prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — På grund av den ökandeomfattningen av registreringsverksamheten har vidare medel beräknats förutbyggnad av datamaskinutmstningen genom bl. a. utbyggnad av minneskapaciteteni kommunikationsdatorerna, ytterligare en optisk läsare och utrustning för denmanuella dataregistreringen. Vidare har jag i samråd med chefen förkommundepartementet beräknat medel för ytterligare 21 dataterminaler förlänsstyrelsernas behov. Vidare har medel beräknats bl. a. för lokalkostnaderoch expenser. Till följd av att utbytet av körkort avslutas under budgetåret1976/77 har minskade medel beräknats för ersättningar i anslutning tillkörkortsframställningen. Med hänvisning härtill och till sammanställningenhemställer jag att regeringen föreslår att till : Bil- ochkörkorlsregister m. m. för /78 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1976/77:100 Bilaga 9 86 Bidrag till trafiksäkerhetsfrämjande åtgärder vid järnvägskorsningar 1975/76Utgifl 7 078 000 Reservation 436 000 1976/77Anslag 8 200 000 1977/78Förslag 9 000 000 Från anslaget utgår statsbidrag till järnvägar försådana säkerhetsanordningar, som huvudsakligen betingas av vägtrafikenssäkerhetskrav. Statsbidrag utgår med högst av beräknad skälig engångskostnadför kryssmärke och annan säkerhetsanordning som vidtagits på grund av bestämmelsernai kungörelsen (1959: 50) angående kryssmärken och säkerhetsanordningar vidplankorsningar mellan järnväg och väg, annan trafiksäkerhetsfrämjande åtgärdtill fördel för vägtrafiken såsom siktför-bättring eller vägomläggning vidplankorsning inklusive marklösen och ersättning för skada och intrång samt medhögst av engångskostnad för automatisering av befintligsäkerhetsanordning. Principerna för bidragsgivningen framgår av prop. 1964: 1(bilaga 8, p. Maj:ts beslut har utfärdatsbestämmelser för anslagets användning, vilka ersatt tidigare, den 29 april 1964meddelade bestämmelser. Vid början av /76 förelåg godkändaplaner för ännu inte utförda åtgärder till en bidragsberätiigad kostnad avsammanlagt ca 8,7 milj. kr., vartill kom obetalda räkningar för utfördaåtgärder till ett sammanlagt bidragsberättigat belopp av ca 0,6 milj. kr. Under /76 har trafiksäkerhetsverketgodkänt planer, för vilka den bidragsberättigade kostnaden beräknats till ca8,1 milj. kr. Härtill har med hänsyn till medelsläget godkännande av vissa ioch för sig nödvändiga säkerhetsåtgärder måst senareläggas. Under budgetårethar statsbidrag utbetalats med sammanlagt 7,1 milj. kr. Vid ingången /77 förelåg godkända planer för ännu inte utförda åtgärder bidragsberätiigad kostnad av ca 10,3 milj. kr. I verkets anslagsframställningför innevarande budgetår hade beräknats vissa kostnadsfördyringar, för vilkamedel dock inte anvisades i begärd utsträckning. Därför begärs för budgetåret1977/78 en ökning med endast 0,8 milj. kr. Med hänsyn till eftersläpningen i utförandet avredan beslutade åtgärder och behovet av nya eller förbättradesäkerhetsanordningar till ytterligare ett stort antal järnvägskorsningar behövsen anslagsökning av omkring 1,1 milj. kr. har i skrivelse den 20oktober 1976 hemställt att under /77 få påbörja en utredning bl.a. om till vilka trafiksäkerhetsfrämjande åtgärder bidrag bör Utgå för att ettoptimalt 1976/77:100 Bilaga9 g7 utnyttjandeav resurserna skall erhållas. För /78 begärs 0,4 milj. kr. förfullföljande av denna utredning. Trafiksäkerhetsverkethar i samråd med och statens vägverk överlämnat förslag tillny kungörelse om säkerhetsåtgärder vid plankorsningar mellan jämväg och väg(säkerhetskungörelsen). I förslaget upptagna åtgärder för ökad säkerhet i formav bland annat uppsättning av kryssmärken och av kompletta ljus- ochljudsignaler samt komplettering med lyktor med växelvis blinkande sken vidhelbomsan-läggningar och ordnande av belysning vid ett antal korsningar där förenkladesäkerhetsåtgärder skulle kunna tillämpas har upptagits i förslag till nyvägmärkesförordning (Ds K 1976: 4). Förslaget remissbehandlas för närvarande.Förordningen avses träda i kraft . Åtskilliga av deåtgärder som upptagits i det gemensanuna förslaget till säkerhetskungörelseberäknas därför komma att vidtas under /78. För ändamålet begärs1,0 milj. kr., vilket innebär att förevarande anslag totalt behöver höjas med3,3 milj. kr. /78 föreslår jag att anslaget räknas upp med 0,8 milj. kr. till9 milj. kr. Härvid skapas förutsättningar att tillgodose behovet avsäkerhetsåtgärder vid ytterligare ett flertal järnvägskorsningar. