prop · G00374 · 1976-12-31 00:00:00 — Efler remiss har yttranden över promemorian avgetlsav överbefälhavaren, försvarets sjukvårdsstyrelse, civilförsvarsslyrelsen,försvar, , ,statens vägverk, , iransportnämnden, ,, statens jordbmksnämnd, ,överstyrelsen för ekonomiskt försvar, , statensplanverk, , läasstyrelserna i , ,, , , , och Väslerbollenslän, civilbefälhavaren i södra, västra, östra. Bergslagens, nedre ochövre civilområden, försvarsutredning (Fö 1974:04),Landslingsförbundel, , samtliga landstingskommuner utomKalmar och läns landstingskommuner samt och kommuner. 1.2Nuvarande förhållanden m. m. Enligl I § lagen om beredskap är kommununder civilförsvarsberedskap skyldig att vara verksam inte bara för sina egnamedlemmar utan också lill förmån för sådan befolkning från annan kommun somlill följd av krigsskada, utrymning eller andra med krig eller krigsfara sammanhängandeutomordentliga förhållanden uppehåller sig inom kommunen. Det åligger vidarekommun att bistå den som på gmnd av sådana förhållanden behöver särskillbistånd, i den mån hans behov inte skall tillgodoses genom civilförsvarelsförsorg eller - enligt särskild författning -genom annan än kommunen. Vidbiståndsverksamheten skall särskilt tillses alt behov av bosiad och uppehällelillgodoses och all den som behöver del far vård eller tillsyn (2 i;). Prop.1976/77:74 3 I 4 § anges alt kommun under civilförsvarsberedskapär skyldig att registrera befolkning som till följd av bl. a, krigsskada ellerutrymning har lämnal sin bosiad och uppehåller sig i kommunen annat äntillfälligt, Enligl 5 § är kommun, varifrån utrymning sker, undercivilförsvarsberedskap skyldig all lämna bistånd åt kommun där befolkning frånutrymningskommunen inkvarteras i större omfattning. Biståndet skall särskillavse tillhandahällande av personal och utmstning för verksamhelen för deinkvarterade. Om lill följd av krigsskada, inkvartering av utrymmande m. m,viktig verksamhet i viss kommun blir så belungande alt biståndoundgängligen behövs, är annan kommun under civilförsvarsberedskap skyldig att,efter förordnande, tillfälligt lämna sådant bistånd. 1 6 och 7 §§ regleras skyldigheten för kommun att ifredstid vidta förberedelser och upprätta planer för all kommunen skall kunnafullgöra sina beredskapsuppgifter. kan förordna all kommun skallvidta reservanordningar för gas-, vatten- och eleklricilelsförsörjningen samtde särskilda anordningar eller förberedelser för vattenförsörjningen och denallmänna hälsovården som behövs med hänsyn till planlagd inkvartering inomkommunen. Om anser alt det är nödvändigt med hänsyn lillberedskapsuppgiflernas omfattning eller betydelse, kan föreskrivaatt kommunen skall upprätta och anta särskild plan där förberedelsernaredovisas, Sädan plan skall underställas . Uppgift som enligt lagen ankommer pä kommun undercivilförsvarsberedskap och som motsvarar fredstida uppgift skallfullgöras av det kommunala organ som i fredslid svarar för uppgiften (8 §). Omuppgiften saknar motsvarighet i fredslid och särskilda föreskrifler omuppgiften inte har meddelats i författning, skall den handhas av enberedskapsnämnd (9 §). I 11 § anges alt kommun under civilförsvarsberedskap flrövergå lill krigsorganisation. Kommunstyrelsen och de andra nämnder somfullgör uppgifter som hänger samman med försvarsberedskapen ingår ikrigsorganisationen. När kommun har övergått till krigsorganisation, svararkommunstyrelsen för ledningen av beredskapsverksamheten. Under civilförsvarsberedskapfår förordna att kommun skall övergå lill eller behälla krigsorganisation(12 ii). För kostnader för reservanordningar för gas-,vatten- och eleklricilelsförsörjningen m. m. har kommun rätt till statsbidragmed eller den slörre del av kosinaden som regeringen medger. Kommun somhar upprättat särskild plan, som har godkänl, har enligl 16 Srätt till statsbidrag av planläggningskostnaden eller med den störredel av kostnaden som regeringen bestämmer. När plan upprättas , skallplanläggningskostnaden beräknas efler gmnder