prop · G00321 · 1976-12-31 00:00:00 — Vidkapitaltäckningsreglemas tUlkomst tUldrog sig frågan om kapitaltäckningskravetför bankinstituts engagemang i sidobolag särskild uppmärksarahet. Denavgörande oraständigheten för rain bedömning att kapitaltäckningskravet förbankinstitutens engagemang i sidobolag skall vara var, att det kapitalsom föreskrivs som skydd för bankinstitutens insättare inte börutgöra riskkapital också i elt annat kreditinstitut. Denna grundregel anser jagalltjämt vara till-lämplig. Avsteg från regeln kan å andra sidan tänkas ske om insättar-skyddetinte eftersatts och andra intressen talar för alt ell undanlag fråndet nuvarande kapitaltäckningskravet bör komma till stånd. Bankinstitutensengagemang i sidobolag som driver kreditverksamhet kan delas in i sex grupperefter bolagens verksamhet. Dessa grupper är bankinstitut, bostadsfinansierandekreditaktiebolag, industri-, fartygs-och exporlfinansierande bolag, koramunlåneinstitut,utländska banker samt factoring- och leasingbolag. som har lill huvudsakligt ändamål att lämna lån till kommuner,kommunalförbund och andra kommunala samfälligheter. F.n. finns i vårt landendast två koraraunlåneinslitut, nämligen (ifortsättningen kallat Komraunkredit) med som huvuddelägareoch (i fortsättningen kallatKommunlåneinstitutet) som till slörsla delen ägs av övriga affärsbanker. Eltkreditakliebolag utmärks av att det har till ändamål att driva lånerörelse ochatt genom utgivande av obligationer eller andra för den allmänna rörelsenavsedda förskrivningar upplåna för verksamheten behövliga medel medanverksamheten däremot inle omfattar bankverksamhet [1 § lagen (1963: 76) omkreditaktiebolag]. Prop.1976/77: 21 13 kreditakliebolagunder tUlsyn av bankinspektionen, ora inle undanlag har medgetts av regeringen.Bolagsordningarna för kredilaktiebolagen skall godkännas av regeringen liksomändring av bolagsordning. 1det följande skall läranas vissa uppgifter om de båda kommunlåneinstituten. och Komraunkredit har i stort setl samraa sakligainnehåll. Bolagen har till föreraål för sin verksamhet att lämna och förmedlalån dels till korarauner och kommunalförbund (i fråga ora Kommunlåneinstitutetockså tUl andra koramunala samfäUigheter) dels tUl juridisk person, varikommun eller annan samfällighel äger bestämmande inflytande, mot borgenav komraunen eller samfälUgheten. Med kommun avses primärkommun och landslingskomraunsamt församling och kyrklig samfällighel. Bolagenlånar upp erforderliga medel för sin verksamhet i huvudsak genomobligationsemissioner och reverslån hos olika kapiialplacerande institutioner. Bolagsordningamainnehåller bestämmelser som begränsar möjligheten till upplåning. Densammanlagda upplåningen med avdrag för vissa likvida medel får inteöverstiga fyrtio gånger bolagets eget redovisade kapital och säkerhetsfond.Vid bestäraraande av upplåningsrätten får säkerhetsfonden, som bildas genom attlåntagare vid upptagande av lån betalar av lånels belopp lill bolaget,inte medräknas till högre belopp än fem gånger bolagels eget redovisadekapital. Mot förlagsbevis upplånat kapital får med viss begränsning likställasmed eget kapital intill ett belopp som svarar mot aktiekapitalet, förKommunlåneinstitutet dock högst . Upplåningsrältsbestämmelsernakan ses som kapitalläckningsregler innebärande ett krav på att avplaceringarna, dvs. utlåningen, skall täckas med eget kapital. Kommunlåneinstitutetägs till av affärsbankerna utora . Återstående aktier ibolaget ägs av kommunförbundet () och landstingsförbundet ().Aktiekapitalet uppgick till 4 raUj. och säkerhetsfonden tUl34,6 milj. kr. Bolagets maximala upplåningsrätt var 1 763milj. och den faktiska upplåningen i obligationer och reverslån 1 103 milj.kr. resp. 67 milj. kr. Den outnyttjade upplåningsrätten var således 593 milj.kr. uppgick utiåningen till 1 211 milj. kr. (1 054 railj. kr.den 31 december 1975 och 950 milj. kr. av ullåningengick tUl primärkommuner. Kommunkredit ägs tUl 94 %av och i övrigt av kommunförbundet () ochlandstingsförbundet (). Aktiekapitalet uppgick tUl 5,3milj. och säkerhetsfonden till 57,8 milj. kr. Vid samma lidpunkt var denfaktiska upplåningen ca 2 313 milj. kr., varav 1 077 milj. kr. 1976/77: 21 14 1236 milj. kr. Den outnyttjade upplåningsrätten beräknadesdå vara ca 470 mUj. Utlåningen uppgick tiU 2 434 milj. (2 455 milj. kr. och 1 546 railj. den 31 december1974), varav var lån lUl primärkommuner. 