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till trafiksäkerhetsfrämjandeåtgärder vid järnvägskorsningar för /78 anvisa ettreservationsanslag av , att avräknas mot automobilskattemedlen. 1975/76Utgift 2 750 000 1976/77Anslag 3 250 000 1977/78Förslag 3 250 000 Nationalföreningenför trafiksäkerhetens främjande (NTF) För /77 har föreningen anvisatsstatsbidrag om . och bidrag från trafikförsäkringsbolagen om . Härutöver beräknar NTF att genom medlemsavgifter, försäljningsverksamhetsamt bidrag från företag och enskilda m. m. tillföra verksamheten ca 8,5 milj.kr. Totalt skulle för innevarande budgetår disponeras ca 16,3 milj. kr. NTF:s verksamhet ärfördelad på fem avdelningar, nämligen en produktionsavdelning, en fält- ochinformationsavdelning, en avdelning för yrkesförarråd, en bam- ochungdomsavdelning samt en administrativ avdelning. Medelsbehovet för budgetåret1977/78 redovisas i det följande med Prop.1976/77:100 Bilaga 9 88 utgångpunkti den för innevarande budgetår fastställda budgeten. De automatiskakostnadsökningarna för löner, sociala kostnader, distributions- ochproduktionskostnader har beräknats till sammanlagt . och ingår i deunder de olika punkterna nedan angivna kostnaderna. 5 220 000 3 090 000 475 000 7 231 000 (4 231000) + 325 000 + 570 000 + 50 000 + 1000 000 (+ 500 000) Produktionsavdelningen svarar bl. a. för NTF:smaterialproduk- tioo, produktion och marknadsföring av studiecirkelkurser och för säljning av reflexmaterial och annat trafiksäkerhetsmaterial samt distri bution. För nyproduktion av material som bl. a. behandlarteman som mörker-körning, landsvägskörning, vinterkörning, stadskörning ochbarn i trafik behövs ökade medel. NTF bedriver en omfattande kursverksamhet isamarbete med de olika av olikatrafikantgrupper. Till följd av att kursmaterialet kontinuerligt måsterevideras bl. a. med hänsyn till vägtrafiklagstiftningen och genom att önskemålfinns om att kurser skall utarbetas för fler målgrupper, bl. a. handikappadeoch ungdomar, behövs ytterligare medel. NTF har övertagittrafiksäkerhetsverkets försäljning av reflexbrickor för fotgängare. För attförsäljningen och därmed användningen av fotgängarreflexer skall kunna ökasbehöver NTF medel för att bedriva upplysnings- och informationsverksamhetriktad till såväl fotgängare som till handeln. Kostnadema för produktionsavdelningensverksamhet beräknas för /78 till totalt . Fält- och informationsavdelningen svarar förfältorganisationen och därmed sammanhängande verksamhet, allmän informationsverk samhet, praktisk fortbildning för allmänheten, utbildning av ledare och instmktörer för fortbildningsverksamheten samt den igångsatta verksamheten med vägradioråd. De till NTF knutna länsförbunden ochtrafiksäkerhetsföreningarna i , och har enbetydelsefull ställning inom det frivilliga trafiksäkerhetsarbetet. Utöver attde skall leda och samordna trafiksäkerhetsarbetet inom respektive län är detlänsförbundens uppgift att på fältet genomföra NTF:s centrala kampanjer.Länsförbunden har dessutom i ökad omfattning medverkat i de kampanjer som bedrivsi samverkan mellan NTF och . Prop.1976/77:100 Bilaga 9 89 bidragtill länsförbunden behöver höjas. Även för den allmänna upplysningsverksamhetenmed bl. a. årstidsbundna insatser liksom upplysning riktad till olikatrafikantkategorier behövs ytteriigare medel. Intresset förfortbildningsverksamhet är stort och från regionalt håll framförs starkaönskemål om utvidgning av denna verksamhet, som av ekonomiska skäl har måstinskränkas. För fält- och informationsavdelningens