prop · G003150 · 1976-12-31 00:00:00 — Stimulanser och åtstramningar på detoffentliga verksamhetsområdet kommer därmed att i särskilt stor utsträckningpåverka den inhemska utvecklingen, I tabell 8: 4 redovisas den offentligasektorns efterfrågan på reala resurser för konsumtion och investering, Iavsnitt 8,6 redovisas en beräkning av de effekter på ekonomin som bl. a. förändringarnai sektorns efterfrågan har. Denoffentliga sektorns konsumtion beräknas öka med 3 ">/o 1977. I dennaökning ligger framför allt en fortsatt kraftig expansion av syssel sättningen. Sålunda väntas kommunerna och staten tillsammans nyanstäl- II Riksdagen1976/77. Prop.1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan Tabell 8: 4 Den offentliga sektorns konsumtion ochinvesteringar 19751977 Milj. kr, 1976 Statlig konsumtion Statlig investering Totalt staten -4,5 konsumtion investering Totalt kommunerna 55 640 10 680 66 320 -0,5 Summa offentlig konsumtion Summa offentlig investering 83 600 13 850 3,0 -1,5 Källor: Ekonomidepartementet, ochstatistiska centralbyrån. Tabell8: 5 Den konsoliderade offentliga sektorns inkomster och utgifter 19751977Löpande priser Milj, kr. 2.1.1 Till hushåll m, m, 2.1.2 Till företag, inkl, livsmedels-och bostadssubventioner 2.1.3 Till internationell verksamhet 2.4 Korrigeringspost m, m, 4 överstatsbudgeten finansierad utlåning 25 729 25 434 66 136 48 400 122 930 38 390 28 680 82 240 58 360 138 320 47 840 32 280 98 640 68 950 140 720 47 840 32 390 98 940 69 140 25,5 22,5 49,0 13,0 2194 10 770 7170 7 780 4 789 5 770 5 490 5 490 19,0 -3,5 -3,5 Källa: Ekonomidepartementet. Reviderad nationalbudget 1977 163 la ca 50 000 personer . Investeringarna beräknasöka med 8 »/o 1977 att jämföra med en mindre nedgång 1976. Bakom den kraftigainvesteringsökningen återfinns särskilt den kommunala utbyggnaden av dag-och fritidshem som har fått en mycket stor omfattning. I investeringssiffrornaingår i enlighet med nationalräkenskapernas avgränsningar av den offentligasektorn inte investeringar i statliga affärsverk och aktiebolag och kommunalabolag. Tar man med även dessa investeringar blir investeringsökningen jämnare,2 "/o 1976 och 4 »/o 1977. Den offentliga sektorns samlade realaefterfrågan beräknas därmed öka i en relativt jämn takt med ca 3 "/oärligen , För att få en samlad bild av den offentliga sektornsinverkan på ekonomin måste man även ta hänsyn till skatter, transfereringar m.m. I tabell 8: 5 redovisas inkomsterna och utgifterna i den konsolideradeoffentliga sektorn. Konsolideringen innebär att alla transaktioner mellan detre sektorerna har eliminerats. Tabellen visar alltså bara transaktionermellan den offentliga sektorn som helhet och resten av ekonomin. Överskottet i det finansiella sparandet ökade 1976 medöver . Både staten och socialförsäkringssektorn bidrog till dennaförbättring av det finansiella sparandet. 1977 beräknas däremot sektornsfinansiella sparande minska med . Det är främst staten som ökarsitt underskott bl. a. som en följd av kraftiga utbetalningar av kommunalskattoch statsbidrag till kommunerna. Kommunerna beräknas därmed förbättra sinfinansiella ställning. Vid en bedömning av den offentliga sektornsupplåningsbehov bör även statens utlåning beaktas. Upplåningsbehovet påverkaspå samma sätt av en utlåningsökning, t, ex. i form av bostadslån ochstudiestöd, som av en försämring av det finansiella sparandet. Den utlåning somfinansieras över statsbudgeten beräknas uppgå till 5 å , både1976 och 1977, 8.6 Beräkning av finanspolitiska effekter har en enkel modell använts inationalbudgetarbetet för att belysa de samlade finanspolitiska effekternainte bara av statsbudgetens förändringar, utan även av förändringar ikommunernas och socialförsäkringssektorns inkomster och utgifter. Fr, o, m.nationalbudgeten 1974 beräknas de finanspolitiska effekterna med hjälp av en iförhållande till tidigare är något modifierad modell.' De sektoravgränsningar som har valts förmodellberäkningarna skiljer sig något från redovisningen i tidigare avsnitt idetta kapitel. Investeringar i statliga affärsverk samt i statliga ochkommunala bolag och stiftelser ' Modellen är statisk och liknar i sina huvuddrag den somredovisats av i Fiscal Policy in Seven Countries 19551965 (). 