4 Bankernas skrivelse till regeringen Iskrivelsen anhåller de banker som är delägare i att kapitaltäckningskravetför bankernas aktier i bolaget, sora f. n. är , bortfaller eller åtrainstonebegränsas till . Till stöd för sin anhållan anför bankerna i huvudsakföljande. Förfinansiering av sin verksamhet har bl. a. upptagit lån iutlandet. och 1976 har två lån om vartdera 40 milj. D-mark tagitsulomlands. Andra korarauner än de som själva kan uppta lån påutlandsmarknaderna får enligt regler låna i utländsk valuta endastvia eller Kommunkredit. Såvitt nu kan bedömas måste även ifortsättningen en väsentlig del av upplåningen ske i ullandet. Koraraunlåneinstilutethar eraeUertid svårt att uppträda som låntagare på de aktuellautlandsmarknaderna raed nuvarande låga egna kapital i förhåUande tUlomslutningen. En väsentlig ökning av det egna kapitalet är därför erforderlig. Eltytterligare skäl för en sådan ökning är att en avveckling av bolagetssäkerhetsfond därefter borde vara möjlig. Enligt bolagsordningen bildassäkerhetsfonden genom att bolagets låntagare vid upptagande av lån inbetalar2,av lånets belopp tUl bolaget. Detta är en bestämd nackdel för de berördakommunerna. Eventuellt skulle en särskild garantifond kunna ersättasäkerhetsfonden. Viden ökning av aktiekapital avses en omfördelning av aktiernaske på sådant sätt alt PKbanken blir ägare till hälften av aktierna. Skälethärtill är att komraunkunder hos PKbanken avses få ta bolagets tjänster ianspråk i större utsträckning . Trots PKbankens ökade insats kommervid den blivande aktieemissionen även övriga banker att behöva väsentligt ökasina aktieinnehav. På grund av svårigheterna atl uppfylla banklagens kapitalläckningskravär bankerna dock inte beredda att teckna nya aktier, ora det nuvarande kapitaltäckningskravetblir tUlärapligt på de ökade aktieinnehaven. Bankerna anser att krav på viss kapilalläckningför aktier av detla slag Ur omotiverat. Under alla förhåUanden bör kapitaltäcknmgskravetbegränsas tUl . Grundenför bankernas uppfattning i denna fråga är den genora-gående höga solvensen hosbolagets lånekunder. en bank själv uppträder som långivare tiU sådana lån, sorabolaget enligt sin bolagsordning kan lämna, föranleder dessa lån inte någotkrav på kapitaltäckning. För alt i vart fall begränsa kapUalläckningskravet tiU8 % talar Prop.1976/77: 21 15 altKommunlåneinstitutet med PKbanken såsom hälftendelägare från de synpunklersom har bestämt kapitalläckningsreglerna knappast skiljer sig från ett bolag,vari staten äger en del av aktierna. Detre remissinstanserna förordar all kapitaltäckningskravet sänks för bankernasengagemang i kommunlåneinstituten, dvs. bäde Kommun-låneinslitutet ochKommunkredit. Bankinspektionen och riksbanksfullmäktige anser alt kravet börsältas till , medan sparbanksföreningen inte tar slällning lill vilket kapitalläckningskravsom bör gälla. Bankinspektionen erinrarom att den lUlsalta utredningen (Fl 1976: 4) om översyn avbanklagstiftningen enligt sina direktiv har att särskilt pröva bankernas kapitaltäckiungsbeslämmelser.En lösning av den nu aktualiserade delfrågan om bankernas kapitaltäckning tordedärför bli av provisorisk natur. Inspektionen anser alt de skäl som enligtdepartementschefens tidigare uttalande (prop. 1972: 118 s. 29) kan motiveraundantag från regeln om kapilalläckning är tUlämpliga också här. Insättarskyddetbehöver inte eftersättas, ora täckningsgraden för aktier i lill vad sora gäller i fråga ora aktier i de bostadsfinansierandeinstituten. 