verksamhet under budgetåret1977/78 beräknas ett totalt medelsbehov av . fortsättersin verksamhet med bl. a. konferenser för yrkesförare. NTF räknar med att decentrala och regionala yrkesförarråden kommer att engageras i statenstrafiksäkerhetsverks informationsaktiviteter på temat Jobbet ochtrafiksäkerheten . Kostnadema för verksamheten medyrkesförarråden ökar och för /78 behövs . Barn- och ungdomsavdelningensvarar för Barnens , hem- och förskolverksamhet, medverkan i skolanstrafikundervisning samt ungdomsverksamhet. Barnens medför betydande kostnader förNTF och de stora ökningarna av produktions- och distributionskostnaderna gjordedet nödvändigt att höja avgiften fr. o. m. från . Tyvärr har avgiftshöjningen lett till att antalet nyanmäldamedlemmar, som före avgiftshöjningen var av an talet barn i aktuellårsklass minskat till . NTF anser att det behövs stora insatser föratt förbättra barnens och ungdomarnas situation i trafiken. Det är därförytterligt beklagligt att NTF av ekonomiska skäl har måst vidta åtgärder somminskat det antal barn som i tidig ålder får sin grandläggande trafikfostran.Kostnadsutvecklingen är tyvärr sådan att NTF inför /78 måsteöverväga en ny höjning av avgiften. Vid en i förhållande till 1976 årsmedlemsantal oförändrad omfattning av Barnens räknar NTF med attkostnadema ökar med . Om Barnens skall kunnautökas, något som framstår som synnerligen angeläget, måste dels ytterligareackvisitionsåtgärder vidtagas och dels skapas garantier för oförändrad avgiftunder åtminstone en femårsperiod. För verksamheten rörande barn i förskolåldem harNTF en omfattande materialproduktion och bedriver kursverksamhet förutbildning av ledare av barntrafikskolor och personal vid förskolor. För attmöta behov av ytterligare verksamhet behövs medelsförstärkning. NTF:s medverkani trafikundervisningen i skolan sker bl. a. genom en omfattandematerialproduktion för vilken full kostnadstäckning eftersträvas och genomerbjudanden om olika aktiviteter och genom kurser och konferenser förgmndskolans lärare. Framtagandet av materialet sker i samråd medskolöverstyrelsen genom att NTF ingår i arbetsgrupp TRUSK. 1976/77:100 Bilaga 9 90 underdet centrala ungdomsrådet 16 regionala ungdomsråd. Behov föreligger att bildaytterligare sådana regionala råd och att anställa en särskildungdomssekreterare. Kostnadema härför beräknas till . För barn- ochungdomsavdelningens verksamhet under /78 behövs totalt 8 231 000kr., varav . NTF beräknar de sammanlagda kosnaderna förverksamheten under /78 till . Genom föriagsverksamhetoch genom bidrag och avgifter beräknar NTF att få in ett belopp av ca 8,2 milj.kr. Härefter skulle återstå ett medelsbehov av ca 9,8 milj. kr. NTF utgår från att trafikförsäkringsbolagen påtarsig att svara för den del av den beräknade ökningen till /78,som svarar mot deras bidrag till NTF under innevarande budgetår. Försäkringsbolagensbidrag beräknas härvid öka med . Under denförutsättningen behövs en ökning av statsbidraget med . för /78. Detstatliga stödet till NTF höjdes kraftigt till innevarande budgetår. För nästabudgetår föreslår jag ett oförändrat bidrag till NTF om . Jagförutsätter att verksamheten planeras och bedrivs i nära samverkan med statenstrafiksäkerhetsverk. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till nationalföreningen för /78 anvisa ett anslag av , att avräknas mot automobilskattemedlen. Prop.1976/77:100 Bilaga 9 91 är enligt instruktionen (1969: 320,omtryckt 1975: 1070) central förvaltningsmyndighet för ärenden som rörsjöfarten i den mån handläggningen inte ankommer pä annan myndighet. Verksamhetenskall bedrivas med inriktning huvudsakligen på handelssjöfarten. Verketarbetar med frågor som rör fartygs säkra förflyttning inom svenska ochangränsande farvatten. a. har verket hand om den statliga lotsningen ochsäkerhetsanordningarna, sjökartläggningen och isbrytningen samt samordnararbetet för sjöräddning. Verket svarar för säkerheten ombord på svenskahandels- och fiskefartyg och på utländska