prop · G003141 · 1976-12-31 00:00:00 — Har annan dom- ningslagen (1946: 808), skall orga- stol än högsta domstolen överläm- nisationen, om den enligt 2 kap. nai målet, skall arbetsdomstolen, 1 § och 4 kap. 5 § lagen (1974: om den finner sig icke vara behö- 371) om rättegången i arbetstvis- rig att pröva tvisten, visa målet ter kan föra borgenärens talan vid åter till den domstol som över- arbetsdomstolen, beredas tillfälle lämnat det. att uppge om den vill föra talan Har tingsriiit meddelat utslag i där. Detsamma gäller när ansökan lagsökningsmål eller i mål om be- om lagsökning eller betalningsföre- talningsföreläggande på ansök- läggande har gjorts i kollektivav- ningen tecknat bevis att utmätning talslvist av den som liar varitmed- får ske och vill gäldenären söka lem i arbetsgivar- eller arbetsta- återvinning, skall han, om tvist om anspråket skallupptagas och avgöras av arbetsdomstolen, inom tid som anges i 35 § förstastycket lagsökningslagen göra ansökan om målets upptagande vid denna domstol.Finner arbetsdomstolen sig icke vara behörig, skall målet överlämnas tilltingsrätten. Ansökan om målets upptagande vid arbetsdomstolen skall därvidanses som ansökan om återvinning. Talan i mål som överlämnats tillarbetsdomstolen enligt första stycket eller som upptagits av arbetsdomstolenenligt andra stycket skall anses väckt där, när ansökningen om lagsökningeller betalningsföreläggande gjordes vid tingsrätten. garorganisation som har slutit avtalet. att den vill föra talan vid arbetsdomstolen, skall måletöverlämnas dit. Talan får ej föras mot beslut omöverlämnande. Har annan domstol än högsta domstolen överlämnat målet, skallarbetsdomstolen, om den finner sig icke vara behörig att pröva tvisten, visamålet åter till den domstol som överlämnat det. Talan i mål som överlämnats tillarbetsdomstolen enligt första stycket skall anses väckt där, när ansökningen omlagsökning eller betalningsföreläggande gjordes vid tingsrätten. Denna lag träder i kraft den 1 juli1977. I fråga om mål där ansökan om lagsökning eller betalningsföreläggande hargjorts före ikraftträdandet tillämpas dock alltjämt äldre bestämmelser. Lag om ändring i lagen (1976: 580) om medbestämmande iarbetslivet Härigenom föreskrives att 21, 31,34, 35, 37 och 70 §§ lagen (1976: 580) om medbestämmande i arbetslivet skall hanedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 21 § Part som skall lämna information har rätt tillförhandling med motparten om tystnadsplikt rörande den information som skalllämnas. Om förhandlingen avser information enligt 19 §, äger 14 § motsvarandetill-lämpning. Uppnås icke enighet vid förhandling enligt förstastycket, kan parten väcka talan vid arbetsdomstolen om tystnadsplikt. Sådantalan skall väckas efter det att förhandling har avslutats.Domstolen skall förordna om tystnadsplikt, i den mån det kan antagas att detannars skulle föreligga risk för väsentlig skada för part eller annan. Uppnås icke enighet vid för-handhng enligt första stycket,kan parten väcka talan vid domstol om tystnadsplikt. Sådan talan skall väckasinom efter det att förhandling har avslutats. Domstolen skallförordna om tystnadsplikt, i den mån det kan antagas att det annars skulleföreligga risk för väsentlig skada för part eller annan. Prop.1976/77: 141 14 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Har part påkallat förhandling omtystnadsplikt och iakttager han föreskrifterna i första och andra styckena,gäller till dess frågan har blivit slutligt avgjord den tystnadsplikt som hankräver. Är kravet obefogat och har parten insett eller bort inse detta,föreligger dock ej tystnadsplikt. Har arbetsgivare, arbetstagare arbetsgivare, arbetstagare eller organisation som är bunden eller organisation som ärbunden av kollektivavtal grovt brutit mot av kollektivavtal grovt brutit motsådant avtal eller mot denna lag sådant avtal eller mot denna lag och harförfarandet väsentlig be- och har förfarandet väsentlig betydelse föravtalsförhållandet i tydelse för avtalsförhållandet