1976/77:150 Bilagal Reviderad finansplan 164 betraktasi detta sammanhang som ingående i den offentliga sektorns utgifter. Analysentar sin utgångspunkt i de reala förändringarna från föregående år ikonsumtion, investeringar, transfereringar, skatter samt övriga inkomster.Beräkningarna visar dessa förändringars effekter på bruttonationalprodukten. Ikalkylerna tas endast hänsyn till de effekter som kommer till uttryck underprognosåret. Kvarstående effekter av förändringar i den offentliga sektornsverksamhet under föregående år beaktas inte heller. Denoffentliga sektorns direkta efterfrågan i form av konsumtion och investeringbetraktas i modellen som en direkt effekt på bruttonationalprodukten. Medindirekta effekter avses de effekter som förändringarna i de olika delposternai den offentliga sektorns inkomster och utgifter ger upphov till via hushållensoch företagens efterfrågan. Exempelvis betraktas den stimulerande effekt somökade transfereringar till hushållen har på bruttonationalprodukten som enindirekt effekt. Likaså betraktas den åtstramande effekt som ökade skatter harsom en indirekt effekt. Statensinkomster och utgifter påverkas ibland med en tidsmässig eftersläpning iförhällande till de ekonomisk-politiska åtgärdernas verkliga produktionsmässigaeffekt. Det gäller exempelvis investeringsavdraget för maskininvesteringar 1976och 1977, Det stimulerar produktionen 1976 och 1977 men minskar statensinkomster först senare, dvs. 1977, 1978 och 1979. Med den teknik som tidigarehar använts vid effektberäkningarna skulle den stimulerande effekten haredovisats när statsinkomsterna minskar. De statliga stimulerande åtgärdernasom är av denna karaktär är särskilt stora 1976 och 1977. Därför har fr. o, m.den preliminära nationalbudgeten 1977 ett försök gjorts att på särskilt sättgrovt uppskatta effekten av vissa ekonomisk-politiska åtgärder och fördeladenna i tiden så att den redovisas för den period när produktionen påverkas.Det gäller lagerstöd, investeringsstimulanser och vissa näringspolitiskainsatser. Förändringari olika delposter av de offentliga inkomsterna och utgifterna ger skildaeffekter på samhällsekonomin. Genom att göra antaganden om bl. a, demarginella konsumtions- och importbenägenheterna tas i modellen hänsyn tilldetta förhållande. Till grund för effektberäkningarna ligger såledesbedömningar av dels importbenägenheterna för privat konsumtion samt föroffentlig konsumtion och investering, dels hushållens konsumtionsbenägenhetför olika slags inkomster. Det aktuella konjunkturläget liksom ävenefterfrågeökningarnas sammansättning påverkar de marginellaimportbenägenheternas storlek. För de nu aktuella åren, 1976 och 1977, har detbedömts rimligt att räkna med en marginell importbenägenhet för privatkonsumtion på 0,35. Importbenägenheterna för offentlig konsumtion ochinvestering har uppskattats till lägre tal än för privat konsumtion. Hushållensmarginella konsumtionsbenägenhet har för båda åren förutsatts vara 0,7, Det håremellertid ansetts befogat att Reviderad nationalbudget 1977 165 Tabell 8 :6 Finanspolitiska effekter 19741977 Procent av bruttonationalprodukten i fasta priser Staten: direkt efterfrågan indirekt efterfrågan direkt efterfrågan indirekt efterfrågan 0,5 -0,1 -1,2 0,7 -0,9 -0,4 -0,2 Socialförsäkringssektorn inkl. Allmänna pensionsfonden -0,2 Källa: Ekonomidepartementet. räkna med en lägre marginell konsumtionsbenägenhet (0,6)för inkomster som härrör från tillfälliga transfereringar och en något högre(0,8) för inkomster från permanenta transfereringar. De marginellakonsumtions-benägenheter hos hushällen som ingår i modellen avser, som tidigareframhållits, endast att avspegla den konsumtionsökning som inträffar underprognosåret. Med de antaganden om import- och konsumtionsbenägenhetersom redovisas ovan erhålls