prop · G00377:115 · 1976-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1976/77:115 omåtgärder för att underlätta företagens uppgiftslämnande m. m.; Regeringen föreslår alt antaga detförslag som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. I propositionen redovisas förslag till åtgärder föratt begränsa och underlätta förelagens uppgiftslämnande. En tidsbegränsaddelegation förutskickas bli tillsatt till vilken myndigheterna skall varaskyldiga att anmäla krav på ny eller utökad uppgiflsinsamling. Delegationen gesbefogenhet att avgöra om vissa uppgifter får samlas in eller ej. Dessutomföreslås delegationen vid behov få föreskriva villkor för uppgiftsinsamlingenfrån företag. Delegationen skaU vidare göra en genomgång avengångsnatur av befintliga uppgiftsrutiner och därvid föreslå konkretaåtgärder för atl reducera och förenkla uppgiftslämnandet. Mol bakgrunden av deerfarenheter som har vunnits av delegationens arbete börstatsmakterna ta ställning liU hur permanenta organisatoriska åtgärder pådetta område bör utformas. De enskilda myndighetemas ansvar att i ökadutsträckning medverka till att företagens uppgiftslämnande underlättasunderstryks. I detta syfte förutskickas bl. a. att tiUägg kommer att görastill allmänna verksstadgan och förordningen om rationaliseringsverksamheten iden civila statsförvalt-ningeti. I saml Nr 115 Närvarande:statsministem , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , ,, , , , , . Propositionom åtgärder för att underlätta företagens uppgiftslämnande m.m. I motioner tiU riksdag (mot. 1965:1: 346och 1965:11:416) föreslogs bl.a. att i skrivelse lill Kungl. Maj:tskulle anhålla om utredning och förslag beträffande samordning och förenklingav de uppglfts-och uppbördsskyldigheler som det allmänna ålägger företagen.Allmänna beredningsutskottet tillstyrkte en utredning och beslutade ienlighet med utskottets förslag (1965:30, rskr 1965:261). Med stöd av Kungl. Maj;ts bemyndigande den 12december 1969 tillkallade chefen för fyra sakkunniga meduppdrag att se över bestämmelserna om företagens och andra arbetsgivaresuppgifts- och uppbördsskyldighet. 1 direktiven lill de sakkunniga framhölls attsyftet med utredningen i första hand var att efter en genomgång av rutinerna påvarje område överväga vad som kunde göras för alt åliggandena skulle bli sålitet betungande som möjligt. Det konstaterades att också myndigheterna hadeett starkt intresse av all bestämmelserna var utformade så atl företagen ochandra kunde fullgöra sina skyldigheter på ett enkelt och rationellt sätt.Möjligheter till samordning, bl.a. genom användning av samma grundmaterial förskilda ändamål, borde därför närmare utredas. Frågan om ersättning föruppgifts- och uppbördsverksamhetens fullgörande ingick inte i uppdraget, men desakkunniga var oförhindrade alt undersöka i vilken mån ändringar av delsakliga innehållet i gällande bestämmelser på förevarande områden kunde varaav betydelse för en förenkling och rationalisering. Prop.1976/77:115 3 De sakkunniga', som antog namnetutredningen om företagens uppgiftsplikt (UFU) har avgivitslutbetänkandet (SOU 1976:12) Företagens uppgiftslämnande. Utredningen hartidigare överlämnat betänkandet (SOU 1973: 33) Ränta och reslavgift på skattm. m. samt promemoriorna Arbetsgivares anmälningsskyldighet enligtutlänningskungörelsen m.m. (Ds Fi 1974:3) och Förenklad uppgiflsskyldighet tillsocialförsäkringen m.m. (). Efter remiss har yttranden överslutbetänkandet avgivits av justitiekanslern, ,, , datainspektionen,, , statskontoret,generallullslyrelsen, (), bankinspektionen,försäkringsinspeklionen, , ,, , lanlbruksstyrelsen, , statenslivsmedelsverk, , statens jordbruksnämnd, statensnaturvårdsverk, produktkonlrollnämnden, miljödatanämnden, kommerskollegium,patent- och registreringsverket, , statens pris- ochkartellnämnd, , överstyrelsen för ekonomiskt försvar,, arbetarskydds-styrelsen, bosladsstyrelsen, statensplanverk, statens industriverk, , länsstyrelsemasorganisationsnämnd, ombudsmän (), fullmäktige