i dess helhet, fårarbetsdomstolen dess helhet, får domstol på yrkan-på yrkande av motpartförklara de av motpart förklara att kollekatt kollektivavtal som binder par-tivavtal som binder parterna icke terna icke längre skall gälla mel- längreskall gälla mellan dem. Är kollektivavtal på den ena sidaneller på båda sidor slutet av flera parter och har förklaring enligt förstastycket gjorts för endast vissa av dem, får annan part inom tre veckor däreftermed omedelbar verkan säga upp samma avtal för egen del. Finner arbetsdomstolen att visst Finner domstol att visst förfa- förfarande strider mot kollektiv- randestrider mot kollektivavtal avtal eller mot denna lag, får dom- ellermot denna lag, får domstolen stolen på yrkande befria arbets- på yrkandebefria arbetsgivare, ar- givare, arbetstagare eller organisa- betstagareeller organisation från tion från förpliktelse enligt kollek- förpliktelseenligt kollektivavtal el- tivavtal eller enligt lagen, i den lerenligt lagen, i den mån det mån det med hänsyn till det otill- medhänsyn till det otillåtna för låtna förfarandet icke skäligen kan farandeticke skäligen kan krävas krävas att förpliktelsen fullgöres. att förpliktelsen fullgöres. Uppkommer mellan arbetsgivare ocharbetstagarorganisation, som är bundna av samma kollektivavtal, tvist ommedlems arbetsskyldighet enligt avtal, gäller organisationens mening till desstvisten har slutligt prövats. Föreligger enligt arbetsgivarensuppfattning synnerliga skäl mot att omtvistat arbete uppskjutes, får han utanhinder av första stycket kräva att arbetet utföres enligt hans mening itvisten. Arbetstagaren är då skyldig att utföra arbetet. Sådan skyldighetföreligger dock ej, om arbetsgivarens mening i tvisten är oriktig ocharbetsgivaren har insett eller bort inse detta eller om arbetet innebär faraför liv eller hälsa eller därmed jämförligt hinder möter. Blir arbetet utfört enligt andra Blir arbetet utfört enligt andra stycket, skall arbetsgivaren ome- stycket, skallarbetsgivaren ome delbart påkalla förhandling i tvis- delbart påkalla förhandling i tvis ten. Kan tvisten icke lösas vid för- ten. Kan tvisten icke lösas vid för handling, skall han väcka talan vid handling, skall han väcka talan vid arbetsdomstolen. Uppkommer mellan arbetsgivare och arbetstagarorganisation,som är bundna av samma kollektivavtal, rättstvist om lön eller annanersättning till medlem i organisationen, är arbetsgivaren skyldig attomedelbart påkalla förhandling i tvisten. Kan tvisten icke lösas vidförhandling, skall han väcka talan vid arbetsdomstolen. Underlåterarbetsgivaren att påkalla förhandling eller väcka talan, är han såvitt avserdet omtvistade beloppet skyldig att utge ersättning enligt arbetstagarorganisationensmening, om kravet ej är oskäligt. Uppkommer mellan arbetsgivare och arbetstagarorganisation,som är bundna av samma kollektivavtal, rättstvist om lön eller annanersättning till medlem i organisationen, är arbetsgivaren skyldig attomedelbart påkalla förhandling i tvisten. Kan tvisten icke lösas vidförhandling, skall han väcka talan vid domstol. Underlåter arbetsgivaren attpåkalla förhandling eller väcka talan, är han såvitt avser det omtvistadebeloppet skyldig att utge ersättning enligt arbetstagarorganisationensmening, om kravet ej är oskäligt. Skall enligt föreskrift i kollektivavtal förhandlingenligt 34 § tredje stycket eller 35 § äga rum både lokalt och centralt, skallcentral förhandling påkallas efter det att den lokala förhandlingenhar avslutats. Talan vid arbetsdomstolen skall väckas efter detatt förhandling har avslutats. Skall enligt föreskrift i kollektivavtal förhandlingenligt 34 § tredje stycket eller 35 § äga rum både lokalt och centralt, skallcentral förhandling påkallas efter det att den lokala förhandlingenhar avslutats. Talan vid domstol skall väckas efter det attförhandling har avslutats. Utöver vad som i övrigt gäller kan arbetsdomstolen i målom till-lämpningen av denna lag eller om kollektivavtal förordna att förhandlingskall