fartyg i svenska farvatten. Verketprövar vidare ekonomiska frågor som har betydelse för sjöfartsnäringen. Verkets arbete bedrivs på tre organisationsnivåer,lokalt, regionalt och centralt. Detlokala arbetet bedrivs vid 30 lotsplatser och ett tiotal lotspass-ningsställen,17 bemannade fyrplatser och 12 bemannade radionavige-ringsstationer. Dessutomfinns verkstäder och förråd. För den regionala verksamheten finns femlotsdistrikt, sju sjöfartsinspektionsdistrikt och ettsjöfartsinspektionskontor i . som är lokaliserad till finnsfem avdelningar, driftavdelningen, sjökarteavdelningen, sjöfartsinspektionen,ekonomiavdelningen och administrativa avdelningen samt en revisionssektion,direkt underställd generaldirektören. leds av en styrelse. fanns vid 1 436anställda. Av dessa var drygt 1 100 placerade lokalt och regionalt och drygt300 centralt. får anslag anvisade i programtermer.Verksamheten är indelad i programmen Farledsverksamhet, Fartygsverksamhet ochÖvrig verksamhet. Programmet Farledsverksamhet finansieras över tvåanslag: Farledsverksamhet, exkl. isbrytning resp. Isbrytning. De två övrigaprogrammen motsvaras av anslag med samma namn som programmen. Programmensindelning i delprogram framgår av redogörelsen på s. 122 ff. Den statliga isbrytningen samt kostnadema underprogrammet Övrig verksamhet finansieras med skattemedel. I övrigt täckskostnaderna för verksamhet i huvudsak genom olika avgifter ochbidrag. 1976/77:100 Bilaga9 92 Störredelen av verksamheten under programmet Farledsverksamhet utom isbrytningen finansieras sålunda f. n. med fyr- och lotsavgifter. har i skrivelse den 30 augusti 1976lagt fram förslag till anslag för /78. Vid presentationen av sinanslagsframställning har valt att låta verksamhetsplanen förperioden /771981/82 ingå som en del av framställningen. Denna inleds såledesmed en allmän översikt över utvecklingen inom arbetsområde ochen analys av vissa faktorer som påverkar efterfrågan och följs avverksamhetsplan och anslagsberäkningar. I skrivelse har televerkethemställt om ersättning för vissa radiotjänster åt sjöfarten. 1.Allmän översikt över utvecklingen Världshandelsflottan mätt i bruttodräktighetomfattade ca 372 milj. ton, vilket innebär en ökning påett år med 30 milj. ton eller . tillfördes världshandelsflottan inybyggen 34 milj. ton, varav tankfartyg 22 och andra bulkfartyg 7 milj. ton. Avorderstocken , totalt 67 milj. ton, bestod 30 milj. ton avtankfartyg och 19 milj. ton av andra bulkfartyg. minskade antalet fartyg iden svenska handelsflottan om brutto från 795 till 616. Samtidigtsteg det sammanlagda bruttotonnaget från 4,8 till 7,7 milj. ton. gick antalet fartyg ned med ytterligare 25 enheter. Äventonnaget sjönk under nämnda period i mindre utsträckning, nämligen med 145 000ton bmtto till 7,6 milj. ton brutto. Räknat efter bruttodräktigheten var av detsvenska tonnaget . Nybyggnadstakten har varit avsevärt högre förden svenska handelsflottan än för världshandelsflottan i genomsnitt. 23 nybyggdafartyg tillfördes handelsflottan . Detta antal är betydligt lägre än t.ex. då motsvarande siffror var drygt 35 per år.Tillskotten har framför allt avsett storaråoljetankers, kombinations- och andra bulkfartyg men även stora kombineradepassagerar- och lastfärjor. Trots nedgången i konjunkturen förutses antaletfartygsleveranser hålla sig på ungefär oförändrad nivå.Leveranser och framåt avser huvudsakligen mindre bulkfartyg ochtorrlastfartyg av ro-ro- eller annan standardtyp. utgör uteståendebeställningar totalt ca 65 handelsfartyg om ungefär 1,6 milj. ton bmtto. Avkända kontrakt faller endast 18 avseende ca 0,4 milj. ton bmtto på leveranserunder åren 19781980. Prop.1976/77:100 Bilaga 9 93 Andrahandsförvärv av fartyg från utlandet uppgickår till åtta enheter om tillsammans bmtto. Dessa anskaffningarväntas fortgå i ungefär oförändrad omfattning. Försäljningen av fartyg har under senaste årenhämmats av bristande balans på andrahandsmarknaden. Detta gäller framför allttankfartygsmarknaden på grund av rådande