ur modellen värden på ett antal multiplikatorer. Medtillämpning av dessa multiplikatorer kan den totala effekten på bruttonationalproduktenav förändringar i den offentliga sektorns verksamhet räknas fram. För några avde viktigaste variablerna redovisas multiplika-torerna nedan. Offentliga löner i'j Övrig offentlig konsumtion 1,4 Permanenta transfereringar till hushåll 09 Tillfälliga transfereringar till hushåll 0,7 Direkta skatter _0,8 Indirekta skatter _o[9 De beräkningar som redovisas har hämtatsfrån de reviderade nationalbudgeterna 1975 resp. 1976, Den offentliga sektorn hade en klart expansiv effekt påsamhällsekonomin . Det motverkade de kontraktiva tendensersom den internationella konjunktursvackan hade på den svenska ekonomin ochbidrog därmed till att upprätthålla produktion och sysselsättning. 12 1976/77. 1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 166 Denoffentliga sektorns direkta efterfrågan i form av offentlig konsumtion ochoffentliga investeringar fortsätter 1976 och 1977 att verka stimulerande. Dendirekta efterfrågan har beräknats bidra till bruttonationalproduktens ökningmed närmare 1 »/o båda åren, se tabell 8: 6. Därtill kommer en expansivindirekt effekt av denna efterfrågeökning. Stödettill lageruppbyggnad och investeringsstimulanser i form av investeringsavdrag,-bidrag och -fondfrisläpp har haft en mycket stor positiv effekt 1976.Lageruppbyggnaden uppgick till . och är i väsentligutsträckning ett resultat av lagerstödet. Effekten av lagerstöd ochinvesteringsstimulanser 1976 har grovt uppskattats till avbruttonationalprodukten. kompletteras dessa stödåtgärder med mycketstora näringspolitiska satsningar inom bl. a. varven, järn- och stålverken ochtextilindustrin. De nämnda ekonomisk-politiska åtgärderna har grovt uppskattatsfå en stimulerande effekt på av bruttonationalprodukten , Dessa tvåuppskattningar av effekterna av vissa åtgärder 1976 och 1977 ingår i de itabell 8: 6 redovisade indirekta effekterna resp. år. Ytterligaretvå faktorer som har betydelse för de indirekta effekternas storlek 1976 och1977 skall nämnas. Den första är den tillfälliga kraftiga ökningen avfyllnadsinbetalningar av skatt och arbetsgivaravgifter våren 1976 och de därav orsakade minskadebetalningarna av kvarskatt 1977. Denna faktor torde ensam svara för enminskning av statens expansiva effekt 1976 med och en ökning av denexpansiva effekten 1977 med ungefär samma tal. Denandra faktorn är den kraftiga ökningen av utbetalningen av kommunalskatt ochstatsbidrag till kommunerna 1977, Den resulterar i en kraftigt expansiv effektför staten och en motverkande kontraktiv effekt för kommunerna. Sammantagetberäknas den offentliga sektorn 1976 ha bidragit till bruttonationalproduktensökning med , skulle den fortsätta att utöva en expansivinverkan på ekonomin och bidra med till den samlade produktionsökningen,I den preliminära nationalbudgeten beräknades staten vara mer expansiv 1977och kommunerna mer kontraktiva än vad som kan beräknas. Totaleffekten förden offentliga sektorn är emellertid ungefär densamma nu som då. 9 Kreditmarknaden 9.1 Inledning Penningpolitikens inriktning styrdes främst avomtanke om valutaställning gentemot utlandet. Under första kvartaletverkade utsikterna lovande. Inströmningen av valutor fortsatte tackvare utvecklingen av kapitalbalansen och restposten i betalningsbalansen. Denförhållandevis låga nivån pä penningmarknadsräntorna i utlandet samt enförutsedd minskning av bytesbalansunderskottet för hela 1976 jämfört med 1975gav anledning för att bibehålla det lättakreditmarknadsläge som hade skapats genom avskaffandet av utlåningstaket föraffärsbankerna och sänkningen av diskontot . blev det emellertid allt klarare att denvid förutsedda förbättringen av bytesbalansen inte skulleinfrias. Den internationella konjunkturuppgången visade en oväntad avsaktningsamtidigt som importen av varor och tjänster växte snabbare än förutsett.Under första halvåret var bytesbalansunderskottet något större än undermotsvarande del av 