prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — I viss utsträckning har statsbidraget i dessa kommuner fåttkaraktär av finansieringskälla för arbeten som med tanke på kommunernasekonomiska läge knappast skulle ha kommit till utförande utan detta stöd.Detta hindrar givetvis inte att det har varit fråga om mycket angelägnainsatser, inte minst från regionalpolitisk synpunkt. AMS föreslår mot denna bakgrund altförfattningstexten ändras så att den bättre svarar mot den tillämpning avberedskapsarbeten som f. n. sker med statsmakternas godkännande. Under /76 har industribeställningar(s. k. rådrums-beställningar) lagts ut till ett värde av 190 milj. kr.Sysselsättningseffekten av dessa beräknas uppgå till 147 000sysselsättningsdagar varav ca 100 000 faller på /77. Förtidigareläggning av kommunala industribeställningar har dessutom beviljatsbidrag om 20 milj. kr. motsvarande ett totalt inköpsvärde om 100 milj. kr. Styrelsen räknar med atl behov även ifortsättningen kan uppslå att punktvis lägga ut beställningar för att delsöverbrygga tillfälliga störningar i sysselsättningen, dels ge rådmm för attskaffa nya anställningar eller anordna utbildning. Medelsbehovet för budgetåret1977/78 beräknas till oförändrat 10 milj. kr. molsvarande ca 12 000sysselsättningsdagar. 1976/77:100 Bilaga 15 lOO Under /76 meddelade AMS beslul omkommunala arbeten motsvarande en total projekteringskostnad av 71,4 milj. kr.Byggnads- och anläggningskostnaden beräknas uppgå till ca 1 210 milj. kr.Utförandet av de projekterade objekten beräknas medföra ettsysselsält-ningstillskott av 1 . För att höjaberedskapen beslöt styrelsen öka projekleringsbidragel till75 % av godkända kostnader till kommuner inom stödområdet och för övrigakommuner. Därutöver har regeringen uppdragit åt AMS att tillkommuner som intill utgången av /76 påbörjade projektering avlokaler för barnomsorgen utge projekteringsbidrag med högst av degodkända kostnaderna för objekt inom allmänna stödområdet och högsl förobjekt inom övriga kommuner. På skogs- och nalurvårdsområdet har inventering m.m. av sysselsättningsobjekt saml projektering av skogsvägar utförtsmolsvarande en beredskap av ca . Under delprogrammet Detalj planeringsbidrag haranvisats 25 milj. kr. Den häremot svarande projekteringsvolymen beräknas tillca 1,8 milj. sysselsättningsdagar. Med tanke på behovet av fortsatt godberedskap och de bestämmelser om bidrag lill projektering av bostadshus som gällerunder /77 bör anslaget ökas betydligt. Under /78 beräknas kommunala arbetenprojekteras med stöd av detaljplaneringsbidrag som genomförda skulle motsvara . Stallig projektering av skogsvägar ochskogsvårdsarbeten samt inventering av naturvårdsobjekt beräknas kunna medföra800 . Medelsbehovet beräknas vid en normalbidragsgivning till 40 milj. kr. Enligt nu gällande bestämmelser får ytterligarestatsbidrag inte ulgå vid detaljplanering av vissa kommunala anläggnings- ochhusbyggnadsarbeten om bidrag lidigare har lämnats till grundläggandeprojektering. Kontrollen med anledning av denna bestämmelse föranleder enligtAMS en betydande administrativ belastning. Då uppdelning av projekteringen påetapper i och för sig kan vara värdefull föreslår styrelsen alt bidrag får utgåtill såväl grundläggande projektering som detaljprojektering när det är frågaom ett och samma objekt även om de två faserna delas upp i tiden. I särskild skrivelse lill regeringen har AMSöverlämnat en hemställan från vissa fackliga organisationer om all avtalsenligalöne- och anställningsvillkor skall tillämpas vid företag som erhåller projekteringsuppdragtill följd av detaljplaneringsbidrag. 1976/77:100 Bilaga 15 loi Till AMS har inkommit 2 220 ansökningar om att fåta i anspråk medel ur investeringsfonder för konjunkturutjämning förbyggnads-, mark-och maskininvesteringar. Under /76 har 1 790beslut fattats för investeringar om sammanlagt 2 592 milj. kr. Av dessa har 48prövats och tillstyrkts av lokaliseringspolitiska skäl. Fonderna har äventagits i anspråk för överföring fill lagerinvesteringskonto. 