS förslag skall utvidgas lill hela landet under /78,behövs ytterligare fem systemutredare och 57 biträden, varav 48 på deltid. Förvidgade försök med ADB-assisterad sökning och matchning av arbetssökande resp.lediga platser enligt AMS förslag behövs ett tillskott av tio ä tolv handläggareunder och lika många . För försökmed allmän platsanmälan i ytterligare fem län behövs uppskattningsvis 25ordermottagare och tio inkodningsbiträden. Den allmänna platsanmälan medfördessutom en ökning av arbetsbelastningen i det löpande förmedlingsarbetet idessa län motsvarande ca 100 tjänster. Till de arbetssökande med särskildasvårigheier på arbetsmarknaden för vilka ökade insatser av arbetsförmedlingenbehövs hör arbetslösa äldre och handikappade personer. Vidare måste särskildainsaiser göras för kvinnor som efter arbete i hemmet har svårt att finna anställningoch för arbetslösa ungdomar.