I Sverigesriksbank, länsstyrelsema i , , , Göteborgs-och , och , punktskalteutredningen (Fi 1970:57), skatteutredning (Fi 1972:02), ADB-beredningsgruppen (C 1973:06),ulrikeshandelsstati-stikutredningen (Fi 1974: 06), utredningen (Fi 1975: 08) omfinansieringsbolagen m.m., expertgruppen (In 1967:24) för regionalutredningsverksamhet, sysselsältningsutredningen (A 1974:02), SvenskaHandelskammarför-bundel, , länslandsting, , , , , kommun, kommun. ,, , ,, , Hantverks- ochIndustriorganisation, (), FöreningenAuktoriserade Revisorer, , (), Centralorganisationen /SR, Landsorganisationeni (LO), (), , , , , , , , ,, Svenska Åkeriförbundel, Svensk Indstriföre- ' Överdirektören ,ordförande (t.o.m. ), överdirektören , ordförande(fr. o. m. ), direktören , direktören avdelningsdirektören . 1976/77:115 4 ning,Bokförings- och samt . 2 Utredningen 2.1 Bakgrunden Utredningen konstaterar alt företagen och andraarbetsgivare har fått alltmer vidgade åligganden att förse myndigheterna meduppgifter av olika slag i eller utan förening med inbetalning av skatter elleravgifter. Förklaringen härtill är uppenbarligen till stor del det successivtökade behov av information som följer med utbyggnaden av den offentligaverksamheten på skilda samhällsområden. Som exempel pä förhållanden som lett till ökatbehov av information från företagssektorn kan på konjunkturpolitikens områdenämnas kraven på en utbyggnad av den ekonomiska korttidsstatistiken. Andraexempel är den förstärkta prisövervakningen inom prispolitikens område, denintensifierade branschulredningsverksamheten inom industripolitiken, det obligatoriskaskördeskadeskyddet, ATP-reformen och tandvårdsförsäkringen inomsocialpolitiken, den utvidgade planeringen på länsnivå inom regionalpolitikensamt av vissa skatter såsom mervärdeskatten och reklamskatten. Lagstiftning föratt främja anställningstryggheten och sysselsättningen av äldre arbetstagarekan också tas som exempel på företeelser som har gett och kan ge upphov tilletl ökat informationsflöde från företag till förvaltning. Bakom utvecklingen ligger allmänt sett atlsamhällets verksamhet har blivit alltmer omfattande och ingripande. Delta harföranlett inte bara behov av information på flera områden utan även krav på enalltmer detaljerad redovisning från företag och enskilda. Sistnämndaförhållande avspeglas bl. a. i de undersökningar som görs av myndigheter medplanerande eller analyserande uppgifter med anknytning till företagssektorn. Utredningen framhåller vidare att tillväxten inomnäringslivet i sig medför en ökning av den mängd uppgifter som går frånföretag till förvaltning. Om antalet ekonomiska transaktioner, antalet företag,antalet produktvarianter, antalet anställda etc. tiUtar så ökar vid ett givetantal uppgiftsinsam-lingsrutiner också volymen på överförda uppgifter. Ett ökat uppgiftsinhämtande synes också ha följtmed utvecklingen på ADB-området. utgjorde svårighetema att bearbetauppgifter ofta en restriktion mot uppgiftsinhämtande. Det var utrymmeskrävandeoch ohanterligt atl lagra stora uppgiftsmängder, och betydande arbetsinsatserkrävdes för att utnyttja befintliga uppgifter t. ex. för olika typer avberäkningar och sammanställningar. Förutsättningarna för att samla in ochutnyttja data har drastiskt ändrats i och med att transport, lagring 1976/77:115 5 ochåtervinning av uppgifter samt beräkningsarbeten i stor utsträckning kan utförasmed hjälp av ADB. De ökade kraven på uppgiftslämnande m. m. frånföretagen har mötts av elt allt starkare motstånd från företagssidan.Huvudlinjen i den framförda kritiken synes enligt utredningen varaatt det är den samlade uppgifts- och uppbördsskyldighelen som medföroacceptabelt stora besvär och kostnader för företagen. som onödigt detaljrika, för ofta återkommande och inte sällansvårbegripliga och besvärliga att besvara - framför allt för mindre företag.Vidare hävdas att samma eller liknande uppgifter måste lämnas ochatl uppgifts-lämnama ofta får vetskap om uppgiftskraven alltför sent och fårkort tid på sig