119 företag harunder budgetåret medgivits överföringar till ett sammanlagt belopp av 603 milj.kr. AMS har efter framställning från företag somerhållit preliminära beslut av regeringen meddelat slutliga beslut i vad avser1975 års laxering. Antalet ansökningar att få ta i anspråk medel somavsatts till arbetsmiljöfond har uppgått till 4 740. Under budgetåret harlämnats 4 160 beslut med en beräknad investeringkostnad av 1 120 milj. kr. samtett beräknat ianspråklagande med 1 009 milj. kr. Beräknadeinvesteringskostnader för företag som /76 beviljats medel urinvesteringsfonderna, fördelade på branscher och regioner (milj. ;t belopp) Textil, beklädnad. Massa, papper, grafisk Kemisk, gummivaror. Järn, stål och metall- (Summa industri) (1 785) 1976/77:100 Bilaga 15 102 Regeringen har beslutat atl investeringsfondernafår tas i anspråk för maskininvesteringar och överföring tilllagerinvesteringskonto t. o. m. utgången av samt för byggnads- ochmarkanläggningar t. o. m. . Inom stödområdet och Borås- ochEskilstunaregionerna är användningen av investeringsfonder dock ej tidsbegränsad.AMS äger även under /77 meddela beslut rörandearbetsmiljöfonder och särskilda investeringsfonder. Näringslivets intresse för investeringsfonderna somkonjunkturstimulerande medel är betydande. Detta framgår bl. a. av att antaletföretag med fonder enligt den årliga registreringen av investeringsfonder fortgåendeökar. Med hänsyn till den betydelse ett frisläppande av fonderna har för att iett försämrat arbetsmarknadsläge stimulera sysselsättningen, inte minst inombyggnadsverksamheten, utgår AMS från att systemet med investeringsfonder skallbehållas med i slort sett nuvarande utformning. För delprogrammet uppstår inga andra kostnader änadministrationskostnader, vilka ingår i förvaltningskostnaderna. Avskrivning av fordringar. För /76har styrelsen bemyndigats att under vissa förutsättningar avskriva inomarbetsmarknadsverket uppkommande fordringar till ett belopp ej överstigande . I enlighet med bemyndigandet har under budgetåret1975/76 beslut fattats om avskrivningar av fordringar till ett sammanlagtbelopp av . Avskrivningarna avser till större delen fordringar påflyktingar, zigenare samt personer som har erhållit lån till egen rörelse. Det totala medelsbehovet under /78för programmet Sysselsättningsskapande åtgärder utom delprogrammet Stöd tilllageruppbyggnad, beräknas till 1 ( + . Betänkandet behandlar främst frågor rörande byggnadstillståndför s. k. oprioriterade arbeten enhgt lagen (1971: 1204) om byggnadstillståndm. m., detaljplaneringsbidrag för projektering av arbeten avsedda att ingå i enreserv av sysselsättningsobjekt saml beredskapsarbeten inom byggnads- och anläggningssektorn. Efter remiss har yttranden över betänkandet avgettsav statens vägverk, statskontoret, (), ,, AMS (efter hörande av länsarbetsnämnderna), domänverket,samtliga länsstyrelser (efter hörande av elt antal kommuner), expertgruppenför regional utredningsverksamhet (ERU), expertgruppen för utredningsverksamheti arbetsmarknadsfrågor (EFA), . ,, Hantverks- och (),(), (),Centralorga- 1976/77:100 Bilaga 15 103 nisationenSACO/SR (/SR), i (LO), (). LO har överlämnat ett yttrande avByggnadsarbetareförbundet och SAF ett yttrande av . Lagen (1971: 1204) om byggnadstillstånd m.m. syftartill att bereda utrymme på byggarbetsmarknaden för investeringar, framför allti bostäder och industrilokaler, som från allmän synpunkt har större inlresseän s. k. oprioriterade arbeten. Handläggningssystemel är utformat så atlbestämmelserna kan användas för en konjunkturstyrning på byggarbetsmarknaden.Samtidigt skall handläggningen möjliggöra en säsongpåverkan så altoprioriterade arbeten får sin tyngdpunkt under delar av årel med en i övrigtlåg byggnadsaktivitet. Genom utformningen av villkoren för tillstånden skalldet vidare vara möjligt att stimulera en sysselsättning som även innefattarden äldre arbetskraften. Vid handläggningen av tillståndsärendena skallenskilda projekt