prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Tjänstenhar inrättats för huvudmannen för en sakenhet för inflytande-frågor m. m. Dennasakenhet har tiUkommit i anslutning till den av antagnalagstiftningen om de offentligt anställdas medmflytande i olika frågor genomomvandling av en befintlig enhet för frågor om förvaltningsdemokrati m. m.Finansdepartementet har därvid tillförts fyra handläggartjänster och därutöveren sakkunnig för lagstiftningsfrågor på arbetsrättsområdet. Vidare harfinansdepartementets rättsenheter förstärkts med tre sakkunniga förhandläggning av olika dispensärenden inom skattelagstiftningen. Jag beräknarmedel för dessa personalförändringar. TUl nästa budgetår beräknar jag även medel för eninformationssekreterare och ytterligare två biträdestjänster. Med hänvisning iövrigt till sammanställningen beräknar jag medelsbehovet under detta anslagtill . för nästa budgetår. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. bemyndiga regeringen att ibudgetdepartementet inrätta en ordinarie tjänst för statssekreterare och enordinarie tjänst för rättschef, båda med beteckningen r, 2. till Budgetdepartementet /78 anvisa ett förslagsanslag av . Gemensamma ändamål fiir departementen 1975/76Utgift 40 570 676 1976/77Anslag 45 290 000 1977/78 Förslag 51 035 000 Från anslaget bestrids kostnader för departementensorganisationsavdelning och andra för departementen gemensamma anordningar. 1976/77:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet Frånanslaget bestrids vidare departementens och kommittéernas sjukvårds- ochlokalkostnader, utgifter för expenser avseende inredning och utrustning avlokaler, telefon m, m, samt kostnader för tjänstebilar, allt i den mån medelinte anvisas i annan ordning. Sjukvårds- och lokalkostnaderna förutrikesdepartementet samt hyreskostnaderna för försvarsdepartementet bestridsdock från vederbörande departementsanslag. -f 1 820 000 -f 25 000 Reseersättningar (även utrikes resor) -f 15 000 -f2 730 000 (542 000) (-f 53 000) -f 5 745 000 När det gäller behovet av medel förorganisationsavdelningen under nästa budgetår beräknar jag . förpris- och löneomräkning samt ökade kostnader för befintliga lokaler. Jagberäknar vidare medel för förstärkning av organisationsavdelningen med ensakkunnig för frågor rörande utbildning av departementspersonal och en tjänstför lokalvårdsfrågor inom . I övrigt beräknar jag medel förtre biträdestjänster och en telefonisttjänst. Med hänvisning till vad jag har anfört och tUlsammanstäUningen förordar jag att anslaget tas upp med . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Gemensamma ändamål för departementen /78 anvisa ett förslagsanslag av . Kommittéer m. m. 1975/76Utgift 19 087 173 Reservation 1467 467 1976/77Anslag ni 000 000 1977/78 Förslag 10 500 000 >Avser sjunde huvudtitelns reservationsanslag Kommittéer. Under innevarande budgetår bestrids övergångsvisfrån sjunde huvudtitelns reservationsanslag till kommittéer m, m. utgifter förden kom- Prop.1976/77:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet 13 mittéverksamhetsom avser såväl ekonomidepartementets som budgetdepartementetsverksamhetsområde. Chefen för ekonomidepartementet har tidigare denna dagaiunält medelsbehovet för nästa budgetår såvitt avser ekonomidepartementetskommittéer. Belastningen på anslaget under innevarande budgetårberäknar jag till ca 11,5 milj. kr. Med hänsyn till den förväntade omfattningenav kommittéverksamheten inom budgetdepartementets verksamhetsområde under nästabudgetår och med beaktande av den anslagsbehållning som väntas uppkommaförordar jag att anslaget förs upp med 10,5 milj. kr. för nästa budgetår. Denmedelsreservation som vid utgången av /77 kan föreligga undersjunde huvudtitelns reservationsanslag Kommittéer bör föras över tillförevarande anslag. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Kommittéer m. m. för /78anvisa ett reservationsanslag av . 1975/76Utgift 1511376 Reservation 138 543 1976/77Anslag i675 000 1977/78Förslag . 