för redovisningen. Vissa uppgiftskrav anses vara särskiltbetungande såsom en del engångsenkäter av typ branschundersökningar ochstatistiska centralbyråns (SCB:s) årliga industristatistik. Särskiltbeträffande SCB framförs att det ofta är svårt att inse värdet av de enskildauppgifterna och att de inte sammanställs av SCB på sådant sätt att statistiken blirlill direkt nytta förde uppgiftslämnande företagen. Man har även diskuterat hur problemen med detväxande uppgiftslämnandet skall lösas. Särskilt två sätt har härvid kommit iförgmnden, nämligen atl anordna en central datainsamling och att ersätta företagenför fullgörandet av uppgifts- och uppbördsskyldigheten. 2.1.3Internationella tendenser och erfarenheter UFU konstaterar att de problem som företagen serförknippade med förvaltningens krav på uppgiftslämnande inte är unika försvenska förhållanden. Behovet av uppgifter från företagen växer uppenbariigenefter hand starkt i alla länder på hög ekonomisk utvecklingsnivå ochmyndigheternas uppgiftskrav leder allmänt till irritation hos företagen. I har man försökt råda bot på problemen genomen särskild lag enligt vilken federala myndigheter inte får genomförauppgiftsinsamling över viss storlek utan godkännande på förhand. I harman strävat efter samordning på det statistiska området för dendecentraliserade statistiken och det centrala organet. Central StatisticalOffice (CSO), har fått lill uppgift bl. a. att granska blanketter i fråga omundersökningar inom företagsstatistiken. CSO försöker tillse alt onödigtdubbelarbete undviks men synes hinna med endast en relativt ytlig granskningav blanketter för nytillkomna undersökningar. I inrättades inom centralbyrånför statistik m. m. ett organ för registrering och revision av administrativablanketter. Organet skaU verka för samordning av statistiska och administrativafrågeformulär 1976/77:115 6 ochhar liksom sin engelska motsvarighet inte någon beslutande funktion. Inteheller det franska registreringsorganet synes hinna med mer än en ytligbehandling av de blanketter som kommer in för granskning. 2.2Kartläggning av företagens uppgiftslämnande Utredningen har låtit genomföra en kartläggning avden statliga och kommunala förvaltningens uppgiflsinsamling från företagssektomunder . Syftet med kartläggningen var att få en samlad och systematiskbild av vilka krav på uppgifter statliga och kommunala myndigheter och andraenheter ställer på företag och andra arbetsgivare - dock ej arbetsgivare inomden offentliga sektom. Karlläggningen skulle dels ge en översiktlig beskrivningav informationsflödets karaktär, innehåll och volym, dels ge en relativtdetaljerad information om de enskilda uppgiftskraven. UFU valde atl belysa informationsflödet mellanföretag och myndigheter från myndighetssidan, dvs. alt fråga myndigheternavilka uppgifter man ställer krav på från företagen. Genom att studerainformationsflödet från myndighetssidan värdet möjligt att med relativtbegränsade resursinsatser fråga alla myndigheter om samtliga de krav påuppgifter som riktas mot företagen. Utredningen har redovisat resultatet avundersökningen frän flera aspekter med användning av olika mått påuppgiftslämnandets omfattning. Av totalt 674 myndigheter (inkl. andra enheter iförvaltningen) som ingick i undersökningen hade 93 ett eller flerauppgiftskrav att redovisa . Totalt redovisades 707 uppgiftskrav. Antaletuppgiflslämnare, uppräknat med antalet gånger som uppgifter lämnades, uppgickår till ca 8 milj. och antalet lämnade deluppgifter beräknades totalt tilldrygt I miljard. Ca 49 milj. blanketter e. d. (primäruppgifter) lämnades intill myndigheterna under nämnda år. Av dessa primäruppgifler avsåg ca 90%skatter, tullar och socialförsäkringsavgifter (se tabell I). Om man utgår från att det finns i runt tal 400000 företag i landet,skulle detta innebära att varje förelag i genomsnitt berördes avca 20 uppgiflskrav. Härvid har beaktats att vissa uppgiftskrav upprepas underåret. Om man bortser därifrån och räknar vaije uppgiftskrav enbart