prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Jag finner det angeläget med ett arbete på dettaområde i huvudsaklig överensstämmelse med SIDA:s förslag, I vårt samarbete medprogramländerna har vi anledning framhålla den vikt vi fäster vid åtgärder somfrämjar kvinnans situation. Detta bör ske som. vi håller fast vidsynsättet att en förbättring av kvinnans situation är en integrerad del av denutveckling som vi hoppas stödja med vårt bistånd. Förutom insatser inomlandramama synes det önskvärt att i enlighet med SIDA:s förslag ställa medeltill förfogande både för att stödja kvinnoorganisationers arbete och för alt ide internationella organisationerna möjliggöra en aktiv uppföljning av. delhandlingsprogram som antogs vid kvinnokonferensen i år 19.75. De nordiska länderna har traditionellt ett mycketnära samarbete på biståndsområdet. För såväl det multilaterala som detbilaterala utvecklingssamarbetet sker löpande nordiskt samråd. Ett ofta förekommande gemensamtnordiskt uppträdande i FN och andra multilaterala organ ger ökad tyngd åt debiståndspolitiska målsättningar som delas av de nordiska länderna, 1 detdirekta biståndssamarbetet med enskilda länder manifesteras det nordiskasamarbetet i gemensamt finansierade nordiska biståndsprojekt i ochKenya, I båda länderna görs -nordiska insatser inom kooperationen, I Tanzaniaomfattar det nordiska biståndssamarbetet dessutom ettjordbruksutbildningsprojekt. Styrelsen för nordiska biståndsprojekt harföreslagit att detta biståndssamarbete utvidgas till . Verksamheten iMofambique avses påbörjas under /78 och omfatta en större insatsinom jordbrukssektorn. Planeringen sker i samarbete med FN:s livsmedels- ochjordbruksorganisation (FAO). I syfte att ge en fastare nam åt det nordiskabistsåndssamarbetet har en ämbetsmannakommitté för biståridsfrågor upprättatsunder . Denna kommitté är beredningsorgan åt i biståndspolitiska ärenden och forurii för informella överläggningarkring det bilaterala och multilaterala utvecklingssamarbetet. Anslagsutveckling,planeringsramar m. ni. För /78 förordar jag en total ökningav biståndsanslagen med 428 milj. kr. De samladeanslagen för internationellt utvecklingssamarbete skulle därmed uppgå till .3550 milj. kr. Anslagen har beräknats så att de skall överstiga. av 1977 årsbruttonationalprodukt till marknadspris. Denföreslagna anslagsökningen faller på anslaget Cl, Bidrag till in- Prop.1976/77:100 Bilaga 6 26 lemationellabiståndsprogram med 140,0 milj. kr. och på anslaget C2, Bilateraltutvecklingssamarbete med 281,1 milj, kr. Ökningen av de medel som föreslås för multilateralabidrag är i praktiken större, eftersom den del av katastrofreserven somtidigare har redovisats under det multilaterala anslaget fr. o. m. budgetåret1977/78 redovisas under det bilaterala anslaget. Fördelningen av totalanslagetmellan multilateralt och bilateralt bistånd beräknas för /78till resp. . Planeringsramarna för biståndsanslagen 'bör iförhållande till nuvarande förslag till anslag schablonmässigt kunna ökas medungefär . Jag förordar därför att planeringsramarna för budgetåret1978/ 79 och 1979/80 beräknas till 3 655,0 milj. kr. resp. 3 765,0 milj. kr.Härigenom erhålls ett tillfredsställande underlag för planeringen av utvecklingsbiståndet.Planeringsramar för hudgetåren 1977/781979/80 1976/77 1977/78 1978/79 1979/80 1977/78-Anslag Förslag Planeringsramar 1979/80 biståndsprogram 1050,0 1 190,0 I 225,0 1 260,0 3 675,0 Bilateraltutvecklingssam arbete I 987,0 2 268,1 2 332,0 2 400,0. 