som regeringen fastställer.Kommunen kan dock fö slalsbidrag efter den faktiska kosinaden, om kommunenbegär del från den dag då kommunen fick del av förordnandet omplan- Prop.1976/77:74 4 läggningen.Ersättning skall vidare utgå av statsmedel för koslnader som undercivilförsvarsberedskap uppkommer för kommun lill följd av verksamhel förinkvarterad befolkning frän annan kommun och för koslnader som föranleds avpåbjuden utrymning eller annan omflyttning av befolkningen inom den egnakommunen (18 §). Enligt 19 ij är kommun som har lämnal annan kommun biståndefler förordnande berättigad lill ersättning av statsmedel.Länsstyrelse kan, om kommun underiåter atl fullgöra skyldighel enligl lageneller föreskrift som har meddelals med stöd av lagen, förelägga kommunen viteeller vidta den åtgärd som skyldigheten avser i kommunens slälle (20 5). Närmare beslämmelser för lillämpningen av lagenmeddelas i kommunala beredskapskungörelsen. För den biståndsverksamhet somankommer på kommun meddelas anvisningar av civilförsvarsslyrelsen i fråga ominkvartering och av i fråga om vård, lillsyn och den allmännahälsovården (1 vj). Vederbörande cenlrala myndigheter skall, efter samråd sinsemellanoch med , var och en för sittverksamhetsområde meddela anvisningar för den planläggning och de andraförberedelser som kommun skall vidta enligt lagen (6 §). I lagen (1942:87) med särskilda bestämmelserangående stats- och kommunalmyndigheterna och deras verksamhet vid krig ellerkrigsfara m, m, (administrativa fullmaktslagen) (ändrad senasi 1953:51) gesgmndläggande regler om stats- och kommunalmyndigheterna och deras verksamhetvid krig eller krigsfara m, m. Enligl lagen kan förordnas att uppgifter skallöverflyttas från slatliga till kommunala myndigheter och vice versa och attmyndighel kan ha sin verksamhel föriagd till annan ort och fatta beslut iannan ordning än vad som annars är bestämi. Med kommun avses i lagen såvälprimärkommun som landstingskommun. Enligt krigssjukvärdslagen förslås med denallmänl civila hälso- och sjukvården den hälso- och sjukvärdande verksamhelsom bedrivs av annan än försvarsmakten eller civilförsvaret. De som ombesörjerden allmänt civila hälso- och sjukvården sammanfattas i lagen underbeteckningen del allmänt civila medicinalvä-sendet. Landstingskommunerna(fredshuvudmännen) har ansvaret för att den allmänl civila hälso- ochsjukvården i samband med krig eller krigsfara ställs om enligl planlagdorganisation och att verksamhelen därefter bedrivs planenligt. Redan i fredstidskall landstingskommunerna upprätta planer och vidta de förberedande åtgärder iövrigi som behövs för övergång lill krigsorganisation. För öppen och slutenkrigssjukvård skall organisationsplaner upprättas i fred. Närmare anvisningarför planläggningen av krigsorganisationen för den allmänt civila hälso- ochsjukvården meddelas av . Den operativa sjukvårdsledningen i krigulövas på central nivå av och på länsplanel av . överiämnade betänkandet(stencil) Uiredning om hälso- och sjukvård i krig, perspektivplan 1976/85. Prop.1976/77:74 5 överbefälhavarenatt försvarsmaktens krigssjukvård skulle ses över. försvarsutredningframhöll i beiänkandel (SOU 1976:5) Säkerhetspolitik och totalförsvar bl. a.att en närmare undersökning måste göras av hur finansieringen av sjukvårdensberedskapsålgärder bör ske och vilka administrativa och författningsmässigaåtgärder som behövs. Mot bakgmnd av det anförda har regeringen den 30 december1976 bemyndigat statsrådet atl tillkalla en kommitté (S 1976:05) föratl göra en samlad utredning av sjukvården i krig. I kommitténsdirektiv anförsbl, a. att sjukvårdslagstiftningen för fredsförhållanden bör utgöra grundenför de bestämmelser som skall gälla i krig och att ett så långt möjligtenhetligt ansvar för verksamhelen i fred och krig bör eftersträvas. I riksnämndens promemoria redogörs förprovplanläggningens uppläggning och genomförande och för den beredskapsplansom läns landstingskommun antog . Planen innehålleren översikt över de