en gång perföretag mötte företagen i genomsnitt ca 15 olika krav . Antaletlämnade blanketter per förelag var ca 120. Uppgiftskravenkan grovt indelas i sådana som i första hand används för 1976/77:115 7 administrativa ändamål resp. sådana som i första handanvänds för statistiska ändamål. Med administrativa krav avses sådana däruppgifterna från det enskilda företaget leder lill beslut beträffande företaget(administrativa beslut). Med statistiska uppgiflskrav avses sådana däruppgifter från enskilda företag ställs samman och bearbetas på olika sätt.Informationen om gmpper av företag i form av statistiska tabeller och diagramanvänds sedan för allmänt administrativt bruk, planering, forskning etc. intebara i förvaltningen utan också i näringslivet. Kombinationer av ändamålförekommer också. Vid undersökningen visade del sig att uppgiftskravenfördelade sig ungefär jämnt på de två huvudsyftena administrativa resp.statistiska ändamål. Däremot övervägde det administrativa huvudsyftet nästanhelt när man ser till antalet uppgiflslämnare eller antalet primäruppgifter. Deuppgifter som i första hand insamlades för administrativa ändamål - dvs.tillsyn och kontroll, samhällsplanering, tillståndsprövning samt redovisningav skatt m. m. - användes också i stor utsträckning för statistiska ändamål.Det motsatta förhållandet var däremot mindre vanligt. 2.2.4 Koncentrationen av uppgiftskraven Huvudparten av uppgiftslämnandethärrör från ett fåtal myndigheters krav, som tabell I visar. SCB:s krav ärmånga och detaljerade men berör i allmänhet inte så många förelag, varförbidraget till den samlade blankettmängden är relativt begränsat. Det är istället de administrativa kraven som är helt dominerande. De berör mångauppgiflslämnare - främst då administrationen av beskattningen ochsocialförsäkringen - eller aktualiseras mycket ofta såsom fallet är inomtulladministrationen. De många krav som härrör från kretsen av myndigheterutanför de i detta avseende tio största - dessa tio svarar för avantalet krav - svarar när det gäller mer relevanta mått på uppgiftslämnandet fören mycket ringa del. 00 5 * ' o ' O ON o O - U T3 Q, w U £fc D.-C a u 3 a f* r o (N r o o o-t 00- vO » r CNO oo o' o' O r<-i o OO I ON - rlo" on" (n TT o rn O 00 o" o" o" o" ' ri O >v-) o o 00 r OO ON r (N O r n lo OO o (N o »/- TJ- (N ON (N r» (N r »O ( OO m - VI o f*~. (N r-; --" rn so oo' fn o o o' O (N (N »O NO w-1 O O Tf*" r f" " ( O O O O ( ( (N m v-, sO''t 00 ON ao' " rl r<\_ nO ONOO 0\ 1976/77:115 9 Koncentrationen av uppgiftslämnandet, som denmättes i kartläggningen, blir också påtaglig när man analyserar enskildauppgiftskravs bidrag. De sju största kraven, dvs. av samtliga krav, svararför av totala uppgiftslämnandet, mätt i antal deluppgifter uppräknatmed antal primäruppgifter och periodiciteten. av kraven svarar för ca 65 %och av kraven för härav. UFU delar vidare upp uppgiftskraven i typemapermanenta och regelbundna, permanenta men oregelbundna samt tillfälliga. Tillden första kategorin hör inkomstdeklarationer, redovisning av innehållen skattoch industristatistiken. Till den andra hör anmälningar vid anställning ochvid import och export av varor. Enkäter som görs av utredande myndigheter såsomstatens pris- och kartellnämnd och statens industriverk är i regel tillfälligauppgiftskrav. Kartläggningen visade en stor dominans för de permanenta ochregelbundna kraven. Mätt i antal uppgiflslämnare (uppräknat med periodiciteten)svarar de för . Även räknat i antal primämppgifler är andelen hög, . Deårliga kraven och de med redovisning (i allmänhet varannanmånad) väger därvid tungt. Uppbörds- och mervärdeskattedeklarationema betyderhär myckel. De tillfälliga kraven betyder däremot myckel litet antingen manmäter i antal uppgiflslämnare eller i antal primäruppgifter. 