hållas inom stängda dörrar, i den mån det kan antagas att offentlighetskulle medföra risk för väsentlig skada för part eller annan genom yppande avaffärs-, drifts- eller därmed jämförligt förhållande hos företag eller organisationeller av enskilds ekonomiska eller personliga förhållanden. Utöver vad som i övrigt gäller kan domstol i mål omtillämpningen av denna lag eller om kollektivavtal förordna att förhandlingskall hållas inom stängda dörrar, i den mån det kan antagas att offentlighetskulle medföra risk för väsentlig skada för part eller annan genom yppande avaffärs-, drifts- eller därmed jämförligt förhållande hos företag eller organisationeller av enskilds ekonomiska eller personliga förhållanden. Denna lag träder i kraft . Prop.1976/77:141 j6 Lag om ändring i lagen (1976: 600) om offentliganställning Härigenom föreskrives att 16 kap. 1§ och 17 kap. 2 § lagen (1976: 600) om offenthg anställning skall ha nedanangivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Mål om skadestånd enligt 3 I mål, vari denna lag skall till- kap. 6 § prövas av arbetsdomsto- lämpas, gäller lagen (1974: 371) len och handlägges enligt lagen om rättegången iarbetstvister. (1974:371) om rättegången i arbetstvister. I fråga om rättegångskostnad i målsom rör disciplinansvar, avskedande, avstängning eller läkarundersökningenligt denna lag äger 41 § tredje stycket lagen (1974: 12) om anställningsskyddmotsvarande till-lämpning, I tvist om tillämpningen av 7 I tvist om tillämpningen av 7 kap. 3 § äger domstolen för tiden kap. 3 § äger domstolen för tiden intill dess lagakraftägande dom el- intill dess lagakraftägande dom el ler beslut föreligger förordna, att ler beslut föreligger förordna, att anställningen skall upphöra när anställningen skall upphöra när arbetstagaren har uppnått den ål- arbetstagaren har uppnått ålder der då skyldighet att avgå senast som avses i nämnda lagrum, inträder. Mot beslut enligt första stycketsom tingsrätt har meddelat under rättegången skall talan föras särskilt genombesvär. Denna lag träder i kraft den 1 juli1977. Äldre bestämmelser gäller alltjämt i fråga om mål där talan har väcktsföre ikraftträdandet. I fråga om talan mot myndighets beslut som har meddelatsföre ikraftträdandet gäller fortfarande äldre bestämmelser. Prop.1976/77: 141 Lag om ändring i arbetarskyddslagen (1949:1) Härigenom föreskrives att 44 § arbetarskyddslagen (1949:1) skall ha nedan angivna lydelse. Mål om tillämpning av 42 § prövas av arbetsdomstolen; dockskall talan mot arbetstagare prövas av allmän domstol. Utan hinder av 42 § lagen (1974:12) om anställningsskyddprövar arbetsdomstolen mål som rör uppsägning eller avskedande av arbetstagaremed anledning av hans uppdrag som skyddsombud. Mål som prövas av arbetsdomstolen handlägges enligt lagen(1974:371) om rättegången i arbetstvister. För tiden intill dess lagakraftägandedom eller beslut föreligger kan domstolen förordna, att 42 § fjärde stycket ejskall äga tillämpning. Yrkande om sådant förordnande får ej bifallas utan attmotparten har beretts tillfälle att yttra sig över yrkandet. Mål om tillämpning av 42 § handlägges enligt lagen (1974:371)om rättegången i arbetstvister. I fråga om talan mot arbetstagare gäller dockvad som är föreskrivet om rättegång i allmänhet. För tiden intill dess lagakraftägandedom eller beslut föreligger kan domstol förordna, att 42 § fjärde stycket ejskall äga tillämpning. Yrkande om sådant förordnande får ej bifallas utan attmotparten har beretts tillfälle att yttra sig över yrkandet. Denna lag träder i kraft den 1 juli1977. Äldre bestämmelser gäller alltjämt i' fråga om mål där talan har väcktsföre ikraftträdandet. 1 Senaste lydelse 1974: 379. 2 1976/77. 