'Avser sjunde huvudtitelns reservationsanslag Extra utgifter. Under iimevarande budgetår bestrids övergångsvisfrån sjunde hu-NOidtitelns reservationsanslag till extra utgifter de kostnadersom hänför sig till såväl ekonomidepartementets som budgetdepartementets verksamhet.Chefen för ekonomidepartementet har tidigare denna dag anmält medelsbehovetför nästa budgetår för ekonomidepartementets vidkommande. För budgetdepartementets del förordar jag attanslag förs upp med . Jag har därvid räknat med att fortsatt bidragtiU utgivande av statskalendern skall bestridas från anslaget. Denmedelsreservation som vid utgången av /77 kan föreligga undersjunde huvudtitelns reservationsanslag Extra utgifter bör föras över till förevarandeanslag. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Extra utgifter för /78anvisa ett reservationsanslag av . 1976/77:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet B.ALLMÄNNA CENTRALA ÄMBETSVERK M. 1975/76 Utgift 1976/77Anslag 1977/78 Förslag 10 280 555 11082 000 11728000 Kammarkollegiet är central förvaltningsmyndighetmed uppgift att handlägga frågor rörande statlig och kyrklig egendom, riketsindelning och den prästerliga organisationen, handha medels- ochfondförvaltning samt i vissa ärenden bevaka statens rätt och allmännaintressen. Chef för kollegiet är en generaldirektör. Kollegietär organiserat på sju enheter, nämUgen en allmän avdelning, ettadvokatfiskalskontor, en fondbyrå, en redovisningscentral, ett revisionskontor,ett arkivkontor och en administrativ sektion. Beräknad ändring till 1977/78 -f 66 000 (5 000) -1- 29 000 -{ 59 000 -f 754 000 Avgår ersättningar för redo- -\- 885 000 -f 646 000 Löne- och prisomräkning 616 763kr. Fondbyrån bör erhållaförstärkta resurser att ta hand om den ökade tUlströmningen avförvaltningsuppdrag från de statliga myndigheterna m, fl. Kollegiet begär förändamålet en handläggare- och en biträdestjänst (-F ,). Granskningen av redovisningarnasom inkommer till arvsfondssektionen från de för aUmänna arvsfonden förordnadegode männen bör påskyndas och balanserna nedbringas. Härför erfordras en nykanslisttjänst (. Prop.1976/77:100 Bilagall Budgetdepartementet 15 Antalet förrättningsresor tilldomstolsförhandlingar m, m, har ökat markant. Härför erfordras en förstärkningav medel till resor och traktamenten (+ . Kollegiet bör knyta närmarekontakter med konsulter avsedda att biträda med utredningar i bl. a. vattenmål(-1- . Kamraarkollegiet anser detangeläget med ökade resurser för personalutbildning (+ ,),Redovistungscentralen har behov av särskilda medel för framställning avutbildnings- och informationsma-teriel(-t- ,), Inora ramen för 0-altemativetkan kollegiets processverksamhet i bl, a, vattenmål, ersättningsmål enligtnaturvårdslagen och fiskeersätt-ningsmål inte inskränkas genom någon åtgärdfrån kollegiets sida. Personalinskränkningar måste därför belasta den övrigaverksamheten. Följden skulle bli förlängd handläggningstid och allmäntförsämrad service samt reducerad granskningsverksamhet beträffande arvs- ochgåvobeskattningen. Även revisionskontorets verksamhet skulle drabbas och fåeffekter på revisionen hos de myndigheter kontoret har att revidera. Jag biträder kammarkollegiets förslag om ökademöjligheter att anlita konsulter i bl. a. vattenmål där kollegiet har att föradet allmännas talan (5), Jag beräknar även medel för reseersättningar ochpersonalutbildning m. m, enligt koUegiets förslag (4, 6). I övrigt beräknarjag endast medel för löne- och prisomräkning. Med hänvisning till sammanställningen beräknar jaganslaget för nästa budgetår till . Jag hemställer att regeringenföreslår att till Kammarkollegiet för /78anvisa ett förslagsanslag av . Uppgiftsfördelningoch samverkan mellan statskontoret och Statskontoret är enligt sin instruktion (1965: 703,omtryckt 1975: 569) central förvaltningsmyndighet förrationaliseringsverksamheten inom statsförvaltningen i den mån denna uppgiftinte ankommer på annan mydighet, I uppgiftema ingår bl, a, att ta initiativtill, utföra och medverka vid rationaliseringsundersökningar, att svara förerforderlig samordning