2.2.6 Generellaoch selektiva uppgiftskrav UFU finner atl de flesta kraven på elt eller annatsätt är selekliva, dvs. endast en viss grupp eller vissa grupper av företagomfattades av kravet. Selektionen kan ske efter bransch, efter storleksklass,efter region eller efter något annat kriterium. Selektionen kunde också hagjorts medelst statistiskt urval. Kombinationer av olika selektionstyper ärvanliga. Selektion efter storlek förekommer oftare bland SCB:s uppgiftskrav -av SCB:s krav avsåg endast viss storleksgrupp - än inom andra sektorer.Endast ett tiotal uppgiftskrav betraktas som generella, dvs. avser - åtminstonei princip - aUa förelag. Ungefär hälften av dem hör hemma i skatteadministrationen. 2.2.7 Författningsmässigreglering av uppgiftsinhämtandet Den styrning av myndigheternas uppgiftsinhämtandesom författningsbestämmelserna ger är olika stark på olikalagstiftningsområden. Föreskrifter som avser inkomstbeskattning, tullar ochavgifter av olika slag är vanligen så utformade atl de också låser fast ettbehov av vissa bestämda uppgifter för myndigheternas tillämpning. I övrigt harmyndigheterna att i betydande grad själva bedöma vilka uppgifter som behöverinhämtas, när och från vilka kategorier av företag uppgiftsinsamling skall ske,m. 1976/77:115 10 Uppgiflsskyldighet förelåg enligt undersökningenför tre fjärdedelar av uppgiftskraven. De uppgiftskrav för vilkauppgiflsskyldighet inte förelåg berörde av samtligauppgiflslämnare lill den statliga sektorn. Flertalet av dessa omfattades avSCB:s uppgiftskrav; för cirka en fjärdedel av SCB:s uppgiflslämnare förelåginte uppgiftsplikl. 2.2.8Samordnat uppgiftsinhämtande och samutnyttjande av uppgifter UFU finner att uppgiftsinhämtandet karaktäriserasav atl förvaltningsmyndigheternas informationsbehov beträffande företagensverksamhet tillgodoses myndighetsvis, bortsett frän användningen av offentligstatistik. Det ligger därvid i sakens natur att de uppgifter som en myndighetinfordrar är utvalda och avpassade för att svara just mot myndighetens fråntid till annan varierande behov. Eftersom myndighetema har olika funktionerkommer uppgifterna därmed också att få sin specieUa sammansättning för varjemyndighet. Myndigheternas informationsbehov är å andra sidan inte avgränsade påså sätt att den ena myndigheten behöver vissa slags uppgifter och den andrauppgifter enbart av annat slag. Delta avspeglas i uppgiftspliktsförfaltningarsom ger flera myndigheter möjlighet att infordra samma slags uppgifter. Samordning av myndighetemas uppgiftsinhämtande kanavse åtgärder av de mest skiftande slag, bl.a. sådana som medför att fleramyndigheter utnyttjar ett och samma uppgiflsmaterial. Sådan samordningunderlättas av enhetliga definitioner för olika typer av företag och enhetligaidentitetsbeteckningar. En annan möjlighet ligger i alt inrätta s. k.basregister med vissa gmndläggande uppgifter, vilka kan spridas från denregisterförande myndigheten till andra myndigheter. De inskränkningar i rätten att ta del avmyndighetemas insamlade uppgifter som sekretessbestäminelsema ger är formelltinte tillämpliga i förhållandet myndighetema emeUan. Enligt den praxis som harutvecklats görs dock en prövning även här och en myndighet som ansvarar förinhämtad information bedömer sålunda om ett utlämnande liU annan myndighet kananses vara förenligt med det sekretesskyddade intresset. Såvitt UFU har kunnat finna vid genomgång avuppgiftskraven är dock den redovisning som förelagen åläggs så specielltutformad i de olika uppgiftskraven att det är svårt alt påstå att likhetemameUan uppgifter i och för sig innebär ett dubblerat uppgiftslämnande. Det krävsmer ingående analyser än vad utredningen har kunnat göra för att se vilkasammanjämkningar som eventueUt är möjliga och som skulle medföra påtagligalättnader i uppgiftslämnandet. UFU lämnar en redogörelse för SCB:s verksamhet ochför frågor om statistikproduktionens avvägning och samordning. Redogörelsenkompletteras med en av SCB lämnad redovisning för företagsstatistiken och förvad som görs för att underlätta och begränsa företagens uppgiftslämnande tillstatistiken. 