1 själva verket betraktas i banklagstiftningen i övrigt utlåningtill kommun sora riskfriare än utlåning för bostadsändamål. För undantag talarvidare intresset av att koraraunernas raedelsanskaffning underlättas.Inspektionen delar uppfattningen all del är till fördel för kommunerna om denför upplåning erforderliga soliditeten i kan uppnås genom ägar-kapilalså alt komraunerna ej behöver göra inbetalningar till säkerhetsfond. Bankinspektionen föreslåratt undantag från regeln om kapitaltäckning görs i fråga omkreditaktiebolag som har till huvudsakligt ändamål att lämna lån lill kommuner.Undantaget skulle därmed komma att avse även Kommunkredit. Att det i Komraunlåneinstitutetfinns elt engagemang från den statsägda PKbankens sida bör inte tillmätas betydelsefrån synpunkten av att undanlag gäller för företag där staten är delägare.Lagstiftningen gör i skUda avseenden strikt åtskUlnad härvidlag. Riksbanksfullmäktigeframhåller att det inte finns något skäl atl vara mera restriktiv i fråga om komrauninstilulensaktier än i fråga ora bo-sladsinstUutens. Utlåning till korarauner kan på godagrunder betraktas sora mycket säkra placeringar. En banks utlåning till kommunkräver inte någon kapitaltäckning. Inte heller krävs kapilalläckning för innehavav koramunobligationer. Fullmäklige förordar att kapitaltäckningskravet förinnehav av aktier i komrauninstitut dvs. 1976/77: 21 16 stiluletoch Kommunkredit sänks till . Den nu föreslagna åtgärden kan vidtagasoberoende av att en utredning f. n. arbetar med bankernas kapitalläckningskrav. Sparbanksföreningenfinner förslaget i bankernas skrivelse välgrundat raen förulsälter att enändring av kapitaltäckningskravet även komraer all gälla Komraunkredit, somverkar inom samma marknad och sora har ett raotsvarande behov att i en snarframlid väsentligt öka det egna kapitalet. Banklagstiftningensrörelseregler har främst till syfte att trygga bankinstitutens solvens och likviditet.Ett viktigt inslag i denna lagreglering är de s. k. kapilaltäckrungsreglema.Genom dessa åläggs bankinstituten, dvs. affärsbanker, sparbanker ochföreningsbanker, att till insättarnas skydd hålla ett eget kapital tUl visstlägsta belopp. Bestämmelserna är utformade som placermgsregler med olikastränga krav på täckning med eget kapital beroende på placeringarnas art.Placeringarna är indelade i fyra riskgrader. För tUlgångarna i den högstariskgraden är täckningskravet . För bankernas engagemang i sidoföretag, dvs.företag sora driver någon form av bankverksamhet, gäller ett strängare kapitalläckningskrav.Från bankens eget kapital skall avräknas det bokförda värdei av vad banken somaktiekapital eller i annan form har placerat i sådant företag. Regeln innebäralltså ett kapitalläckningskrav av för engagemang i sidobolag. Från dettastränga krav görs dock undantag för tillskott till förelag där slalen ärdelägare och till bostadsfinansierande kreditaktiebolag. Med tillämpning avdenna undantagsbestämmelse är kapitaltäckningskravet för bankernas engagemangi t. ex. de halvstatliga kreditaktiebolagen de bankägda bostadsfinansierande kreditaktiebolagen begränsattiU det krav som gäller enligt högsta riskgraden, dvs. Deaffärsbanker som innehar de flesla aktierna i det kommunfinansierande kreditakliebolagetKommunlåneinstitutet har hos regeringen hem ställt att kapitalläckningsreglernaändras så att täckningskravet för bankernas aktier i eller begränsas lUl . Till slöd för framställningen anförbankerna bl. a. att bolagets lånekunder, dvs. till största delen kommuner,genomgående har en hög solvens och all en väsentlig ökning av det egna kapkaletär nödvändig för atl skall kunna uppträda som låntagare påutiands-marknaderna, där en väsentiig del av upplåningen måste ske även i fortsättningen.Bankerna har emellertid svårigheter att uppfylla de legala kapitaltäckningskravenoch är därför inte beredda atl teckna nya aktier. Prop.1916fil: 21 17 orainle täckningskraven för sådana engageraang begränsas. En ökning avaktiekapitalet kan vidare göra det möjligt alt avveckla bolagels säkerhetsfond,lill vilken kommunerna måsle avsätta viss del av lånebeloppet när de tar upplån hos bolaget. En sådan avveckling skulle vara till fördel för kommunerna. Remissinstansernatillslyrker att kapitalläckningsreglerna