1975. hade valutainflödet börjat plana ut (diagram9:1). Diagram 9:1 Valutareserven 19721977 Stockuppgifter vid slutet av De orosmoment på den internationella valutamarknaden somkännetecknade 1976 komplicerade bilden ytterligare. Från och med de händelsersom föranledde utträde ur det västeuropeiska valutasamarbetet den14 blev det nödvändigt för deltagarländerna att interveneramed stödoperationer för att hålla kursutveck- 1976/77:150 Bilagal Reviderad finansplan 168 hngeninom de föreskrivna marginalerna. Den svenska kronan drabbades på allvar avvalutaoron först under sista delen av juli. Svenska kronan föll då till interventionslägetmot D-marken och för att hålla kronan inom de överenskomna gränsernaintervenerade med stora belopp fram . Den 17oktober fattades så ett beslut mellan de i valutasamarbetet deltagande ländernaatt justera de inbördes riktkurserna. Denaktuella anledningen till trycket på den svenska kronan var spekulation om enförestående uppskrivning av D-markens värde gentemot de övriga ormvalutorna.För del ledde spekulationerna till förskjutningar i handelsbetalningarnamed återverkningar pä valutareserven. Den offentligabetalningsbalansstatistiken belyser tyvärr inte handelskrediterna med undantagför varvens exportkrediter och krediter för import av fartyg och flygplan.Detta innebär att till de mätfel som ger upphov till restposten ibetalningsbalansen hör återstoden av handelskrediterna. Under antagandet om attövriga restpostkomponenter var ungefär oförändrade i fråga kande spekulativa valutarörelserna grovt skattas utifrån restpostens utvecklingunder loppet av 1976. 2 057 -38 Somframgår av tablån minskade restposten successivt under andra och tredjekvartalen 1976 för att återigen öka . Den ökning iräntenivån och den minskade tillgången på krediter som följde på riksbankensbeslut om nya åtgärder tycks sålunda ha varit tillräckligaincitament för en betydande hemtagning av exportlikvider sedan valutakursernajusterats. var diskontot i , attjämföra i , Mot bakgrunden av de påfrestningar på bytesbalansensom politiken för full sysselsättning medfört har det för del varitviktigt att söka öka valutainflödet genom att stimulera den långfristiga upplåningeni utlandet. har,genom begränsningar av kredittillgången i Sverigesökt få svenska låntagare att tillfredsställa en del av sinakapitalfinansieringsbehov utomlands. Införandet av utlåningstaket påaffärsbankernas s. k. övriga utlåning, som gällde från och med den 21 oktober1976 till och med , var bl. a. avsett att söka få företagen ochaffärsbankerna att ta upp lån utomlands. I det syftet gav ocksåbankerna tillstånd att inom vissa ramar ta upp egna lån i utlandet förvidareutlåning till främst mindre och Lånevillkoren på euromarknaden blev successivt bättreunder loppet av 1976 och var fortfarande relativt gynnsamma i Dessa omständigheter förklarar till stor del ökningen avtillståndsansökningar till fjärde kvartalet 1976 och de förstamånaderna . Intresset hade varit matt under andra och tredjekvartalen 1976 jämfört med , Anledningar till detta kan havarit att tillgängen på inhemska medel var god samt att den svaga ekonomiskautvecklingen både i och i utlandet föranledde en del företag attskjuta på sina investeringsplaner. För1976 som helhet sjönk valutareserven med . Den långfristigabruttoupplåningen i utlandet uppgick till , mot 10,5 miljarderkr. Trots den relativt omfattande långfristiga upplåningen beräknaskapitalbalansen 1976 som helhet ha gett ett inflöde på endast 2,5 miljarder,jämfört med 7,4 miljarder (jfr kapitel 3). Emellertid kom ett inflödepå ca , som inte säkert kan hänföras till specifika poster påbytes- eller kapitalbalansen och som därmed registreras i den s. k.restposten att tillsammans med neddragningen av valutareserven finansieraåterstoden av underskottet på bytesbalansen. Föratt bidra till att förstärka betalningsläget 1977 har svenska staten hittillslånat inemot , utomlands. Fr. o. m, kommer dessa lånatt tas i anspråk i den takt som bestäms avriksbanken. Som ett led i