förändringar i landstingskommunens verksamhel som sker vidövergång till krigsorganisation och en redovisning av de olikaarbetsuppgifternas fördelning. anför all del är angelägel att deninledande beredskapsplanläggningen av landstingskommunerna fär fortsätta.Särskilt viktigt är alt den landstingskommunala ledningsfunktionen blirplanlagd, så all den vid krigsorganisation kan molsvara de krav somtotalförsvaret släller på bl. a. sjukvårdens ledning och samverkan medförsvarsmakten och civilförsvaret. Enligt nämnden är det angelägel att heladen kommunala och landslingskommunala seklorn blir planlagd efter så enhetligaregler som möjligt och alt behovet av samverkan mellan kommuner och landstingskommunerbeaktas. Det är, framhåller nämnden, nödvändigt atl planläggningen förkrigssamhällets behov inom den landslingskommunala sektorn integreras. Dettagäller särskill de olika organisationerna för värd och lillsyn inomsocialvården och sjukvärden. Nämnden anser därför alt den civila sjukvården böringå som en del av den kommunala och landslingskommunala beredskapen. Del ärangelägel alt en total landstingskommunal beredskapsplanläggning, som omfattarbåde sjukvården och annan landstingskommunal verksamhel som måsleupprätthållas under krig, kommer lill stånd. Nämnden föreslår att beslut fattas omberedskapsplanläggning av samtliga landstingskommuner och atl nämnden fir iuppdrag att - i avvaktan på resultatet av en utredning om sjukvården i krig - isamråd med pröva hur och i vad mån hälso- och sjukvården skallingå som en del av denna planläggning. I promemorian läggs vidare fram förslagtill ändringar i lagen om beredskap och kommunala beredskapskungörelsensom innebär att dessa författningar, inkl. bestämmelsema om slalsbidrag, blirtillämpliga ocksä pä landstingskommunerna. Prop.1976/77:74 6 Samlliga remissinstanser bilräder eller lämnar utanerinran förslaget i promemorian att beredskapsplanläggningen bör fortsättabeträffande samlliga landstingskommuner och alt lagen om beredskap ochkommunala beredskapskungörelsen skall göras tillämpliga även på landstingskommunerna.Kopparbergs låns landstingskommun ifrågasätter dock, med hänsyn lill attuppgiftsomrädena är skilda, om bestämmelserna för kommunernasberedskapsplanläggning kan föras över pä landstingskommunerna. länslandstingskommun framhåller att behovet av planer för vård och vårdutbildningsom skall kunna molsvara totalförsvarels olika krav i krig måste bli avgörandeför landstingskommunernas toiala beredskapsplanering och att detta begränsarmöjligheterna lill enhetlighet mellan kommuner och landstingskommuner iplanläggningshänseende. Vikten av en beredskapsplanläggning betonas avLandsUngsförbundet med tanke på sambandet mellan sjukvärdsberedskapen ochplanläggningen av landstingskommunernas verksamhel saml lednings- ochförvaltningsorganisation. Även flera andra remissinslan.ser uppehåller planläggningen av hälso- och sjukvården i krig. Överbefölhavaren anser allde speciella krav som ställs på hälso- och sjukvården i krig bör vara avgörandeför uppläggning och genomförande av en landstingskommunalberedskapsplanläggning. Det krävs en för hela rikel genomförd samordning föralt sjukvårdsresurser som står till buds skall kunna utnyttjas på bästa sättinom totalförsvaret. Även om styrande anvisningar för planläggningen av hälso-och sjukvården i krig meddelas av , torde enliglöverbefälhavaren en viss central samordning av den lolala kommunalaberedskapsplanläggningen behövas. Överbefälhavaren finner det lämpligt svarar för denna samordning. Engrundläggande förutsättning för planläggningen, främst belräffande sjukvården,är enhgt försvarets sjukvårdsstyrelse att man klart anger både skillnadernamellan förhållandena i fred och förhållandena i krig och de speciella krav somstalls på bl.a. ledning och samordning av totalförsvarets sjukvård i krig.Sjukvårdsstyrelsen och framhåller atl en enskildlandstingskommun inle kan genomföra sin krigssjukvårdsplanläggning eller ikrig driva sin verksamhet