1976/77:141 J8 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , Asling, Söder,, , , , , Propositionom ändring i lagen (1974: 371) om rättegången i arbetstvister, m. m. Lagen (1974: 371) om rättegången i arbetstvister(arbetstvistlagen) innehåller regler om rättegången i tvister om kollektivavtaloch andra tvister rörande förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare. 1lagen finns bestämmelser om domstolarna i arbetstvister, bland dem regler omvilka sådana tvister som skall prövas av arbetsdomstolen (AD) som förstadomstol och vilka arbetstvister som skall prövas av tingsrätt i första instansoch av AD i andra. Reglerna innebär att AD är ensam behörig domstol för iprincip alla arbetstvister inom den organiserade sektorn av arbetsmarknaden ochfullföljdsinstans till tingsrätterna i övriga arbetstvister. I jämförelse medäldre regler är detta en utvidgning av AD:s verksamhetsområde. Iarbetstvistlagen finns vidare regler om AD:s sammansättning m. m. liksom vissabestämmelser om rättegången i AD. Det förutsågs vid arbetstvistlagens tillkomst attde nya reglerna i denna om AD;s behörighet skulle komma att medföra en ökningav domstolens arbetsbörda. Även andra arbetsrättsliga reformer, framför alltlagen (1974: 12) om anställningsskydd, förutsågs leda till en växandearbetsbörda för domstolen. I syfte att göra det möjligt för domstolen att mötade ökade krav som ställdes förstärktes domstolens resurser genom ökning avantalet ledamöter och förstärkning av dess kansli. Det har emellertid kunnat konstateras atttillväxten i måltillströmningen till AD har blivit avsevärt större änberäknat. Trots en successiv utökning av dess personalorganisation kandomstolen endast med betydande svårigheter klara av sin nuvarande arbetsbörda.Härtill kommer att man kan räkna med en ytterligare tillväxt imåltillströmningen, inte Prop.1976/77: 141 19 minst sedan lagen (1976: 580) om medbestämmande iarbetslivet (MBL) har trätt i kraft vid ingången av 1977. Inom arbetsmarknadsdepartementethar utarbetats departementspromemorian (Ds A 1977: 3) Åtgärderför att minska arbetsdomstolens arbetsbörda. I denna promemoria finns förslagtill vissa ändringar i arbetstvistlagens behörighetsregler i syfte att VättaAD:s arbetsbörda. Det finns också vissa förslag till förenkling av domstolensarbetsformer och till underlättande i övrigt av dess verksamhet. Förslagen harutarbetats efter överläggningar med en rådgivande grupp, i vilken har ingåttordförandena i AD justitierådet Hans Stark och hovrättslagmännen samt ledamöterna i domstolen direktörerna ochEric Törngren, förbundsordföranden och förste ombudsmannen . Promemorian bör fogas till regeringsprotokollet i detta ärende sombilaga. Därvid har yttranden avgetts av ,, (), juridiska fakulteten viduniversitetet i , AD, , ,(), Statsföretagens förhandlingsorganisation(SFO), i (LO), (), Centralorganisationen /SR, och . vid i har utan egetställningstagande överlämnat ett av docenten utarbetat förslagtill yttrande. Skrivelser med anledning avpromemorian har dessutom inkommit från Försvarets civilförvaltning ochFörsvarets personalnämnd (FPN). 1 anledning av att vissaremissinstanser hade framfört förslag till lagändringar utöver dem som tagitsupp i departementspromemorian hölls i den 14 mars1977 en överläggning med representanter från AD, kommunförbundet.Landstingsförbundet, , , , /SR och SAV. Enligt arbetstvistlagen skall ADsom första och enda domstol ta upp och avgöra tvist om kollektivavtal och annanarbetstvist, som avses i lagen om medbestämmande i arbetslivet, liksomarbetstvister i övrigt mellan arbetsgivare eller arbetsgivarorganisation, påena sidan, och arbetstagarorganisation eller medlem i sådan organisation, påandra sidan. Domstolen prövar även i vissa andra fall, enligt bestämmelser iannan lagstiftning, arbetstvister som första domstol. Annars gäller att andraarbetstvister skall tas upp och avgöras av tingsrätt innan de, efter överklagande,kan prövas av AD. Lagen innehåller även regler om överlämnande till AD av målsom oriktigt väckts eller fullföljts hos allmän domstol. Omvänt finns regler omhänvisning och överlämnande till allmän domstol av mål som anhängiggjorts hosAD. lagen(1974: 372) om lagsökning och betalningsföreläggande för fordringsanspråk ianställningsförhållanden kan lagsökning och betalningsföreläggande