prop · G00374 · 1976-12-31 00:00:00 — Skadeavhjälpande åtgärder ärfrämst atl rädda människor som blivit instängda eller skadade på grund avflyganfall eller andra stridshandlingar. är central förvaltningsmyndighetför civilförsvaret. Styrelsen är hämtöver samordnande myndighel för vissagemensamma ledningsfrågor inom det civila totalförsvaret. Civilförsvarsslyrelsens nuvarande organisationfastställdes lill sin huvuddel genom riksdagsbeslut (prop. 1966:1,bil. 13, SU 1966:41, rskr 1966:124). Genom senare beslut har organisationfastställts för styrelsens tekniska funktion liksom - försöksvis- förverksamheten avseende studier och långsiktsplanering. leds av en lekmannastyrelse.Chef är en generaldirektör. Inom verkei finns en stab och fem byråer, nämligenplaneringsbyrån, ulmslningsbyrån, kanslibyrån, lekniska byrån saml utbildnings-och förrådsbyrån. Vidare finns elt försöksvis inrättat sekretariat för studieroch långsiktsplanering, en civilförsvarsöveriäkare och en militärassistent. Byråorganisationenär lill sin huvuddel fastlagd i instruktionen (1965:676) förcivilförsvarsstyrelsen. Motiven till att uppdra ål FRI atl göra en översynav civilförsvarsslyrelsens organisation var bl. a. den delvis ändradeinriktningen av verksamhelen inom civilförsvaret till följd av 1972 årsförsvarsbeslut och de förändrade kraven med anledning av del nya planerings-och ekonomisystemet inom försvaret. Under utredningsarbetet har förutsällningarnadelvis förändrats. a. har beslul fattats om utbildnings- ochförrådsverksamhetens organisation och flyttning tillKaristad. På regeringens uppdrag har FRI dessutom gjort enrationaliseringsundersökning av länsstyrelsernas försvarsenheter. Mot denna bakgmnd har FRI i sin rapport undersöktbrisler och förtjänster i nuvarande organisation ochdiskuterat grunderna för en ändrad organisation. Enligt FRI bör den nuvarande indelningen i delprogramför civilförsvaret inle tas som utgångspunkt för civilförsvarsslyrelsensorganisation. Delprogrammen är ledning i krig, utrymning, skyddför allmänheten, undsättning och allmän administration. Inte heller eneventuellt ändrad indelning med delprogrammen räddning, skydd och fredsmässigledning bör enligt FRI utgöra gmnd för slyrelsens organisation. Huvudskäletlill att inle utgå från del program indel ningen ärenligl FRI all nackdelarnahärmed i form av dubblering av produktionsteknisk kompetens övervägerfördelarna i form av entydiga ansvarsförhållanden och avvägningsmöjligheter.FRI menar i stället all den organisaloriska indelningen börgöras så attproduktionsteknisk Prop.1976/77:74 309 Härigenom erhålls en god hushållning med resurserna. Vid sidan aven planeringsfunktioh och en adihiriistråiiv funktion, som måste finnas iorganisationen, menar FRI att produklionsfunktionen bör utgöra gmnden förcivilförsvarsslyrelsens organisation. Remissinstanserna har redovisat olika uppfattningari denna fråga. Enligl statskontorets mening borde en programinriktadorganisationsslmklur ha prövats i försia hand. Riksrevisionsverkei, som i ochför sig framhåller all delprogrammen bör vara förankrade i organisationen,accepterar däremot atl or-ganisalionssimkluren grundas påcivilförsvarsstyrelsens produktion. Även jag vill betona belydelsen av alt delprogramindelningen avspeglas i organisationen. Det skapar goda förutsättningarför att göra avvägningar mellan civilförsvarets huvuduppgifter och alt inriktasåväl delprogrammen som produktionen. Jag vill dock framhålla all produktionenav mobiliseringsbara enheter, utbildad personal, anläggningar förkrigsorganisationen, skyddsmm för befolkningen m. m. måsle ses somhuvudinnehållet i