7000,1 Förvaltning, rekrytering, utbildning och informa tion m. m. 85,0 91,9 98,0 105,0 294,9 Totalt 3 122,0 3 550,0 3 655,0 3 765,0 10 970,0 Av de 10 970,0 milj. kr. som enligt förslaget utgörden sanilade planeringsramen för perioden /781979/80 beräknas 3 675,0milj. disponeras för bidrag till internationella biståndsprogram medan 7000,1 milj. kr. utgör planeringsram för det direkta samarbetet med i förstahand programländerna. För förvaltning, rekrytering, utbildning och informationm. m. beräknas 91,9 milj. kr. för /78 och 98,0 resp. 105,0 milj.kr. för budgetåren 1978/79 och 1979/80. Fördelningen av planeringsramarna på anslag ärliksom att anse som preliminär. Förskjutningar i den ena ellerandra riktningen mellan andelarna för anslagen Bidrag till internationella biståndsprogramoch Bilateralt utvecklingssamarbete måste nämligen kunna ske för att hänsynskall kunna tas till omständigheter som inte nu kan förutses. Under både det multilaterala och bilateralaanslaget har tidigare en särskild post för katastrofinsatser redovisats. Jagfinner emellertid inget skäl att särredovisa utgifter för likartade ändamålunder två skilda anslag. Fr. o. m. /78 sammanförs därför denmultilaterala och bilaterala reserven till en gemensam katastrofreserv underanslaget C2. Bilateralt utvecklingssamarbete, posten Katastrofer m. m. Prop.1976/77:100 Bilaga 6 27 Cl.Bidrag till internationella biståndsprogram 1975/76Utgift 824 815 147 Reservation 811988 898 1976/77Anslag 1 050 000 000 1977/78 Förslag 1 190 000 000 Anslaget Bidrag till internationellabiståndsprogram föreslås /78 öka med 140 milj. kr. till 1 190milj. har i förhandlingarna om den nyaekonomiska världsordningen understrukit vikten av det multilateralautvecklingssamarbetet. De gör detta med härisyn till att multilateralt biståndbegränsar de enskilda givarnas möjligheter att binda biståndet till egnapolitiska och ekonomiska intressen. Ett annat skäl är att användningen av deinternationella organisationernas biståndsresurser diskuteras i fora däru-länderna är representerade och kan utöva inflytande på besluten. Vidareutformas de internationella biståndsprogrammen i nära anslutning till denopinionsbildande debatten i FN. I-ländernas biståndspolitik kan därmed påverkasi en för positiv riktning. Ett exempel är att u-Iänderna i FN fåttgehör för sina krav att deras egen utvecklingsplanering skall bilda ramen förbiståndsinsatserna. Stödet till FN är en hörnsten i svenskutrikespolitik. Vi deltar aktivt i den internationella debatten omutvecklingsfrågorna, I jämförelse med de flesta andra i-länder ger vi också enavsevärd del av vårt utvecklingsbistånd genom de internationellabiståndsorganisationerna. Våra bidrag ökar kontinuerligt. Detta gör att även i absoluta tal hör till de största bidragsgivarna till en radFN-organ, Degrundläggande målen för utvecklingssamarbete styr självfallet ocksävårt handlande i de internationella biståndsorganisationerna. arbetarsålunda för att dessa organisationer skall stödja u-länderaas egna strävandentill ekonomisk och social utveckling och utjämning. Biståndet skall i högregrad inriktas på de fattigaste länderna och de mest eftersattabefolkningsgrupperna. Den naturliga ramen härför utgörs av FN:sutvecklingsstrategi och lLO:s basbehovsstrategi, som betonar en balanseradekonomisk och social utveckling och framsteg som kommer alla till del. Sverigeverkar vidare för ändrade maktrelationer mellan rika och fattiga länder ochsöker i detta sammanhang bl. a. stärka u-Iändernas inflytande i de intemationellabiståndsprogrammen. Sverigedriver också en rad krav på reformer och effektivisering av FN-organensbiståndsverksamhet. Detta inte minst i syfte att få ner de högaadministrationskostnaderna, påskynda insatsernas genomförande och höjabiståndets kvalitet. SIDA:s sakkunskap och utredningskapacitet utgör viktigaelement vid utformningen av den svenska politiken Prop.1976/77:100 Bilaga 6 28 härvidlag.Som SIDA framhåller i sin anslagsframställning har verket ett nära samarbetemed FN-organ när det gäller exempelvis rekrytering av experter, kursverksamhet,befolkningsfrågor och regionalt samarbete. SIDA:s erfarenheter ärbetydelsefulla för strävanden att reformera och effektiviseraFN-organens biståndsverksamhet. Utöver SIDA är en rad verk och organisationerengagerade i det internationella utvecklingssamarbetet. Ansvaret församordning av biståndspolitiken, som är en del av utrikespolitiken, vilar påutrikesdepartementet. Ett enhetligt svenskt agerande i de internationellaorganisationerna