en allmän åtstramningspolitik som syftar till attförbättra balansen i utrikestransaktionerna Diagram9: 2 Affärsbankemas utestående krediter till andra ändamål än bostadsbyggande19711977 1971 1972 1973 19711 1975 1976, 1977 Prop,1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan no nedjusterades den svenska kronans riktkurs gentemot deövriga valutorna inom valutaormen' med verkan . Dettaberäknas ha inneburit en devalvering med mot ett vägt genomsnitt avvalutorna för viktigaste handelspartners. Som framgår av diagram 9: 2 kom förändringstakten iaffärsbankernas övriga utlåning ner till den nivå som föreskrevs av riksbankenför perioden . För att åstadkomma dennanedgång tvingades affärsbankerna efter kredittakets införande att begränsanyutlåningen till ett belopp som motsvarade amorteringar av utestående lån. (aprilseptember 1977) efter upphävandet av utlåningstakethar uppmanat affärsbankerna att begränsa utlåningen till , medundantag för bostadsbyggnadskrediter och lån som refinansieras i utlandet. Tillväxten av allmänhetens banktillgodohavanden dämpadesavsevärt 1976. Av en ökning på . för helåret tillkom nästan 5,7miljarder kr. under årets första hälft. Helårssiffrorna visar att affärsbankernadrabbades betydligt mer än sparbankerna och föreningsbankerna av den mattatillväxten av inlåningen (jfr. tabell 9: 1). Tillväxten av inlåningen isamtliga banker var dock allmänt mycket svag . Tabell 9: 2 visar hur förändringen i bankinlåningenfördelade sig mellan sektorerna i sin helhet. Ökningen i den totalainlåningen hänför sig uteslutande till hushållens insättningar medan bådekommuner och företag drog ner sina banktillgodohavanden. För kommunernamedverkade detta nettouttag av bankmedel till att finansiera ett förhållandevisstort inkomstunderskott, 1 gentemot D-marken, holländska floriner samt belgiskaoch luxemburgska francen resp. gentemot danska kronan och norska kronan. Tabell 9:1 Förändring i penningmängden 19741976 Föreningsbanker Allmänhetens innehav av sedlar och mynt 11879 6 882 3 500 1497 1939 16 448 9 940 4 902 6 887 1295 4 142 1450 2 035 ' Inkl. nettot av postgirot och postverkets inlåning iPK-Banken. Reviderad nationalbudget 1977 171 Företagens likviditetsutveckling under loppet av 1976påverkades av ett flertal faktorer. aprilmaj 1976 gjordeföretagen fyllnadsinbetalningar av arbetsgivaravgifter på ett belopp av ca 2,7miljarder kr. Det höga beloppet förklaras i huvudsak av att en ny särskildavgift införts på kvarstående arbetsgivaravgifter. Vidare var utvecklingen avföretagens inlåning under loppet av 1976 mycket ojämn till följd av detidsmässiga förskjutningarna i handelskrediterna gentemot utlandet. Av skälsom påvisades i kapitlets inledning föreföll emellertid störningarna iutrikesbetalningsmönstret sett över 1976 som helhet ha fått tämligen begränsadinverkan på företagens inlåning. Tillväxten av företagens bankinsättningar varemellertid trög . Anledningen till detta torde medstor sannolikhet främst ha varit den internationella konjunkturens långsammaåterhämtning och den kraftiga försämringen av rörelseresultaten somkännetecknade 1976, En ytterligare bidragande orsak var den åtstramning somföljde på införandet av kredittaket på affärsbankemas övriga utlåning. Tabell 9: 2 Förändringar i den sektorvisa inlåningen' 1976 Hus- Kom- Före- Övriga Summa håll muner tag Affärsbanker 3 860 -437 -1414 -714 1295'' Spar- och föreningsbanker 5 237 -480 566 269 5 592 Summa 9 097 -917 -848 -445 6 887 ' undersökning av den sektorvisafördelningen av inlåningsstocken hos bankerna har använts för att göra ensektorvis fördelning av inlåningen enligt stockunderlaget till tabell 9: 1.Skillnaden mellan de två olika definitionerna är obetydlig. Inkl. nettot av postgirot och postverkets inlåning iPK-Banken. Källor: och . Hushållens bankinsättningar uppgick till drygt 9 miljarderkr. Det finns emellertid tydliga tecken på att tillväxtenav hushållens insättningar avtog . Detta kan delvis havarit en följd av att de kreditrestriktioner som infördes gjordedet