kunna vägas mol varandra både från sysselsättningssynpunktoch med hänsyn till behovet att få arbetena färdigställda vid bestämdatidpunkter. Tillståndsprövningen utgör principiellt en betydande restriktionför byggherrarna och byggnadsföretagen. Det är bl. a. av det skälet angelägetatt handläggningen av ärendena kan ske snabbt och att avgöranden träffas påett tidigt stadium innan förberedelserna för planerade investeringar hunnitalltför långt. Tillstånd för s. k. oprioriterade byggnads- ochanläggningsarbeten beviljas f. n. av regeringen om investeringskostnadernauppgår till minst 6 milj. kr. i övriga fall av AMS. Styrelsen har delegeratbeslutanderätten för alla arbeten under 6 milj. kr. i investeringskostnad tilllänsarbetsnämnderna. Nämnderna skall i alla ärenden även de som avgörs avregeringen ange de villkor som skall gälla för tillståndet t. ex. hur stor andeläldre arbetskraft som skall rekryteras och när arbetena får sättas igång. Utredningen konstaterar att nuvarande fördelning avbefogenheter relativt väl tillgodoser kravet på snabbhet i handläggningen. Iflertalet län förekommer endast ett fåtal ärenden per budgetår som fordrar regeringensprövning. utgör dock elt undantag. Under /75förekom där ett 20-lal ärenden med investeringskostnader över 6 milj. kr.Övriga storstadslän hade betydligt färre ärenden. Det nu tillämpade systemet uppfyller därmed ocksåpå ett tillfredsställande sätt kravet på flexibilitet i handläggningen.Anpassningen till ändrade bedömningar av de lokala och regionalafömtsättningama sker således i flertalet ärenden i smidiga former. Nära ochfortlöpande kontakter kan upprätthållas mellan de tillståndsskyldiga ochhandläggnings-organen. Frånvaron av kontinuerlig överblick i ett system med högde- 1976/77:100 Bilaga 15 i04 centraliseradhandläggning förefaller enligt hittillsvarande erfarenheter inte ha varit någothinder för en rationell prövning. Ser man enbart till antalet ärenden skulle enväsentlig höjning eller avveckling av beloppsgränsen 6 milj. kr. för deregionala befogenheterna inte få särskill omfattande konsekvenser. En utökaddecentralisering av beslutanderätten är från den utgångspunkten ingen nödvändigålgärd. Enligt uiredningen föreligger å andra sidan inte heller några hinderför en regional prövning. Uiredningen har gjort en avvägning mellan olika kravoch fömtsättningar och kan inte se några avgörande hinder frånarbetsmarknadspolitiska eller i vidare mening stabiliseringspolitiska synpunkteratl helt avveckla den nuvarande beloppsgränsen för de regionalabeslutsbefogenheterna. Utredningen föreslår därför, att samtliga ärendenom byggnadstillstånd normalt bör avgöras av länsarbetsnämnderna.Inskränkningar i de regionala befogenheterna skall däremot kunna ske t. ex.genom att beslutanderätt för bestämda typer av ärenden tillfälligt överförstill centrala organ eller genom att beslut på regional nivå skall kräva samrådoch godkännande av det centrala organet. Det senare gäller tills vidare t. ex.investeringar i sjukhus och ålderdomshem som får påbörjas först efter att enprioritering gjorts av i samråd med socialdepartementetssjukvårdsdelegation och AMS. Byggnadsregleringen är, som tidigare nämnts, ettarbetsmarknadspolitiskt instriiment för i första hand konjunktur- ochsäsongmässig styrning av byggnadsverksamheten. bör med denutgångspunkten ansvara för handläggningen på regional nivå. Besluten haremellertid intresse också ur en vidare synvinkel. En del av de anläggningarsom ansökningarna avser kommer att fylla olika slags funktioner i det regionalaoch lokala serviceutbudet. Värdet från allmän synpunkt av dessa arbetenvarierar och därmed motiven för all tillstånd skall beviljas. Utredningenanser därför, att länsarbetsnämnden i valet mellan olika byggnadsobjekt, liksomhittills, skall samråda med kommunen om rangordningen mellan arbetena inomkommunen. Motiven för ett sådant samråd ökar om gränsen för de regionalabefogenheterna utvidgas lill att normalt omfatta även de största byggnads- ochanläggningsarbetena. Enligt