är en viktig förutsättning för att effektivt driva svenskasynpunkter på utvecklingssamarbetets område. Som jag har nämnt sammanförs denmultilaterala och den bilaterala katastrofreserven till en gemensam reserv.Dessa medel redovisas fr, o. m. /78 under anslaget C 2.Bilateralt utvecklingssamarbete men skall också kunna utnyttjas förkatastrofinsatser genom FN eller andra internationella organ. Ökningen av demedel sora anvisas för multilaterala bidrag är därför i praktiken större än vadsom framgår av de siffror som jag har nämnt. FN:sutvecklingsprogram (UNDP), befolkningsfond (UNFPA) och kapitalutvecklingsfond(UNCDF) 1976/77Anslag 285 000 000 1977/78 Förslag 313 000 000 Ordinariebidrag till UNDP 255 000 000 UNDPrsfond för stöd till afrikanska befrielserörelser 5 000 000 UNFPA 33 000 000 Kapitakitvecklingsfonden 20 000 000 syftar till attfrämja de fattiga ländemas utveckling genom tekniskt bistånd, främst i form avkunskapsöverföring och förinvesteringsverksamhet. UNDP:s fiiiansiella resurserutgörs av frivilliga bidrag från FN:s medlemsstater. De ay UNDP ochmottagarländerna gemensamt finansierade insatserna genomförs i allmänhet isamarbete med och andra institutioner inom FN-systemet. har behandlat ettantal av de krav som har drivits från bl. a. svensk sida. Hit hör t. ex. fråganom en omfördelning av UNDP:s resurser till de fattigaste länderna, enrättvisare fördelning av bidragen mellan givarländerna, en säkrare långsiktigfinansiell bas för programmet och en minskning av de höga administrativakostnaderna. 1976/77:100 Bilaga 6 29 1 överensstämmelse med tidigare beslut om nyaformer för UNDP-biståndel har styrelsen också verkat för att demottagande länderna själva i ökad utsträckning skall genomföra UNDP-projekt.Styrelsen har även beslutat att förbereda en utredning om det traditionella expertbiståndetoch alternativa former för bistånd, Detla grundades på ett svenskt förslag somhade utformats i samråd med SIDA och under beaktande av de svenska bilateralaerfarenheterna på området. råkade UNDP in i en akutlikviditetskris. Detta berodde på den snabba ökningen i UNDP:sprojektgenomförande samt kraftigt stigande priser och kostnader i kombinationmed en lägre bidragsvolym än väntat för , Till problemen bidrar ocksåatt många östeuropeiska länder ger bidrag i icke-konvertibel valuta som ärsvår att utnyttja i ett multilateralt program. fär några av dembistånd från UNDP, Detta har inneburit ett nettoutflöde av UNDP:s konvertiblavalutor till dessa länder. I likhet med en rad styrelsemedlemmar har Sverigesökt verka för att bidrag ges i direkt användbara valutor. En sådan lösning harännu inte kunnat uppnås. Genom en rad extraordinära åtgärder har programmetslikviditet dock kunnat upprätthållas, och styrelsen har ägnatbetydande tid åt att söka sanera UNDP:s finanser. Styrelsens olika åtgärder harresulterat i ett förbättrat finansiellt läge för UNDP. Trots detta får manräkna med en hårt ansträngd ekonomi även . På svenskt initiativ har styrelsen uppmanatUNDP-chéfen att samråda med medlemsregeringama om olika vägar att uppnå ensäkrare finansiell bas för programmet. UNDP lämnar i praktiken femåriga biståndsutfästelsertill enskilda mottagarländer, medan givarländerna, med få undantag, endastlämnar ettåriga utfästelser om bidrag. Detta har bidragit till att skärpaUNDP:s likvidifetskris. Är1976 är i UNDP;s första femåriga prograriiperiod (197276),UNDP-styrelsen har, som har nämnts, beslutat att en betydligt störredel av programmets resurser skall gå till de fattigaste länderna under nästaprogramperiod (197781), UNDP har bemyndigats att för sin egen ochmottagarländernas planering förutsätta att de sammanlagda frivilliga bidragenkommer att öka ärligen iinder nästa femårsperiod. Styrelsens beslut omden framtida ökningstakten innebär en total resursvolym under nästafemårsperiod på mot faktiskt uppnådda 'imder innevarande period. I styrelsens beslut i frågan understryks attbidragsbördan måste fördelas rättvisare mellan givarländerna för att man