som en isolerad enhet och alt totalförsvaretssjukvård är av sådan betydelse alt en central samordning under statligthuvudansvar ter sig naturiig. De betonar ocksä atl landstingskommunernassamlade planläggningsverksamhet bör samordnas. , som skiljer pålandstingskommunernas ansvar för hälso- och sjukvärden och del ansvar somlandstingskommunerna har för övrig verksamhel, anser all siarka skäl lalar föratt hälso- och sjukvärden betraktas som en egen funktion inom totalförsvaret.Enligl finns det inte tillräckliga skäl att, innan resultatetav utredningen om sjukvården i krig föreligger, ge i uppdrag Prop.1976/77:74 7 atti samråd med pröva hur och i vad mån hälso- och sjukvårdenskall ingå som en del av den landstingskommunala beredskapsplanläggningen. Fråganbör i stället prövas av utredningen. är ändå beredd att isamråd med riksnämnden pröva i vad mån och hur hälso- och sjukvården redan nukan ingå som en del av den landslingskommunala beredskap-splanläggningen. Delförutsätts alt samtliga planläggningsanvisningar för hälso- och sjukvården ikrig skall meddelas av . Även civJlbefälhavaren i östracivilområdet och kommun anser atl resullalel av utredningen om möjliglbör avvaktas, innan det avgörs om hälso- och sjukvården skall ingå i denlandstingskommunala beredskapsplanläggningen. Samverkan på alla nivåer mellan totalförsvaretsolika komponenter är enligt läns landstingskommun nödvändig för altsjukvården i krig skall fungera tillfredsställande. Landstingskommunen betonaräven viklen av att kommunerna och landstingskommunerna samverkar när del gällert, ex. sjukvärdens och speciellt sjukhusens försörjning med vatten, elektricitetoch värme. Enligt är sjukvården ochövriga landstingskommunala verksamheler i sä hög grad beroende av varandra altde bör planläggas i ett sammanhang inom ramen för en enhelligplaneringsorganisalion. Genom en integrerad beredskapsplanläggning Hr manenligl förbundets mening framför allt bältre underiag för beslut iresursfrågor. Även frågan om samordning och samverkan mellan kommunerna ochlandstingskommunerna när del gäller t. ex. hemsjukvård bör enligl förbundeistuderas. Lånsstyrelserna i , ochVästmanlands län anser att det är självklart all hälso- och sjukvärden skallingå i den landstingskommunala beredskapsplanläggningen och att någonytteriigare prövning av denna fråga inte är nödvändig. Beträffande förslaget i promemorian att lagen omkommunal beredskap skall göras tillämplig också på landstingskommunerna anseröverbefälhavaren att lagen inte bör "ta över" den speciellakrigssjukvärdslagen och atl del av författningstexten klart bör framgå atl dengäller vid sidan av krigs-sjukvårdslagen. Även anser all del förall missuppfattning skall kunna undvikas bör anges i lagen om kommunalberedskap att formerna för hälso- och sjukvårdens beredskapsplanläggning m. m.f n. regleras genom krigssjukvårdslagsliftningen. 1 annat fall kommer enliglstyrelsen motstridiga regler atl finnas i fråga om t. ex. länsstyrelsernasbefogenheter, bestridande av kostnader och statsbidragsgivningen.Socialstyrelsen framhåller vidare atl frågan om lillämpningen av lagen omkommunal beredskap på den landslingskommunala hälso- och sjukvården bör prövasi samband med alt författningarna för hälso- och sjukvård i krig ses över.Styrelsen förordar dock en mera genomgripande översyn av den kommunalabered-skapslagstiftningen så all den kommer att passa bältre för landstingskom- Prop.1976/77:74 8 munerna.Även överstyrelsen för ekonomiskl försvar framhåller att en mera långtgåenderevision av de kommunala beredskapsförfaltningarna kan behövas. Enligt statensvallenfallsverk bör lagen om beredskap kompletteras så att den kommeratt gälla också planering för fredskriser. Sannolikheten för en fredskris tordevara större än sannolikheten för en krigs- och beredskapssitualion. Civilbefälhavaren i Bergslagens civilområdeifrågasätter om inle ansvarsförhållandena mellan landstingskommun och kommunutanför landstingskommun bör regleras när del gäller samordning avplanläggningen. Om lagen om beredskap skall omfatta bäde kommuner ochlandstingskommuner, måste den enligt läns landstingskommun utformassä all del klart framgår vilket samlat ansvar som innefattas i totalförsvaret.I lagen bör, anser landstingskommunen, anges de beredskaps-uppgifter som ärspeciella för landstingskommunen. Det bör också övervägas om intekrigssjukvårdslagen kan arbetas in i lagen om beredskap. 