utverkasvid tingsrätt även om tvist om anspråket omfattas av AD:s behörighet. Visardet sig i ett sådant fall att anspråket är tvistigt, skall tingsrättenemellertid överiämna målet till AD för vidare handläggning. Återvinning motutslag i lagsökningsmål eller mot slutbevis i mål om betalningsföreläggandefår begäras genom att gäldenären ansöker om målets upptagande vid AD. AD består av tre ordförande,tre vice ordförande och fjorton andra ledamöter. Ordförandena är anställda viddomstolen medan övriga ledamöter fullgör sina uppdrag vid sidan av sittordinarie arbete. För varje annan ledamot än ordförande finns tre ersättare.Ledamöter och ersättare förordnas av regeringen . Vid förfall förbåde ledamot och ersättare får ordföranden i målet kalla annan lämplig personatt tjänstgöra som tillfällig ersättare. Ledamöterna i kan indelas i två grupper. Den enagruppen utgörs av de tre ordförandena, de tre vice ordförandena och två andraledamöter. Dessa åtta s. k. ämbetsmannaledamöter utses bland personer som intekan anses företräda arbetsgivar- eller arbetstagarintressen. Ordförandena ochvice ordförandena skall vara lagkunniga och erfarna i domarvärv, medan de tvåandra ledamöterna skall ha särskild insikt i förhållandena på arbetsmarknaden.Den andra ledamotsgmppen består av tolv ledamöter som har utsetts efter förslagav parterna på arbetsmarknaden. Av ledamöterna på arbetsgivarsidan utses fyraefter förslag av SAF, en efter förslag av ochLandstingsförbundet och en som representant för staten som arbetsgivare. Av ledamöternapå arbetstagarsidan utses fyra efter förslag av LO och två efter förslag avTCO. Ersättarna för arbetsgivar- och arbetstagarleda-möterna utses påmotsvarande sätt, dock att två av ersättarna för de båda TCO-ledamöterna utsesefter förslag av /SR. Vid huvudförhandling sammanträder AD normalt medsju ledamöter, nämligen ordförande, vice ordförande och en tredjeämbetsmannaleda-mot samt två arbetsgivarledamöter och två arbetstagarledamöter.Bland arbetsgivar- och arbetstagarledamöterna växlar sammansättningen beroendepå målets beskaffenhet. Närmare bestämmelser härom finns i instruktionen (1974:589) för arbetsdomstolen och i domstolens arbetsordning. I mål som är avallmän betydelse för förhållandena på arbetsmarknaden framför allt mål omtillämpning av arbetsrättslig lagstiftning deltar på arbetsgivarsidan enSAF-ledamot och en ledamot som representerar offentlig arbetsgivare samt påarbetstagarsidan en LO-ledamot och en TCO-ledamot (s. k. allmänsammansättning). I mål som huvudsakligen har betydelse endast för visstförhandlingsområde, t. ex. mål om tolkning av kollektivavtal, deltar enbartledamöter som har utsetts efter förslag av de organisationer vilkasförhandlingsområde tvisten huvudsakligen rör (s. k. särskild sammansättning). 1976/77: 141 21 Domstolen är vid huvudförhandling domför även medfem eller sex ledamöter. Enligt uttalanden i förarbetena till arbetstvistlagenkan domstolen vid huvudförhandling i vissa mål, särskilt i överklagade mål somgäller rena bevisfrågor eller annars saknar intresse från arbetsrättsligsynpunkt, med fördel sammanträda med tre ämbetsmannaledamöter samt enarbetsgivarledamot och en arbetstagarledamot. Vidare är domstolen vidavgöranden som fattas utan huvudförhandling, bl. a. vid avgörande avöverklagade mål på handlingarna och vid fattande av s. k. interimistiska beslut,domför i en mindre sammansättning, bestående av ordförande samt enarbetsgivarledamot och en arbetstagarledamot. Om någon ledamot i denna mindresammansättning vill att målet eller viss fråga i detta skall prövas avdomstolen i en större sammansättning, gäller emellertid hans mening somdomstolens beslut. I samtliga fall när domstolen sammanträder med endast enledamot för vardera arbetsgivarsidan och arbetstagarsidan deltar från dessasidor ledamöter som har utsetts efter förslag av de organisationer vilkasförhandlingsområde tvisten huvudsakligen rör. Reglernaom rättegångsförfarandet i arbetstvistlagen bygger på reglerom