skallkuima nå bidragsmålet. Detta betyder att de länder som i förhållande till sinekonomiska styrka släpar efter i bidragsgivningen måste öka sina bidrag snabbareän de som relativt sett redan ligger högt på bidragsskalan. Vidare ingick ibeslutet en uppmaning till rikare mottagarländer att bli nettobidragsgivaretill UNDP. Delta kan ske antingen genom att de ökar Prop.1976/77:100 Bilaga 6 30 sinabidrag eller att de avstår från UNDP-finansierat bistånd. Det svenska bidraget till UNDP för verksamhetsåret1976 (/77) uppgår till 240 milj. kr. varav 15 milj. kr. avserbidrag till ett särskilt program för extra UNDP-bistånd lill de minstutvecklade för åren 197376. Totalt beräknas de ordinarie bidragentill UNDP, dvs. exkl. bidrag till programmet för de minst utvecklade länderna,ha stigit från 407 milj. dollar till ca 461 milj. dollar , dvs,en ökning med . Den svenska andelen av bidragen till UNDP under år1976 var . är efter UNDP:sstörsta bidragsgivare. Efter hösten 1976uppskattas de ordinarie bidragen till UNDP för till ca 500milj, dollar, vilket innebär en ökning med endast . Svenska regeringentillkännagav då, med förbehåll för godkännande, sin avsikt att höjadet ordinarie svenska bidraget för (/78)till 255 milj. kr., dvs. en ökning med 30 milj. kr. eller frånföregående år. Med samma förbehåll gjordes en utfästelse för verksamhetsåret1978 (/79) om ett lika stort ordinarie bidrag. har UNDP fortsatt att bygga ut sittstöd till de befrielserörelser som har erkänts av (). Denna verksamhet har frärast finansieratsav en särskild frivillig fond som har upprättats för ändamålet. På svensktinitiativ har emellertid UNDP nu beslutat avsätta medel härför ur programmetsegna resurser. har sammanlagt 6 milj. dollar reserverats försådana insatser. Det är dock önskvärt alt UNDP:s möjligheter att biståbefrielserörelserna i södra ytterligare utvidgas. Vid bidragskonferensenhösten utfäste regeringen därför, med förbehåll för riksdagensgodkännande, ett försia svenskt bidrag till fonden för stöd ål afrikanskabefrielserörelser på 5 milj. kr. för (/78). Regeringen bör begära godkännande av degjorda utfästelserna om ordinarie bidrag till UNDP för verksamhetsåren 1977och 1978 (budgetåren 1977/78 och 1978/79) och av bidraget till fonden för stödåt afrikanska befrielserörelser för (/78).Vidare föreslår jag att regeringen inhämtar bemyndigande att vidUNDP:s bidragskonferens göra en utfästelse om att det ordinariesvenska bidraget till UNDP också för (/80)kommer att uppgå till samma totala belopp som för /78. (), som är underställdUNDP:s styrelse, finansierar huvudparten av FN-systemets bistånd påbefolkningsområdet. Verksamheten bygger på frivilliga bidrag frän FN:smedlemsländer. Nästan hälften av aktiviteterna avser familjeplaneringsprojekt.Dess- Prop.1976/77:100 Bilaga 6 31 utomfinansierar fonden folkräkningar, demografisk forskning och utbildning ibefolkningsfrågor. Projekten verkställs i allmänhet av , menunder senare år har mottagarländerna själva svarat för en ökande andel ochgenomför nu nära en femtedel av projekten. ochbefolkningskonferensen i har lett till en ökad medvetenhet ombefoIk'ningsfrågorna och dessas samband med social och ekonomisk utvecklingsamt miljö- och resursfrågor. framställningar om bistånd tillfonden har ökat markant. Trots den snabba resursökningen kan fonden inte längrefinansiera alla projekt som uppfyller fondens krav för godkännande. En diskussionom riktlinjer för hur fondens framtida resurser skall fördelas mellanmottagarländerna har inletts. uppgick de frivilliga bidragen tillca 85 milj. dollar, en ökning i förhållande till föregående års nivå.Sveriges bidrag till fonden vär 30 milj. kr., vilket motsvarar av desammanlagda bidragen. Styrelsen har godkänt en verksamhelsnivå på för är 1977, och fonden fortsätter därmed att vana den dominerandeinternationella biståndsgivaren på befolkningsområdet. Med tanke på denbetydelsefulla roll som FN-systemet och UNFPA har tilldelats ibefolkningskonferensens handlingsplan bör del svenska bidraget (/78) ökas till 33 milj. kr. Jag föreslår vidare att lämnar utfästelserom bidrag till UNFPA på 33 milj. kr. för vart och ett av verksamhetsåren 1978och 1979 (budgetåren 1978/79 och 1979/80). (), som också ärunderställd och vars nuvarande inriktning fastställdes ,är nu fullt verksam. Fondens insatser är koncentrerade till de minst utveckladeu-länderna och att tillgodose de fattigaste befolkningsgruppernas behov.Hittills har ett 30-tal projekt till ett sammanlagt värde av godkänts. Under verksamhetsåren 1975 och uppgick de samladefrivilliga bidragen till 8,1 resp. 11,6 milj. dollar. lämnade underdessa år (budgetåren 1975/76 och 1976/77) bidrag om 10 resp. 15 milj. kr.Största bidragsgivare är varefter följer , ochDanmark. Efter bidragskonferensen beräknas bidragen till fondenför till 13 milj. dollar. utfäste i enlighet medriksdagens bemyndigande ett bidrag på 15 milj. kr. Med hänsyn till fondenssyfte och inriktning finner jag det önskvärt att lämnar ett ökatbidrag till fondens verksamhet redan för , (/78) beräknar jag därför ett svensktbidrag på 20 milj, kr. Jag avser även föreslå regeringen att vid nästabidragskonferens utfäster bidrag pä samma belopp till kapitalutvecklingsfondenför vart och ett av verksamhetsåren 1978 och 1979 (budgetåren 1978/79 och1979/80). Totaltberäknar jag därmed för /78 313 milj. kr. Prop.1976/77:100 Bilaga 6 32 derdenna anslagspost," varav 255 milj. kr, utgör det ordinarie bidraget tillUNDP, 5 milj. kr, utgör bidrag till UNDP:s fond för stöd åt afrikanska befrielserörelser,33 milj, kr. utgör bidrag till FNis befolkningsfond och 20 milj. kr. FN:sbarnfond () 1976/77 Anslag 75 000 000 1977/78 Förslag 85 000000 FN:s barnfonds () verksamhet är huvudsakligeninriktad på långsiktigt utvecklingsarbete för att förbättra situationen förbarn och mödrar i . Fonden verkar i ell 100-tal länder; i dessa finnsnära 900 milj. barn och ungdomar . Verksamheten omfattar hälsovård,program för att få fram dricksvatten, undei-visning och åtgärder för atlförbättra barns och mödrars näringsstandard. söker nå ut till områdensom saknar samhällelig social service för att tillfredsställa de mestgrundläggande behoven i mödra- och barnavård. 1 detta arbete, som exempelviskan innebära upprättandet av enkla hälsovårdscentraler, söker man få den lokalabefolkningen atl delta aktivt. verksamhet bidrar på ett direkt ochpåtagligt sätt till att förbättra barnens levnadsförhållanden i de fattigaländerna. har också en väsentlig uppgifi som förmedlare av katastrofbistånd. har i växande omfattningplanerat och genomfört s. k. särskilda hjälpinsatser och speciella projektutanför den reguljära budgeten. Insatserna godkänns av styrelsen och genomförsunder förutsättning att finansieringsfrågan löses. De har ökat snabbt och bidragentill dem utgör numera av inkomstema. Som exempel på dessa insatser kannämnas UNlCEF:s åtaganden i samband med återuppbyggnaden i och Laosoch insatser i de nya afrikanska stater som var under portugisisktstyre. uppskattas de totala bidragen tillUNICEF till 125 milj, dollar, vilket är något lägre än för , beroende påatt extrabidra-gen utanför den reguljära budgeten har minskat, Bidragen frånmedlems-regeringarna svarade för av inkomster, medanåterstoden kom från nationalkommittéer och övriga enskilda bidragsgivare. Förår 1977 har ett bidragsmål på 200 milj, dollar uppställts. Under bidrog ified 75.milj., kr. till , varav 5 milj. kr. utnyttiades för särskildahjälpinsatser i , , , , ochKomorerna, Den svenska andelen av regeringsbidragen till utgjorde år1976 , De nordiska länderna svarade tillsammans för avregeringsbidragen. Förutom det statliga bidraget överförde den svenska är 1976 ca 2 milj, kr. 1976/77:100 Bilaga 6 33 , Dessa medel kom till största delen frånbehållningen av jul-korlsförsäljning men också från privata donationer. Med hänsyn till de storahjälpinsatser söm behövs för barn och mödrar i u-ländema och till : s möjligheteratt förmedla ett väsentligt ökat bidragsflöde utfäste regeringen vid , med förbehåll