nuvarande regler skall frånregionalpolitisk synpunkt yttra sig till länsarbetsnämnden över ansökningar ombyggnadstillstånd. kan, enligt gällande anvisningar,underlåta att remittera ansökan om kostnaden för enskilda projekt understiger 3milj. och det är uppenbart atl yttrande inle fordras ihandläggningen. Decentraliseringsulredningen anser för sin del det varavärdefullt att yttrar sig till länsarbetsnämnden både i ärendenom investeringar över och ofta i ärenden under 3 milj. kr. Problem t. ex. isamband med bebyggelseplaneringen kan vara olösta. Möjligheterna förlänsstyrelserna att sätta in bedömningarna av enskilda 1976/77:100 Bilaga15 105 ärendeni det större sammanhang som arbetsmarknadsutvecklingen och kraven påsamhällsservice utgör skulle också förbättras. En väsentlig utökning av de regionalabeslutsbefogenheterna i handläggningen förutsätter dock att de centralaorganen under vissa omständigheter har möjligheter att påverkatillståndsgivningens omfattning och inriklning. Enligt utredningens bedömningskall det därför finnas förutsättningar att i speciella situationer närbehovet av överblick ökar tillfälligt överföra beslutanderätten till centralaorgan. Utformningen av regler om en ev. fördelning avbyggnadsverksamheter mellan länen är en del av den ekonomiska planeringen istort och bör ske av regeringen. AMS bör i första hand kunna bevilja byggnadstillståndi samtliga ärenden som tillfälligt faller utanför länsarbetsnämndernaskompetens. Utredningen anser emellertid att det i speciella lägen kan finnasmotiv för regeringen att överta beslutanderätten t. ex. när del fordras ennyanserad anpassning av tillståndsgivningen till snabba förändringar i den ekonomiskapolitiken. Utredningen utgår från atl den centrala styrningen under periodernär det fordras en sådan prioritering, ändå medger en viss regionalhandlingsfrihet. En effektiv arbetsmarknadspolitik förutsätter attdet i alla lägen finns en reserv av arbeten som relativt omgående kan påbörjas.En god beredskap fordrar i sin tur atl kommuner och för vissa arbeten statligaorgan, är villiga att avdela resurser för en teknisk och ekonomisk projekteringäven om det är osäkert när dessa arbeten kommer att kunna påbörjas. Reserven av investeringsobjekt förbmkas successivtoch behöver fortlöpande fyllas på. För atl stimulera en god framförhållningnär det gäller planeringen av offentliga husbyggnads- och anläggningsarbetenkan arbetsmarknadsverket bevilja av kommun helägt organ ett statligt bidragtill en del av kostnaderna för projektering av byggnads- och anläggningsarbeten.Statliga organ kan erhålla stöd till planering av skogsbilvägar ochskogsvårdsarbeten samt till inventering och planering av naturvårdsobjekt somär lämpliga att utföra som beredskapsarbeten. Statsbidrag får utgå tillkommuner som bedöms behöva bidrag för att kunna låta verkställaprojektering av sådana anläggnings- och husbyggnadsarbeten som kan utföras föratt motverka arbetslöshet. Bidrag får däremol inle lämnas för sådanainvesteringar vars utförande som beredskapsarbete kräver särskilt beslut avregeringen. Utredningen konstaterar, att AMS beslutat att fr.o. m. låta länsarbetsnämndema bevilja detaljplaneringsbidrag.Dessa beslutsbefogenheter avser ärenden som omfattar projekteringskostnader påhögst . samt har beräknade byggnadskosinader (inkl. projektering) påupp till 3 milj. kr. Undantagna från länsarbetsnämndernas beslutsrätt ärärenden om stöd till statlig planering av skogsbilvägar samt 1976/77:100 Bilaga 15 ]06 tillöversiktlig planering av skogs- och naturvårdsinsatser. På regional nivåplaneras dessa arbeten av och medan däremotskogsstyrelsen resp. disponerar av AMS fördelade medel. Bådeskogsstyrelsen och fördelar medlen mellanskogsvårdsstyrelserna resp. länsstyrelserna vilka sedan i samråd medlänsarbetsnämndema avgör planeringsarbetets inriktning. Systemet fungerar påett från decentraliseringssynpunkt tillfredsställande sätt men är onödigtkomplicerat från administrativ synpunkt. Enligt