av rationaliseringsverksamheten, att utbilda personalför rationalisering och att även i övrigt, såsom genom upplysning och rådgivning,verka för förenklingar och kostnadsbesparingar inom statsförvaltningen. Verketsvarar vidare för samordning av anskaffning och utnytt- Prop.1976/77:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet i6 jandeav datamaskiner inom statsförvaltningen samt förvaltar statens datamaskinfond. Statskontoret leds av en styrelse. Chef förstatskontoret är en generaldirektör, som även är styrelsens ordförande. Dennehar närmast under sig en överdirektör. Verket är fr. o. m. /76organiserat på tre sektorinriktade utredningsavdelningar, en teknisk avdelning,en planerings- och utbUdningsavdelning samt en administrativ byrå. Vid statskontoret fanns 290anställda, uttryckt i årsarbetskrafter, varav ca 209 utgjorde handläggandepersonal. är enligt sin instruktion(1973: 444, ändrad : 786) central förvaltningsmyndighet för revisionoch redovisning samt därmed sammanhängande frågor inom statsverksamheten. I fråga om revision åligger det verket att bedrivaförvaltningsrevision och därvid särskilt att granska statlig ochstatsunderstödd verksamhet och tillse att den bedrivs effektivt. Verket skalläven granska taxor och avgifter i statlig verksamhet samt granska hur denstatUga upphandlingen bedrivs och verka för samordning av denna. Vidare skaUverket utöva tUlsyn över revisionskontor och meddela föreskrifter och anvisningarför revisionens utförande samt över den revisionsverksamhet som bedrivs inomandra enheter för intern revision inom statsförvaltningen. Verket skall tillseatt redovisningsrevision bedrivs ändamålsenligt och i betryggande former ochäven självt bedriva redovisningsrevision i den mån detta är särskiltföreskrivet eller verket finner det behövligt. I fråga om redovisning och därmed sanmianhängandefrågor åligger det verket särskilt att utveckla metoder förverksamhetsplanering, budgetering och redovisning inom statsförvaltningen.Verket skaU tillse att redovisningssystemen är ändamålsenliga samt meddelaföreskrifter och anvisningar för den statliga redovisningen. Verket handhar denlöpande riksbokföringen och skall för varje budgetår upprätta budgetredovisningoch rikshuvudbok. Det åligger även verket att kontrollera statsverketscheckräkning i och att utarbeta statistik över statens finanser. Vidare skall verket anordna och medverka vidutbildning av personal för redovisnings- och revisionsverksamhet samt därmedsammanhängande uppgifter inom statsförvaltningen. leds av en styrelse. Chef förverket är en generaldirektör, som även är styrelsens ordförande. Inom verketfinns fem avdelningar, nämligen tre revisonsavdelningar, en prognosavdelningsamt en ekonomiadministrativ avdelning. Vid fanns 267anställda, varav 166 utgjorde handläggande personal. Medstöd av regeringens bemyndigande tillkallade Prop.1976/77:100 Bilagall Budgetdepartementet 17 chefenför fyra sakkunniga att utreda frågan om gränsdragningenmellan förvaltningsrevision och rationaliseringsverksamhet inomstatsförvaltningen. Vidare skulle de sakkunniga överväga och föreslå hurförvaltningsrevisionen inom försvarsdepartementets verksamhetsområde bör varaorganiserad. De sakkunniga har arbetat under benämningen revisions- ochrationaliseringsutredningen. Utredningen överlämnade delbetänkandet(Ds Fi 1976: 3) Samverkan mellan centrala organ för förvaltningsrevision ochrationaliseringsverksamhet. Efter remiss har yttranden över betänkandet avgettsav , , styrelsen för internationell utveckling(SIDA), försvarets civilförvaltning, (), , statens bakteriologiska laboratorium, ,(), statskontoret,, datamaskincentralen för administrativ databehandling (DAFA),(), statens personalnämnd (SPN), statenspersonalutbildningsnämnd (PUN), universitetskanslersämbetet (UKÄ),, lantbruksstyrelsen, , patent- ochregistreringsverket, , ,arbetarskyddsstyrelsen, , statens lantmäteriverk, statensindustriverk, , länsstyrelsernas organisationsnämnd,i , i ,i . (TCO)samt Centralorganisationen /SR, Den statliga