för godkännande, ettförhöjt svenskt bidrag för (/78) på 85milj, kr. Med samma förbehåll gjordes utfästelse om ett lika stort bidrag (/79). och , somär största bidragsgivare, lämnar därmed ungefär lika stora bidrag förår 1977. Jag förordar att regeringen begärriksdagens godkännande av de gjorda utfästelsema för budgetåren 1977/78 och1978/79. Vidare avser jag föreslå regeringen att utfäster ett likastort belopp för /80. Internationella utvecklingsfonden () 1976/77 Anslag 252 102 000 1977/78 Förslag 252102 000 Internationella utvecklingsfonden() finansierar utvecklingsprojekt i . För medlemskap i krävsatt ett land också är medlem i (), De tvä institutionerna hargemensam ledning och stab. Tillsammans utgör och den viktigasteinternationella källan för obunden offentlig kreditgivning till u-länderna.Denna ställning befästes ytterligare under /76 dålåneutfästelserna ökade till sammanlagt ca brutto,Nettoutbetalningarna frän /till uppgick till 2,2miljarder dollar. Som framgår av följande tabell svarade för mer änhälften av detta resurstillskott, IDA:s ocli resursöverföring till u-länderna1975/76 (Miljarder dollar) varav utbetalningar, brutto minus:återflöde av räntor och amorteringar De höga amorteringarna ochräntebetalningarna till Väridsbanken är en följd av att bankenskapitalanskaffning sker genom upplåning på de internationellakapitalmarknaderna. Detta leder till att bankens utlåning sker på i stort settkommersiella villkor, vilka för övrigt skärpts ytterligare under del senasteåret. De nordiska länderna stöder krav på en uppmjukning avlånevillkoren. IDA:s verksamhet finansieras däremot så gott som heltgenom gävo- 3 1976/77. Prop.1976/77:100 Bilaga 6 34 bidragfrån de industrialiserade medlemsländerna. Utlåningen kan därför ske påsynnerligen mjuka villkor. Lånen har en löptid , varav de tio förstaåren är amorteringsfria. De löper utan ränta men med en mindreadministrationsavgift. De olika källorna för kapitalanskaffningenåterspeglas i resp. IDAis fördelning av resurser på länder. Detär låntagarlan-dets ekonomiska situation som avgör huravida banken eller IDAskall svara för finansieringen av ett visst projekt. Större delen av Världsbankenslån lämnas följaktligen till relativt sett mer utvecklade samt tillett fåtal länder i . Under /76 avsåg nära entredjedel av bankens utlåning länder med en nationalinkomst överstigande 800dollar per invånare. De största låntagarna under /76 varIndonesien (), (), (), () ochFilippinerna (). För att ett land skall få låna från börinkomsten per invånare i det landet inte överstiga beräknat i 1975års priser. Långivningen koncentreras dock till fattigare med eninkomst per invånare understigande . Under /76gick av IDA:s utlåning till denna grupp, vilket kan jämföras med en andelpå föregående verksamhetsår, lDA:s största låntagare under det senasteverksamhetsåret var (), (), (), () och Ta-nzania (). och finansierar utbyggnad avinfrastruktur samt jordbruks- och industriutvecklingsprojekt. En mindre del avutlåningen avser s. k. sociala projekt inom sektorerna utbildning, vatten ochavlopp samt familjeplanering. Ett utmärkande drag i bankens och IDA:sutiå-ningspolitik har varit en strävan att öka stödet till defattigare befolkningsgrupperna. Antalet projekt direkt inriktade pä attförbättra levnadsstandarden för eftersatta grupper på landsbygden har sålundastigit kraftigt. Under det senaste verksamhetsåret har banken och ocksäinlett ett begränsat program för stöd till de fattiga i städerna. De nordiskaländerna har aktivt verkat för att och skall öka sina insatsertill förmån för dessa grupper. Destora i-ländema har i kraft av sina kapitalinsatser en dominerande Viirldsbankensoch IDA:s utlåning 197374 resp. 197576 (fördelning i procent) Utbildning, vatten och avlopp, familje- Program- och sektoriån, tekniskt bistånd Prop.1976/77:100 Bilaga 6 35 delav röststyrkan i Världsbanksgruppen. har länge verkat för attu-Iänderna skall få ett ökat inflytande över de multilaterala utvecklingsinstitutionernasverksamhet.