1.5Den fortsatta utvecklingen av den kommunala beredskapsplanläggningen 1.5.1Programplan för perioden /78-1981/82 har enligtregeringens anvisningar sänt in programplan för perioden /78-1981/82avseende beredskapsplanläggningen för kommunerna och landstingskommunerna.Planeringsramen angavs lill 4 milj, kr. för femårsperioden i prislägel febmari1976. anger alt den beräknas närmare 45 kommuneråterstå att planlägga. Ösiergöilands läns landstingskommun har, som framgår avdet föregående, genomfört en provplanläggning. anger följande målför verksamhelen . Den kommunala och den landstingskommunalanyplanläggningen slutförs under budgelärel 1978/79 resp. 1981/82 och hållsdärefter aktuell genom fortlöpande översyn. Gemensamma ledningsövningar förtotalförsvaret genomförs på nivå. Ledningsövningar anpassade förkrigsorganiserade landstingskommuner genomförs efter hand. Kurser förkommunalt och landstingskommunall anställda planläggningsledare anordnasärligen. Sammanfattningsvis anser riksnämnden alt det är avväsentlig betydelse för hela totalförsvaret - inte minsl för hälso- ochsjukvården - alt tillräckliga medel anvisas så alt både den kommunala och denlandstingskommunala beredskapsplanläggningen kan slutföras underprogramplaneperioden. För atl nå detla mål krävs enligt nämndensbedömningar ett särskilt till-läggsanslag på 1,5 milj. kr, uiöver de 4 milj.kr. som planeringsramen för femårsperioden omfattar. Prop.1976/77:74 9 Försvarsuiredningen framhöll i sitl försiabelänkande (SOU 1976:5) Säkerhetspolitik och totalförsvar att den kommunalaberedskapsplanläggningen borde fullföljas för alla kommuner samt atlplanläggningen därefter borde hållas aktuell genom fortlöpande översyn.Utredningen förordade även alt landstingskommunerna skulle inordnas i denkommunala beredskapsplanläggningen. Rörande sjukvården i krig anförde uiredningen altsädana ålgärder borde vidlas atl sjukvårdshuvudmännen kunde åläggas sin del avansvarel för ledning och drift av sjukvården även under krig liksom förförberedelser härför i fred. 1 della sammanhang anmälde uiredningen all ennärmare undersökning måsle göras av dels hur finansieringen av sjukvärdens beredskapsålgärderbör ske, dels vilka administrativa och författningsmässiga åtgärder som behövsmed anledning av den angivna inriktningen. Resultatet av en uiredning omansvars-, finansierings- och lagstiftningsfrågor m. m. avseende sjukvården ikrig torde enligt försvarsuiredningen i hög grad komma att påverkaberedskapsplanläggningen för såväl kommuner som landstingskommuner. framhålleri betänkandet (SOU1977:l)Totalförsvaret 1977-82, alt fortsatta utredningar om sjukvården i kriginte bör få fördröja alt landstingskommunerna inordnas i den kommunalaberedskapsplanläggningen. Beredskapsplanläggningen för landstingskommunernabör inledas och därvid utgä från nuvarande ansvarsförhållanden m. m.Planläggningen får sedan anpassas till de nya förhållandena. Försvarsuiredningen understryker betydelsen av atlden kommunala och landslingskommunala beredskapsplanläggningen genomförs motbakgmnd av en helhetssyn pä totalförsvaret och atl sålunda behovet av ingåendesamordning och samverkan med alla lotalförsvarsgrenar beaktas. För alt planläggningen skall ge avsedd effekl underberedskap och krig är del nödvändigl alt den ulbildning som behövs genomförs.Försvarsuiredningen betonar belydelsen av intregrerade ledningsövningar förkommuner och landstingskommuner. Sammanfattningsvis bör enligt försvarsutredningensmening den kom-mulana nyplanläggningen slutföras snarasi och denlandslingskommunala planläggningen inledas