revisions- ochrationaliseringsverksamheten på central nivå fick i de grundläggande delama sinnuvarande inriktning och organisation genom beslut vid riksdag (prop.1960:126, SU 1960: 107, rskr 1960: 282). I institutioneUt hänseende innebarbesluten dels att statskontoret sammanslogs med statens organisationsnämnd ochomorganiserades till centralt rationaliseringsorgan (det nya statskontoret),dels att () tillskapades som centralt revisions- ochredovisningsorgan, TiU RRV fördes uppgifter som bl. a, riks-räkenskapsverket,statens sakrevision, vissa specialrevisioner och det tidigare statskontoretsvarat för. De på detta sätt nybildade myndigheterna inrättades den 1 juli1961, Tillskapandetav RRV var även avsett att åtföljas av vissa föränd- 1 Statssekreteraren , ordförande,generaldirektörerna . och samt överdirektören , 2 1976/77.1 saml. 1976/77:100 Bilagall Budgetdepartementet ig ringarav revisionsverksamhetens inriktning. a. skulle den kameralt betonaderevisionen inskränkas. De resurser som därvid frigjordes skulle, tillsammansmed visst resurstillskott, användas för en på sakrevision inriktad verksamhet.Beträffande sakrevisionens metoder och arbetsformer gavs inte några närmaredirektiv. I RRV:s uppgifter skuUe vidare ingå bl, a. att setUl att statens räkenskapsväsen fungerade tillfredsställande och att behövligaförbättringar genomfördes. Till verket fördes också åtskilliga andra uppgifter,bl. a. den löpande riksbokföringen och riksbokslutet, utarbetande av budgetredovisningoch rikshuvudbok, upprättande av statsliggaren, beräkning av utfallet avstatsbudgeten samt kontroll av statsverkets checkräkning i . Verketfick även uppgifter på det finansstatistiska området, nämligen att göraberäkningar av statens inkomster och utarbeta statistik över statens finanser. Statskontorets uppgifter skulle omfattarationaliseringsverksamhet inom hela statsförvaltningen samt dessutom en pårationaliserings- och besparingsfrågor inriktad remissverksamhet. Det betonadesatt rationaliseringens uppgift var att åstadkomma besparingar. Vikten av attpröva huruvida nyttan av vissa arbetsuppgifter hos myndigheten står i rimligproportion till kostnaderna framhölls. I syfte att skapa förutsättningar för godsamordning av revisions- och rationaliseringsverksamheten skulle chefema förresp. verk som vice ordförande ingå i styrelsen för det andra verket. Förändringarav RR V:s revisionella verksamhet Både RRV och statskontoret har genomgåttförändringar i fråga om organisation, verksamhetsinriktning, arbetsformer m, m,, För RRV:s del kan nämnas att, på förslag från RRV, statsmakternaår 1967 beslutade om en ny principorganisation för den statliga redovisnings-och revisionsverksamheten (prop, 1967: 79, SU 1967: 82, rskr 1967: 194),Bakgrunden tiU förändringen var de möjligheter och krav som användning av ADB iredovisnings- och revisionsarbetet bedömdes medföra. Vidare förelåg en önskanatt inrikta revisionsarbetet på att pröva hur prestationerna förhåller sig tillkostnaderna inom myndigheterna. Därigenom skulle statsmakterna och de enskildamyndigheterna få en uppfattning om effektiviteten inom skildaverksamhetsgrenar. Den nya organisationen innebar att myndigheternasredovisning och utbetalning centraliserades till större kamerala enheter, s. k,redovisningscentraler. Detta väntades medföra bl. a. att uppgifterna kunde anförtrosåt specialutbildad personal och att tekniska hjälpmedel kunde utnyttjaseffektivare. De större kamerala enheterna (f. n, ca 25) bUdades dels genom attdet kamerala arbetet hos lokala myndigheter flyttades över tillcentralmyndigheten, dels genom att flera myndigheter i kameralt av- Prop.1976/77:100 Bilagall Budgetdepartementet 19 seendefördes samman i redovisningsgrupper, var och en med en redovisningscentral somserviceorgan. Den nya organisationen innebar vidare att deninterna kontrollen hos myndigheterna byggdes ut, vilket underlättades genomövergång till ett ADB-redovisningssystem. För den kameralt inriktade revisionen redovisningsrevisionen inrättades revisionskontor, i princip ett inomvarje