praktiskt taget omöjligt för hushållen att låna hos affärsbankerna. Ettalternativ till upplåning för många hushåll kan ha varit att dra ner påtidigare besparingar. Minst lika viktigt var emellertid att tillväxten avhushållens reala disponibla inkomster var låg, om man jämför med tillväxten1974 och 1975, som hushållen vidmakthöll en relativt högkonsumtionstillväxttakt. Hushällen gjorde också betydande köp av spar- ochpremieobligationer (jfr tabell 9: 6). Till följd av den låga tillväxten av bankinsättningar varaffärsbankemas kassamässiga läge ansträngt under större delen av 1976. Prop.1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan Tabell9: 3 Förändring i bankernas likvida tillgångar 1974- Milj. kr.,nettobelopp Avgår: statens upplåning utanför utelöpande sedlar och mynt medel på investerings- och ar- Summa påverkande faktorer [= (1)-t-(3)] Korta nettofordringar på riksgälds- Korta nettofordringar pä utländska Summa (1) Korta nettofordringar på sparbanker Korta nettofordringar på övriga kredit- Summa (2) Summa (l)-l-(2) Sparbankernas och föreningsbankernas likvida tillgångar Korta nettofordringar på 63 Korta nettofordringar på riksgälds kontoret 212 Summa (3) 448 Korta nettofordringar på affärsbanker 147 Korta nettofordringar på övriga kredit institut -99 Summa (4) -246 Summa (3)-I-(4) 202 Anm. Valutareservens förändring redovisas i tabellen eftervidtagna upp- och nedskrivningar. För att få en rättvisande bild avvalutaflödets effekt på bankernas likviditet måste uppskrivningarna dras ifrånoch nedskrivningarna läggas till. De har i tabellen lagts in i raden"övriga riksbankstransaktioner". att kunna öka sin utlåning utöver det belopp sommöjliggjordes av inlåningen lånade affärsbankerna betydande belopp frånriksbanken . Detta visas av nedanstående tablå. Den visaraffärsbankernas nettoställning i genomsnitt per kvartal gentemot riksbankenberäknad som skillnaden mellan affärsbankernas tillgodohavanden på checkräkningi och deras upplåning från . 1975 -2 326 1976 -1 169 -3 071 -4 756 -2031 -4 518 -846 -4 721 Frånoch med ungefär mitten av 1975 har utformningen av statsskuldpolitiken varitsådan att en betydande stock av kortfristiga lån, placerade främst hosbankerna, har ersatts av en långfristig upplåning utanför bankerna. Föraffärsbankerna tog detta sig uttryck i en minskning av korta nettofordringarpå (jämför tabell 9: 3). Vid slutet av 1976 hadeaffärsbankernas innehav av skattkammarväxlar praktiskt taget avvecklats. Närde likvida tillgångarna inte ökar lika snabbt som inlåningen minskaraffärsbankernas faktiska likviditetskvoter. Den avsevärda nedgången iaffärsbankernas likvida tillgångar och den svaga inlåningsutvecklingen under1976 ledde till en kontinuerlig nedgång i affärsbankernas likviditetskvoter.Som följd av denna nedgång var det svårt föraffärsbankerna att uppfylla likvi-dhetskraven även vid en utlåningstakt somhöll sig under utlåningstaket. sänktes likviditetskraven med1,för affärsbanksystemet i sin helhet. Efter att ha ökatnågot fram sjönk den faktiska kvoten än en gäng . För att en kreditgivning av den omfattning som rekommenderats avriksbanken för t. o. m. skulle bli möjligsänktes likviditetskraven fr. o. m. med ytterligare 2procentenheter. Detta nödvändiggjordes av en fortsatt svag inlåningsutvecklingunder 1977. Dentotala inhemska utlåningen på den organiserade kreditmarknaden uppgick till42,. , att jämföra med . (jfr tabell 9: 4). Densvaga inlåningsrillväxten hos affärsbankerna medverkade till en mindrelångivning 1976 jämfört med . Denna belöpte sig totalt till 8,2 miljarderkr., jämfört med . Affärsbankernas utlåning till andralåntagare än staten uppgick till . 1976, dvs. 2 miljarder kr.mer än . För att åstadkomma detta ökade tillskott tvingadesaffärsbankerna att öka sin upplåning hos samt minska sitt innehav avskattkammarväxlar och statsobligationer. I samband med den starkainlåningsökningen 1975 hade affärsbankerna placerat , iskattkammarväxlar. Dessa praktiskt taget avvecklades , Sammanlagtminskade 13 1976/77.