nu ändras. De anser all en ändring böravse båda de komraunlåneinstitut som fmns i , dvs. Kommunlåneinstitutetoch Komraunkredit, sora är ett lill största delen av ägt kommunfinansierandekreditaktiebolag. Bankinspektionen och riksbanksfullmäktige förordar alt kapitaltäckningskravetsänks tUl , dvs. samma krav som gäUer för bl. a. de bostadsfinansierande kredUaktiebolagen. Föregen del vill jag anföra följande. Genom banklagstiftningfastställdes den huvudregeln i fråga om bankemas engagemang i sidobolag att detkapital som föreskrivs som skydd för bankernas insättare inte börutgöra riskkapital också i ett annat kreditinstitut. Undantag från denna regelgäller f. n. för två fall, nämligen för förelag där staten är delägare och förde bostadsfinansierande kreditaktiebolagen. Avgörande för bedömningen hardärvid varit som departementschefen anförde i lagstiftningsärendet ifråga ora sist-näranda bolag att insättarskyddet inte eftersatts och attandra intressen talar för att ett undantag från gällande kapitalläckningskravbör komma lill stånd. Denu berörda riktlinjerna i fråga om kapitaltäckningskraven som har godtagitsav bör enligt min mening fortfarande varavägledande. Mot denna bakgrand delar jag remissinstansernas uppfattning attundantag från kravet på kapitaltäckning är motiverat också för bankernaskapitaltillskott till kommunlåneinstilu-ten. Sora riksbanksfullmäktige harframhållit finns det inga skäl att vara mera restriktiv i fråga om dessainstitut än belräffande bostadsinslitulen. Utlåning till kommuner betraktas sommycket säkra placeringar, vilket bl. a. framgår av att en banks utlåning tillkommuner eller innehav av komraunobligationer inte kräver någon kapilalläckning.Insättarskyddet behöver sora också bankinspektionen har anfört inteeftersättas, om täckningsgraden för kapitaltillskott till komraunlåneinstilulenreduceras till vad sora gäller i fråga ora de bostadsfinansierande instituten.Jag är alltså ense raed bankinspektionen och riksbanksfullmäktige att kapitaltäckningskravetbör vara detsamma i dessa fall, dvs. Enutredning tillsattes med uppdrag att se över banklagstiftningenoch att skyndsamt lägga fram förslag till nya kapitalläckningsregler, sora fören fraraöver kan lösa bankernas kapital-täckningsproblera samtidigtsom kravet på skydd för insätlarna tillgodoses. Enligt vad jag har inhämtatkommer förslag från utredningen troligen att kunna föreUgga . Detär emellertid svårt att 1916fil: 21 18 närmareange när ett sådant förslag skulle kunna genomföras. I likhet med reraissinstansernaanser jag att en ändring av kapitaltäckningskravet i den begränsade omfattningsom avser bankernas engagemang i komraunlåneinstilulen kan ske utan attutredningens arbete föregrips i något väsentligt avseende. Med hänsyn tiU denbetydelse en sänkning av kapitaltäckningskravet kan ha förkommunlåneinstitutens verksamhet och därigenom också för kommunernas låneraöjligheteranser jag att den föreslagna ändringen bör genomföras . Jagförordar alltså att kapilaltäckningsreglerna i banklagarna ändras så altundanlag från kravet på kapilalläckning görs i fråga om bankernasengagemang i kommunlåneinstituten på samraa sätt som gäller i fråga omengagemang i företag där staten är delägare och i de bostadsfinansierandekreditaktiebolagen. Lagändringarna bör utformas så att de avser affärsbankers,sparbankers och föreningsbankers aktier i eller andra kapitaltUlskott tillkreditaktiebolag som har till huvudsakligt ändamål att lämna lån tillkommuner. Jag föreslår att ändringar i enUghet härmed görs i 57 § lagen ombankrörelse, 26 § lagen om sparbanker och 34 § lagen om jordbrukskasserörelsen. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen attantaga inom upprättade förslag till 1. lag om ändring i lagen (1955:183) om bankrörelse, 2. lag om ändring i lagen (1955:416) om sparbanker, 3. lag om ändring i lagen (1956:216) om jordbrukskasserörelsen. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslular att genomproposition föreslå att antaga de förslag sora föredraganden har lagtfram. TRYCKERI 1976 74057»