redovisningsgrupp. Redovisningsrevisionen skuUe inriktas på att granskariktigheten i lämnade uppgifter och säkerheten i medelshantering ochredovisningssystemen. Behovet av en central revision inriktad på kameralgranskning minskade följaktligen. Den centrala revisionen skulle i ställetinriktas på förvaltningsrevision, dvs, utvidgad och intensifierad sakrevision. Den genomgripande omstruktureringen av den statligarevisionsverksamheten är i huvudsak avslutad. RRV:s uppgifter påredovisningsrevisionens område består numera i huvudsak av tillsyn överrevisions-kontoren och över andra statliga enheter för intern revision. irUeddesförsöksverksamheten med programbudgetering. I anslutning härtill påbörjade RRVett utvecklingsarbete, vilket har resulterat i ett system för planering,budgetering, redovisning och revision. En kort beskrivning av detta system,kallat system eller SEA-systemet, lämnas i detföljande. RRV:s förvaltningsrevision kort karaktäris-tik RRV:s uppgift som central förvaltningsmyndighet förrevision är i korthet att granska statlig och viss statsunderstödd verksamhetoch tillse att den bedrivs effektivt. Vid genomförandet av förvaltningsrevisionergranskar RRV att statsmaktemas intentioner med myndigheternas verksamhetförverkligas samt undersöker om myndigheternas prestationer är ändamålsenligaoch, utförda med bästa möjliga ekonomi. RRV utgår i sitt granskningsarbete frånde mål som regering och riksdag angivit för myndighetema. De revisionsprojektRRV bedriver initieras huvudsakligen av verket självt. Det förekommer dock attprojekt initieras av regeringen eller på begäran av myndighet. Förvaltningsrevisionen spänner över ett brett fält.Tyngdpunkten ligger på en myndighetsinriktad revision. Granskning avfunktioner som finns hos flera eller flertalet myndigheter förekommer också iviss utsträckning. Den bedrivna förvaltningsrevisionen harvarit inriktad på att göra översiktliga granskningar av myndighetemasverksamhet. Syftet har varit att med utgångspunkt i statsmakternas mål förmyndighetens 1976/77:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet 20 verksamhetgranska den närmare inriktningen och utformningen av verksamheten och deresultat som har uppnåtts. Vanligen behandlas också frågor om myndighetensutvecklingsarbete, styrning och organisation samt resursutnyttjande. Vissadjupgående analyser av myndigheters eller delar av myndigheters verksamhetgörs också. Dessa är inriktade på att föreslå lösningar på avgränsade problem. Det bör framhållas att förvaltningsrevisionenhittills har befunnit sig i ett utvecklings- och utbyggnadsskede, som ännu inteär avslutat. Denna form av revision har inte heller i någon större utsträckninghaft tidigare tillämpningar att falla tillbaka på. Metodutveckling förförvaltningsrevision bedrivs därför. Revisionens kontrollerande och granskande karaktärär framåtriktad och syftar ytterst till konstruktiva insatser för en förbättradverksamhet. RRV eftersträvar därför ett nära samarbete med den granskade myndighetenoch ett löpande informationsutbyte, I sin avrapportering av revisionsprojekt lämnar RRVvanligen förslag till åtgärdsprogram i form av idéer och uppslag till åtgärdersom bör vidtas. Dessa skall vara aUmänt formulerade och överlämnas till myndighetenför att beaktas och närmare utformas och prövas av denna. Det är alltsåmyndigheten själv som har ansvaret för sin verksamhet och som skall stimulerasatt utveckla denna i de hänseenden där RRV konstaterat att förutsättningar föreffektivitetsförbättringar föreligger, I de fall RRV:s och myndighetensuppfattningar skiljer sig åt och RRV inte vinner gehör för sina synpunkter harRRV två möjligheter. Den ena är att avvakta och återkomma till frågan vid enkommande revision. Den andra är att informera regeringen om de brister RRVanser föreligger. Sistnämnda förfaringssätt har varit säUsynt, 1 förvaltningsrevisionen ingår normalt även enuppföljningsdel avseende dels en fortlöpande kontakt med den reviderademyndigheten för att kontrollera att åtgärder vidtas, dels en senare bedömningav resultaten