1976/77:115 11 Utredningens uppdrag har föranlett studier av ettstort antal uppgiftskrav. Delta har varit nödvändigt för atl få en uppfattningom vilka bedömanden som i allmänhet ingår i avvägningen av ett uppgiftskrav.Hur en granskning av uppgiflskrav kan ge insiki i dessa hänseenden belyses genomen redogörelse för UFU:s ställningstaganden till några särskilt utvaldauppgiflskrav. 2.3Utredningens synpunkter och förslag UFU har inte funnit det praktiskt möjligt attgranska uppgiftskraven och bakomliggande författningsbestämmelser på det sättsom krävs för atl man skall kunna klarlägga vad som behöver ändras i varjesärskilt fall för atl göra uppgiftslämnandet mindre betungande. Det är utredningens mening att frågan om attåstadkomma lättnader i uppgiftslämnandet bör prövas successivt och främst ianslutning till att författningar och administrativa system tas upp förändring eller översyn från synpunkter som inte gäller endast uppgiftslämnandet.Målet bör därvid vara att förvaltningens behov av information skalltillgodoses till så små kostnader och besvär för uppgiftslämnarna som möjligt.Översyner pågår redan inom en rad områden vilka berör företagen i derasegenskap av uppgiflslämnare till myndigheterna. Bl.a. bedrevs vid årsskiftet1974-1975 minst ett femtiotal utredningar vilkas resultat kunde antas fåbetydelse för uppgiftslämnandet från företag inom olika näringsgrenar. Av dessautredningar kan nämnas föreiagsskatteberedningen ochmervärdeskatteulred-ningen. Inom de uppgiftsinhämtande myndighetema bedrivsockså översyner av rutiner för uppgiftssamling. ex. ett stort antalutredningsprojekt som direkt eller indirekt berör företagens uppgiftslämnandelill statistiken. På skatte- och uppbördsområdel pågår den förriksskatteverket och statskontoret gemensamma utredningen avskatteadministrationen (RS-ulredningen), som bl. a. behandlar frågor omarbetsgivares uppgifter för källskatt, taxering och arbetsgivaravgifter. UFU har med hänsyn lill del sagda fått inrikta sigpå atl i samband med genomgång av uppgiftskraven och bakomliggande bestämmelsersöka mer allmänt bedöma vad som kan göras för att uppgiftsinhämtandet skall bliavvägt med tillböriigt hänsynstagande till uppgiftslämnarna. Såsom utredningenhar uppfattat förhållandena är frågan om att göra företagens uppgiftslämnandeså litet betungande som möjligt i första hand en fråga om att med tillämpningav olika metoder åstadkomma begränsningar och förenklingar inom ramen förvarje särskilt uppgiftskrav på de skilda myndighetsområdena. I vilkenutsträckning ytterligare lättnader kan uppnås för de uppgiftslämnande företagenblir - bortsett från möjligheter alt genom författningsändringar få gmnder förett mindre omfattande och mindre Prop.1976/77:115 12 kompliceratuppgiftslämnande - främst beroende av vilka möjligheter som föreligger attsamordna myndigheternas uppgiftsinhämtande. 2.3.2Principer vid formulering av uppgiftskrav UFU framhåller att etl uppgiftskrav bör avvägas ochutformas med hänsyn lill å ena sidan det informationsbehov som föreligger ochå andra sidan uppgifiskravets konsekvenser för myndigheter och uppgiflslämnare. En aUmän regel vid utformningen av ett uppgiftskravär att man inte skaU hämta in uppgifter som föranleder större kostnader ännytta. Vid beräkning av kostnadema skall medräknas inte bara myndighetemaskostnader för insamling och bearbetning av uppgiftema ulan ocksåuppgiftsläm-namas kostnader för alt ta fram och lämna uppgiftema. Att avvägningsker genom att mot varandra ställs å ena sidan uppgiftemas nyttovärde och åandra sidan kostnadema för atl få fram dem torde i själva verket vara bland detviktigaste vid ett uppgiftskravs utformning. Samhällets behov av information har enligt UFUkommit att bli så stort att man vid utformningen av uppgiflskraven måste varaberedd att la långtgående hänsyn lill företagens samlade kostnader och besvärför fullgörandet av uppgifts- och uppbördsskyldigheten. Myndighetema bördärför regelbundet ompröva sina befintliga uppgiftskrav och ha blicken öppenför möjliga begränsningar och förenklingar även om de kräver ändring ellerupphävande av gällande bestämmelser. Härför fömtsätts bl.