decentraliseringsutredningenskulle resursema sannolikt kunna fördelas av AMS på länen och disponeras isamråd mellan länsarbetsnämnden och resp. skogsvårdsstyrelsen.Naturvårdsverket och synpunkter på medelsanvändningen skullekunna tillvaratas i ett fortlöpande samråd mellan dessa cenlrala organ och deregionala organen dvs. anser att AMS beslutom ökade befogenheter för länsarbetsnämnderna, vilket enligt / 75 innebär att 85 å av antalet bidrag skulle kommaatt beviljas på en regional nivå, kan accepteras som en förstadecentraliserings-åtgärd. Erfarenheterna av den beslutade överföringen börutgöra underlag för överväganden om en senare utvidgning av den regionaltförankrade beslutanderätten. En sådan utvidgning bör kunna omfatta både avveckUngav den redovisade beloppsgränsen och en överföring av beslutsbefogenheter äveni ärenden om bidrag till detaljplanering som utföres av statliga organ.Enligt decentraliseringsutredningen bör det också kunna övervägas om en del avde tekniska regionkontorens resurser kan överföras till länsarbetsnämnderna.AMS har även fortsättningsvis ansvar för att förbrukningen av medlen liggerinom den av statsmakterna beviljade årliga ramen samt beviljardetaljplaneringsbidrag i ärenden som omfattar projekteringskostnader på över200 . och beräknade byggnadskostnader på över 3 milj. kr. Enligt de grundläggande reglerna iarbetsmarknadskungörelsen är beredskapsarbetets uppgift atl beredasysseelsättning för sådana arbelslösa som inte på annat sätt kan placeras ilämpligt arbeie. Omfattningen av beredskapsarbetena är helt beroende avarbetslöshetens omfattning. Arbetenas lokalisering avgörs i huvudsak avarbetslöshetens regionala fördelning. Beredskapsarbetena kan vara alhnänna ellersärskilda arbeten. De allmänna beredskapsarbetena är främst avsedda försäsong- och konjunkturarbetslösa samt för dem som blivit arbetslösa till följdav företagsnedläggningar och andra större omställningar i näringslivet. Desärskilda beredskapsarbetena syftar till att bereda arbetshandikappade samt lokaltbunden eller av andra orsaker svårplacerad arbetskraft sysselsätt- 1976/77:100 Bilaga15 io7 ning.Särskilda beredskapsarbeten bedrivs i viss utsträckning kontinuerligt somindustriella beredskapsarbeten och som arbeten för s. k. special-anvisadarbetskraft. Beredskapsarbetena kan vidare uppdelas i statliga,kommunala eller enskilda beroende på huvudmannaskapet. De statligaberedskapsarbetena finansieras nästan uteslutande över arbetsmarknadsverketsbudget. Till kommunala och enskilda arbeten som kan beviljas statsbidrag enligtregler i särskild författning lämnar arbetsmarknadsverket bidrag efter degrunder som stadgas i författningen. För andra kommunala arbeten utgår bidragnormalt med 1/3 av de beräknade kostnadema. övriga enskilda arbeten beviljas bidrag motsvarandede godkända kostnadema med avdrag för arbetets värde för den enskilde. Ipraktiken är det emellertid svårt att uppskatta värdet för den enskilde ochbidrag utgår därför i regel med 1/3 av de beräknade kostnadema. Bidragsandelenför kommunala och enskilda arbeten kan, om det finns särskilda skäl, höjaseller sänkas. Decentraliseringsutredningenkonstaterar inledningsvis, att de traditionella beredskapsarbetena inombyggnads- och anläggningsverksamhet har kommit att spela en allt mindre rollbland de sysselsättningsskapande åtgärdema. Deras betydelse kommer sannoliktatt reduceras även i fortsättningen. Behovet av sysselsättningsinlensiva objektsom kan startas Och avvecklas med kort varsel fordrar i regel andra typer avinsatser än de som dominerat. Arbetsmarknadspolitiken söker numera t.ex. i större utsträckning än tidigare möta problemen inom företaget.Investeringsfonder, lagerstöd, industribeställningar, utbildningsinsatser etc.