rättegången i dispositiva tvistemål. Arbetstvistlagens särregler hängersamman med AD:s ställning av specialdomstol med särskild sammansättning, desskaraktär av eninstansdomstol i åtskilliga mål och slutinstans i andra mål ochden särskilda arten av vissa av de mål som prövas av domstolen. I det häraktuella sammanhanget finns anledning att särskilt peka på följande.Förberedelsen av målen kan enligt domstolens bestämmande vara antingen muntligeller skriftlig. Om part uteblir från förhandling för förberedelse ellerunderlåter att komma in med skriftligt svaromål kan handläggningen ändåavslutas. Domstolen vidtar då åtgärder för fortsatt förberedelse, om denbedömer att detta är till gagn för utredningen, och sätter i annat fall utmålet till huvudförhandling. Uteblir ena parten från sammanträde för huvudförhandling,kan motparten yrka att målet företas till förhandling och avgörs i sak.Erinran om denna påföljd av utevaro skall tas in i kallelsen tillhuvudförhandlingen. Uteblir båda partema eller framställs inte yrkande omavgörande utan hinder av parts utevaro, avskrivs målet. Parts utevaro vidmuntlig förberedelse eller vid huvudförhandling kan däremot inte som vidallmän underrätt föranleda tredskodom. Någon motsvarighet finns inte hellertill möjligheten enligt för utebliven part att sökaåtervinning mot en dom som har meddelats efter förhandling i hans utevaro. Målsom fullföljs till AD genom vad företas till avgörande utan huvudförhandling,om ej muntlig bevisning skall förebringas eller eljest särskilda skälföranleder annat. Besvärsmål avgörs utan huvudförhandling. Däremot gäller ommål som AD handlägger som första domstol att de skall avgöras efterhuvudförhandling. Undantag från denna regel har gjorts i fråga om beslut omavskrivning eller avvisande av mål och 1976/77:141 22 ifråga om dom över yrkande som medgivits eller eftergivits. Sådana avgörandenfår meddelas utan huvudförhandling. Domstolen kan också stadfästa förUkningutan att hålla huvudförhandhng. I sådana fall är domstolen som tidigare nämntsdomför med den mindre sammansättningen, ordföranden och en ledamot för varderaarbetsgivarsidan och arbetstagarsidan. När AD är första domstol sker prövningav mål i sak således enbart vid huvudförhandling. 3 Departementspromemorian (Ds A 1977: 3) I promemorian redovisas inledningsvis med vissastatistiska uppgifter hur antalet mål hos AD har vuxit under de senaste åren.Under 1976 kom 350 mål in till domstolen och 276 mål avgjordes. Detta innebäratt mer än sex gånger fler mål kom in det året än årsgenomsnittet under 1960-talet.Jämför man med genomsnittet under förra delen av till och med är antalet inkomna mål 1976 mer än fyra gånger så stort.Promemorian innehåller vidare vissa uppgifter om den förstärkning avdomstolens personalresurser som har genomförts efterhand. Sammanfattningsvisuttalas att arbetssituationen vid domstolen är ansträngdsamtidigt som det inte finns några tecken på att måltillströmningen har nåttsin kulmen. Tvärtom, konstateras det, är tendensen fortfarande starkt stigande.Härtill kommer att ytterligare reformer på det arbetsrättsliga fältet kanväntas medföra en ytterligare ökning av målantalet, låt vara att det ännu intelåter sig göra att uppskatta storleken av denna ökning. I sammanhanget nämns denya reglerna om ansvaret för funktionärer i offentlig verksamhet och framförallt den stora arbetsrättsliga reform som företagits med MBL och lagen (1976:600) om offentlig anställning (). Mot denna bakgrund konstateras att särskildaåtgärder måste vidtas för att ge AD möjligheter att även i fortsättningen fyllasin uppgift att snabbt slita uppkommande tvister på arbetsmarknaden. Det angestvå vägar att nå detta mål. En är att begränsa måltillströmningen till domstolen,så att dess totala arbetsbörda minskar. Den andra är att söka ytterligare ökadomstolens arbetskapacitet. En inskränkning av arbetstvistlagenstillämpningsområde anges inte vara en metod för minskning av måltillströmningensom är sakligt motiverad, i varje fall inte .