överkapacitet. Det finns hos svenskaredare ett latent behov att sälja äldre, under svensk flagg olönsamt tonnage.Bland de olönsamma enheterna återfinns numera också kombineradepassagerarfartyg. Även med hänsyn till likviditeten och behovet avkonsolidering av rederierna finns det skäl att räkna med omfattandeutförsäljningar . Det trängda läge som sjöfartsnäringeninternationellt sett befann sig 1975 har endast sporadisktvisat tecken tiU förbättring. De försök som gjorts att råda bot påtonnageöverskott och överskott av varvskapacitet genom internationellainitiativ och aktioner har ännu inte lett till väntade resultat. Den svaga internationella sjöfartskonjunkturen hardrabbat den svenska rederinäringen hårt. Det upplagda tonnaget uppgick såledesden till 50 fartyg om 2,2 milj. ton brutto eller av den totalasvenska handelsflottan. Av tankflottan var tagen ur drift. Sedan desshar dock läget förbättrats något. var 26 fartyg om 1,2 milj.ton brutto upplagda. Det pressade fraktläget visade tecken till återhämtning.Tonnageöverskottet var dock fortfarande betydande och frakterna låga inom deflesta marknadsavsnitt. Mot denna bakgrund anser denförhållandevis långsamma produktionstillväxt på sjöfartens område somlångtidsutredningen räknat med fram sannolik. Handelsflottans utveckling med fortsatt nedgång iantal fartyg och en viss tillbakagång även i tonnaget leder tillsammans medett svagt kapacitetsutnyttjande till negativa verkningar också för det s. k.sjöfartsnettot. De svenska rederiernas bruttointäkter i utrikes fart utgjorde6 606 milj. kr. Kostnaderna i utiandet var 4 127 milj. kr. De insegladenettointäkterna blev således 2 479 milj. kr. Motsvarande belopp var år1970 1 893 milj. kr., 2 005 milj. kr., 2 103 milj. kr., år 19732 550 milj. kr. och 3 463 milj. kr. utgjordenettointäkterna 1 088 milj. kr. att jämföra med 1 042 milj. kr. Fram får man räkna med en reducering avnettointäkterna räknat i fasta priser. Avgörande för anspråken på tjänsterär enligt i första hand utvecklingen inom följande områden. Prop.1976/77:100 Bilaga 9 94 Det sjötransporterade godsetsvikt och volym med uppdelning mellan från miljösynpunkt farligt gods (mineraloljor,vissa kemikalier m. och övrigt gods. Fartygens lastförmåga ochdjupgående med uppdelning enligt punkt 1. Fartygens nautiska utrustning,fartresurser, lämplighet för gång i is etc. Fördelningen av trafiken påkuststräckor och hamnar. Antalet hamnanlöp perfartygsresa. Andel av hamnanlöpen som fallerpå fartyg i tät, regelbunden trafik. Målsättningar för hamnväsendetsframtida utformning och vintersjöfarten jämte regionalpolitiska överväganden iövrigt. Havsrättens utveckling; frågorsom sammanhänger med faststäl landet av intresseområden. Utvecklingen i fråga omutnyttjandet av havets resurser. Den svenska handelsflottans sammansättning medavseende på åldersfördelning och typ av fartyg samt fartygens bemanning,verksamhet och fartområden. I det medellånga perspektiv som sjöfartsverketsverksamhetsplan täcker får bedömningen av utvecklingen vad avser punkterna 26i huvudsak ske med ledning av nuvarande tendenser. Nytt och gammalt kommerunder alla förhållanden att finnas sida vid sida, vilket ökar kraven påfarledsverksamheten. Bedömningen påverkas av att sjöfarten är en i hög gradinternationell näring. I fråga om det sjötransporterade godset framhållersjöfartsverket att den alldeles övervägande delen av transporterna till och frånutlandet sker sjöledes. ökade den totala sjöburnakvantiteten från 68,1 milj. ton till 110,2 milj. ton för att gåtillbaka till 99,2 milj. ton. Verket fömtser att transportvolymen år 1980kommer att vara ca 133 milj. ton. Utvecklingen av fartygens lastförmåga ochdjupgående kännetecknas av en fortsatt ökning av storleken och därmed avmedellasten hos de fartyg som trafikerar . Trots detta var år 1975ungefär hälften av de lastfartyg som ankom från utrikes ort under 500 tonbrutto. Av den totala med lastfartyg i utrikes fart transporteradegodskvantiteten svarade dessa mindre fartyg dock för . Medellastenberäknas ha kommit över mot ca . Det är av stor vikt för sjöfartsverketsefterfrågebedömningar att ha användbara uppgifter om fartygsanlöpen eftersomdessa återspeglar kundunderlaget för åtskilliga av verkets tjänster, bl. Antalet fartygsanlöp med lastfartyg i utrikes fart har sedan år1971 minskat från 42 550 till 34 1975. Dessa siffror skall dubble- 1976/77:100 Bilaga9 95 rasför att visa antalet in- och utresor. har skett enpåtaglig minskning av antalet anlöp per resa, en av de faktorer som fört framtill bl. a. en minskad lotsningsfrekvens. räknar för de närmasteåren med en viss vändning i denna tendens på grund av den av drivmedelsekonominytterligare förstärkta övergången till större fartyg tillsammans med önskan atthålla nere relativt sett fördyrade landtransportkostnader. Avbetydelse för bedömningen av bl. a. lotsningen är också den del av antaletresor som sker i tät, regelbunden trafik. Denna utgör redan nu den heltövervägande delen av trafiken. Antalet in- och utresor med färjor i utrikesfart låg på ca 250 000. Ett betydande antal lastfartygsresor skerefter samma trafikmönster som färjomas. Också inrikesfarten domineras avfartyg i tät trafik på samma hamn. I fråga om lastfartygen bör man under de närmasteåren kunna räkna med en viss fortsatt förskjutning mot fartyg i tät,regelbunden trafik på samma hamn. Förskjutningenmot större fartyg tillsammans med färjornas högre andel av godstransporternabör innebära en fortsatt relativt snabb förnyelse av de fartyg som trafikerarsvenska hamnar. Ju större och nyare fartygen är desto bättre är vanligen dennautiska utrustningen liksom förutsättningarna att bemästra svåraväderleksförhållanden. Även de ombordanstälidas kompetens ligger normalthögre. Specialiseringinte bara efter last och godshanteringssystem utan också eftertransportrelation ger tillgång till bl. a. lastdryga, isförstärkta och därmedför vintersjöfart lämpade fartyg. Det ökade antalet sådana fartyg har gettutrymme för en betydande effektivisering av vintersjöfarten. Verksamheten under /76 påverkades ihög grad av den genomförda omlokaliseringen av verketscentralförvaltning till . Framför allt medförde den avomlokaliseringen betingade stora personalomsättningen en viss stagnation iverksamheten och en begränsning av möjligheterna till utvecklingsarbete. För de olika aktiviteterna inom programmetFarledsverksamhet kan följande nämnas. Halvautomatiseringav Kullens fyr samt automatisering av fyren har i huvudsakslutförts. Med hänsyn till bl. a. pensionsavgångar har vissa ändringar iordningsföljden i automatise-ringsprogrammet genomförts. Fyrarna Kullagrundutanför , Blenheim utanför och Rata Storgmnd har tagits idrift . Arbetena med fyren utanför Marstrandpågår. Prop.1976/77:100 Bilaga 9 % Antalet sjöräddningsuppdrag utförda av de i verksamhetensamarbetande myndigheterna m. fl. ökade med 243 till 1 842 uppdrag.Av ökningen hänförde sig till fritidsbåtarna. Sjömätning har inom ramen för det internationellasamarbetet mellan nordsjöstaterna företagits i väster om i påbörjades under vårsäsongen 1975 och fortsattes undermät-säsongen 1976. För att undersöka möjligheterna för uppläggning avtanktonnage har mätningar utförts i . Vidare har mätningarutförts i bl. a. , och . En noggrann sjömätning avFlintrännan har påbörjats. /76 utgavs tre nyproducerade sjökort. Vissa båtsportkorthar utgivits i reviderade upplagor. Alla nya sjökort framställs för tryck i dennya färgsättningen svart, blått, gult och rött. Ett flertal äldre kort harförsetts med gul landton. Lotsningsorganisationenhar under verksamhetsåret bibehållits oförändrad vad avser antalet lotsplatseroch lotspassningsställen. Under verksamhetsåret har den från föregående år iegen regi påbörjade vidareutbildningen av lotsar genomförts i full omfattning.Sammanlagt 110 lotsar har genomgått en veckolång kurs. Antalet lotsningar(exkl. s. k. öppen-sjölotsning) minskade från ca 44 800 under verksamhetsåret1974/75 till ca 39 700 /76. Minskningen faller till största delen påandra .