är åtgärder som syftar till att motverka uppsägningar och permitteringar.Trots detta kommer beredskapsarbetena inom byggnads- och anläggningsverksamhetenäven i fortsättningen att kunna spela en roll i den sysselsättningsskapandeverksamheten. Betraktar man handläggningsorganisationen förutsättningslöstsaknas det motiv för en drastisk förändring av nuvarande fördelning av befogenheter,som innebär att beslut för vissa typer av beredskapsarbeten inom byggnads- ochanläggningsverksamheten fattas centralt och i övrigt på regional nivå för arbetenupp till en kostnad på . Det finns emellertid, enligt decentraliseringsutredningen,anledning att överväga ett system som skulle medföra ett utökat regionaltansvar när det gäller valet av arbeten bl. a. genom höjning av beloppsgränsenför beslut om byggnads- och anläggningsarbeten på regional nivå. En ändringskulle också omfatta ökade befogenheter för AMS i förhållande tUl regeringen.Slutligen finns det, enligt utredningen, skäl att pröva motiven ochförutsättningarna för att begränsa arbetsmarknadsorganens beslut till attomfatta storleken och inriktningen av beredskapsarbetena samt vilka ekonomiskamedel som kan ställas till förfogande. Kommunerna borde i övrigt själva kunnafå avgöra vilka objekt som skall utföras. 1976/77:100 Bilaga 15 iQg statligaprövningen av innehållet i arbetena och den slulliga avsyningen kunnareduceras. Beslut om uppförande av kommunala industrihus,åtgärder för turism och rekreation samt husbyggnadsarbeten föridrottsanläggningar får enligt nuvarande regler inte tas av länsarbetsnämnd.Utredningen anser, att utbyggnaden av det reguljära regionalpolitiska stödetmedfört att kommunala industrihus numera endast undantagsvis utnyttjas sommedel i konkurrensen mellan kommunerna om lokalisering av tillverkningsföretag.Utredningen anser heller inte, atl samma behov av central överblick finns närdet gäller beslut om investeringar i anläggningar för s. k, när- ochfjärrekreation samt husbyggnader för idrottsverksamhet. Mot denna bakgrund föreslås att beslul i ärenden omkollektivt utnyttjande av hantverks- och småindustrilokaler skall få avgöraspå regional nivå om kostnaden för den planerade investeringen uppgår tillhögst 1,5 milj. kr. vilket, enligt utredningen, i regel motsvarar en golvytapå ca 1 000 m-. Beslut om beredskapsarbeten i form av anläggningar för s. k.när- och fjärrekreation samt husbyggnad för idrottsverksamhet bör få avgörasav länsarbetsnämnderna om kostnadema inte överstiger 1 milj. kr. har de regionala organen begränsadebefogenheter att besluta om s. k. enskilda beredskapsarbeten. Beredskapsarbetensom utförs för enskilda utgjorde under /75 endast av dentotala sysselsättningsvolymen i beredskapsarbeten. Utredningen föreslår ,att länsarbetsnämnderna skall kunna besluta om beredskapsarbete för enskildaenligt samma grunder som gäller för kommunala beredskapsarbeten. föreslås även i fortsättningen fåansvara för handläggning och beslut i ärenden om beredskapsarbeten och för planeringenav den s. k. objektreserven. Den arbetsmarknadspolitiska bedömningen är i bådafallen avgörande. Kravet på anpassning av den sysselsättningsskapandeverksamheten till de fortlöpande lokala och regionala förutsättningarna i detarbetsmarknadspolitiska läget innebär att handläggningen måste ha sinförankring hos de arbetsmarknadspolitiska organen. De nyadistriktsarbetsnämnderna bör vid sidan av byggarbets-nämndema också kunna spelaen roll i planeringen av beredskapsarbetena. Decentraliseringsutredningenförordar också ett utökat samarbete mellan och länsarbetsnämnden. AMS föreslås liksom få besluta i deärenden som ligger utanför länsarbetsnämndens kompetens, dvs. ny-, om- ochtillbyggnader av vägar, arbeten som avser bostadshus, byggnads- ochanläggningsarbeten för det militära försvaret eller totalförsvaret samt arbeteni AMS egen regi för s. k. specialanvisad arbetskraft samt byggnads- ochanläggningsarbeten för övriga ändamål om kostnaden överstiger 1 milj. kr. Decentraliseringsutredningenföreslår dock, att AMS ges befogenhe- 1976/77:100 Bilaga 15 i09 teralt avgöra de ärenden som f. n. prövas av regeringen. Erfarenheten visar, attdet är relativt få objekt som aktualiseras inom de tre kategorier av arbetensom f. n. fordrar regeringens prövning dvs.