därav. Detta sker i särskilda uppföljningsprojekt. Resultatet av förvaltningsrevisionen beror iallmänhet på samspelet mellan RRV och myndigheten. Eftersom revisionsorganetfrämst är idé-och impulsgivare, blir det dock i regel svårt att säga vUkaeffekter som är resultatet av själva förvaltningsrevisionen. Det tar dessutomofta innan förbättringsåtgärder börjar ge effekter. De direktaeffekterna kan komma till uttryck i bättre ekonomi i myndigheternas verksamheteller mer ändamålsenliga prestationer. Revisionen har även indirekta effekter.Redan förekomsten av revision torde verka stimulerande på effektiviteten ochsäkerheten. Omfattningen på RRV:s förvaltningsrevision belysesav följande siffror. Av verkets totala ekonomiska resurser /76användes eller drygt 20 milj, kr, för förvaltningsrevision m, m, RRV harunder perioden /711974/75 totalt avslutat 319 revisionsprojekt. Prop.1976/77:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet 21 mindredel av dessa avser tiUsyn av revisionskontor, förstudier etc. I övrigt är detett visst myndighetsområde eller en viss myndighetsfunktion som har granskats.Under /75 avslutades 81 revisionsprojekt. Därutöver pågick110 projekt vilka beräknas avslutas under de närmast kommande budgetåren. RRV:suppgifter på det ekonomi-administrativa området Som framgått har RRV även andra uppgifter än attbedriva förvaltningsrevision. Några av dessa är av intresse i det följande ochskall därför beröras, I RRV:s uppgifter inom det statligaekonomi-administrativa området ingår att utveckla metoder och rutiner förplanering, budgetering och redovisning. Detta utvecklingsarbete är inriktat påatt utarbeta generella modeller och system som varje myndighet kan appUcera påoch anpassa tU! Ansvaret för och genomförandet av myndighetsanpassningenligger hos resp, myndighet. När det gäller redovisningsområdet skall emeUertidRRV enligt sin instruktion meddela föreskrifter och anvisningar för denstatliga redovisningen samt tillse att redovisningssystemen är ändamålsenliga. Grunden i den statliga redovisningen är system S.Detta system kan kort betecknas som ett paket av hjälpmedel dels för denlöpande ekonomiska handläggningen (utbetalning, inbetalning, bokföring,bokslut m. inom statsförvaltningen, dels för resultatuppföljning mot fastställdabudgetar (redovisning av budgetutfall, kostnadsutfall, prestationer m. m.). Idet sistnämnda ingår även hjälpmedel för kalkylering och budgetering. SystemS samt den tidigare nämnda nya redovisnings- och revisionsorganisationen är nui huvudsak genomförda i den egentliga civila statsförvaltningen, RRV har ettövergripande driftansvar för system S, Mellan RRV och datamaskincentralen föradministrativ databehandling (DAFA) har ingåtts ett produktionsavtal sominnebär att en avsevärd del av arbetet med den löpande driften av system Sutförs av DAFA, Ett liknande avtal har slutits mellan RRV och postbankenbeträffande driften av betalningssystemen. Denstatliga ekonomi-administrationen har utvecklats markant . System S utgör en av grundpelarna för statensekonomi-administrativa system (SEA-systemet) med dess huvudfunktionerplanering, budgetering, redovisning, resultatuppföljning och resultatanalyssamt revision, I SEA-systemet ingår ett antal metoder och tekniker somsuccessivt har utvecklats och i varierande utsträckning tillämpas istatsförvaltningen. Inomplaneringsområdet utvecklar RRV en modell för s, k, verk- Prop.1976/77:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet 22 sarahetsplanering.Denna innefattar en planering på kort och medellång sikt (). Planeringenutgår i huvudsak från fastlagda övergripande mål. Den behandlar främst mål ochriktlinjer för verksamheten ochresursfördelningsfrågor i anslutning härtUl samt hur planeringen samverkar medbudgetprocessen. Som nämnts medverkar RRV i försöksverksamheten medprogrambudgetering i statsförvaltningen. Arbetet består av rådgivning till demyndigheter som omfattas av denna verksamhet. rör det sig om ettdrygt 20-tal civila myndigheter. Förändringar inom statskontorets verksamhetsområde