och slutföras underprogramplaneperioden. Vidare bör den ulbildning som behövs genomföras. Planeringsramenför femårsperioden bör anpassas till detla mål. Kommunernas uppgifler i totalförsvaret regleras ilagen (1964:63) om beredskap (ändrad senast 1971:1168), kommunalaberedskapskungö- Prop.1976/77:74 10 relsen(1964:722, ändrad senast 1971:379), civilförsvarslagen (1960:74, omtryckt1975:712, ändrad senast 1976:305), civilförsvarskungörelsen (1960:377, ändradsenast 1976:726) m. fl. Enligl lagen om beredskap ochkommunala beredskapskungörelsen åligger det kommunerna bl. a, all underberedskap och krig (civilförsvarsberedskap) verka till förmån för befolkningfrån annan kommun som uppehåller sig inom kommunen lill följd av krigsskada,utrymning eller andra ulomordenlliga förhållande som hänger samman med krigeller krigsfara. Kommunerna är ocksä skyldiga all bistå personer som behöverbistånd lill följd av sådana förhållanden som jag har nämnt. Delta gäller särskillbistånd i fråga om bostad, uppehälle, vård eller tillsyn. Kommun skall vidarebislå annan kommun dit utrymning har skett eller i vilken verksamhetsom är viktig för totalförsvaret har blivit särskilt betungande på grund avkrigsförhållandena. Redan i fredstid skall kommunerna vidta vissaförberedelser för all de uppgifter som åligger dem under civilförsvarsberedskapskall kunna fullgöras och om det behövs redovisa förberedelserna i en särskildplan. Planen skall prövas och fastställas av . Lagen om kommunalberedskap innehåller även beslämmelser som vilkel organ som skall svara förkommunens uppgifler enligl lagen, krigsorganisationen och kosinaderna förverksamhelen m. m. Statsbidrag utgår för bl. a. upprättande av beredskapsplanoch kostnader som uppkommer till följd av verksamhet för inkvarteradbefolkning från annan kommun. Landstingskommunernas viktigaste och klartdominerande uppgift är den allmänna hälso- och sjukvården, Dämlöver ombesörjerlandstingskommunerna viktiga uppgifter när del gäller omsorgen om psykisktutvecklingsstörda, barnhemsverksamhei, arbetsvärd, ulbildning m. m.Beträffande den allmänt civila hälsovården i krig eller andra utomordentligaförhållanden ges beslämmelser i krigssjukvårdslagen (1953:688, ändrad senasi1971:1112) och krigssjukvårdskungörelsen (1955:442, ändrad senasi 1973:413).Några beslämmelser om beredskapsplanläggningen av annan landstingskommunalverksamhel än hälso- och sjukvård har inte meddelats. Lagen (1942:87) medsärskilda bestämmelser angående stats- och kommunalmyndigheterna och derasverksamhet vid krig eller krigsfara m, m. (ändrad senast 1953:51)(administrativa fullmaktslagen) gäller för både kommuner och landstingskommuner. I belänkandet (Stencil K 1969:6) Landstingskommunernasberedskap föreslogs atl lagen om beredskap skulle göras lillämpligäven på landstingskommunerna. Sedan betänkandet hade remissbehandlats, uppdrogKungl. Maj:t genom beslut ål alt i samarbete med berörda fackmyndigheter och Landstingsförbundetlåta göra en provplanläggning av den landslingskommunala beredskapen inom enlandstingskommun. skulle också se över förslagen i betänkandetLandstingskommunernas beredskap och re- 1976/77:74 " dovisade förslag som provplanläggningen och översynen kunde föranleda. Sedanprovplanläggning hade ägt rum i läns landstingskommun, avgavriksnämnden promemorian Provplanläggning av denlandstingskommunala beredskapen 1974-76. I promemorian anför riksnämnden alldet är angelägel atl beredskapsplanläggningen av landstingskommunernafortsätter och alt hela den kommunala och landslingskommunala seklorn blirplanlagd efter så enhetliga regler som möjligt. Nämnden föreslår atl beslutfattas om beredskapsplanläggning av samtliga landstingskommuner och atl nämnden- i avvaktan på resultatet av en utredning om sjukvården i krig - får i uppdragatt i samråd med pröva hur och i vilken män hälso- ochsjukvården skall ingå som en del i denna planläggning. Nämnden föreslär vidareatt lagen om beredskap görs tillämplig även på landstingskommunerna.