civilförsvarsslyrelsens totala verksamhet. På grund härav ochav de skäl som FRI anför anser även jag alt produklionsfunktionen, vid sidan avplaneringsfunktionen och en administrativ funktion, bör ulgöra grunden förorganisationsuppbyggnaden. Liksom FRI anser jag alt det härvid bör ankomma påplaneringsfunklionen att svara för den övergripande avvägningen inomcivilförsvaret. Den bör också ha till uppgift all ange inriktningen avcivilförsvarsslyrelsens produktion. På produktionsfunktionen bör ankomma atlanskaffa och vidmakthålla civil-försvarskomponenier. Jag anser dock atlproduklionsfunktionen bör renodlas i högre grad än vad FRI föreslår. Jagålerkommer till detla i del följande. FRI har övervägl den närmare indelningen i enhetermed utgångspunkt i en organisatorisk indelning i funktionerna planering,produktion och administration. Del förslag till ändrad organisation som FRIlägger fram innebär alt under verksledningen delas in ien planeringsenhet, tre produktionsenheter, nämligen en organisations- ochmaterielenhel, en skydds- och anläggningsenhet och en utbildnings- ochförrådsenhet saml en administrativ enhet. Verksledningen förstärks med enöverdirektör. stabsorgan för informationsverksamhet och en militärassistentdirekt underställda generaldirektören ingår vidare i den föreslagnaorganisationen. FRI har i sin rapport betonat behovet av atteffektivt samordna verksamhet. Delta gäller särskiltproduktionen. Jag vill för egen del undersiryka belydelsen av all en effektivintern samordning kan ske. Denna bör dock avse även planeringen samt samspeletmellan planering och produktion. Min uppfattning är atl samordningsfrågornabäsl löses om organisationen - uiöver den administrativa funktionen - iprincip verkar inom två huvudfunktioner, en planeringsfunklion och enproduklionsfunklion. Produklionsverksamheien samordnas därvid under chefen förproduklionsfunktionen. Planeringen på lång och kort sikl saml utvecklingen avdelprogrammen bör samordnas i en planeringsfunklion. Chefen för denna funk- Prop.1976/77:74 310 tionbör i regel vara verkschefens ställföreträdare. Med den lösning jag sålunda förordar avlastasverkschefen en hel del uppgifter som gäller den inierna samordningen ochledningen av verksamheten. Enligl min mening innebär del alt någon tiänsl föröverdirektör inle behövs i organisationen. I övrigi kanjag godla vad FRI har föresiagiiavseende verksledningen. Det innebär bl. a. atl civilförsvarsöveriäkarén ulgårur organisationen. Frågan hur skall förses med medicinskkompetens bör kunna lösas genom särskild överenskommelse mellancivilförsvarsstyrelsen och försvarels sjukvårdsstyrelse eller . Jag ansluler mig lill FRF.s förslag om altproduklionsfunktionen bör uppdelas på tre enheter. Planeringsfunktionen ochden administrativa funktionen behöver inte på molsvarande säll delas upp påenheter. Jag övergår nu till atl behandla de olikaorganisationsenheternas uppgifter och dimensionering. Planeringsfunktionens huvuduppgifter bör varaperspektiv- och programplanering. Häri ingår ansvaret för att göraövergripande avvägningar inom civilförsvaret. Planeringsfunktionen bör ävenmedverka i planeringen på kortare sikl. innebär alt planeringsfunktionenhar ansvaret för delprogrammens utveckling. Delprogrammen bör därför ges enfast förankring inom planeringsfunktionens organisation. Hurdelprogramindelningen skall göras får las upp efler en ytterligare bearbetningav den skiss lill indelning som FRI redovisat. I syfle all renodla planerings-och produkiionsfunktionerna bör forskning, utveckling och andra frågor somsammanhänger med delprogrammens utveckling föras lill planeringsfunktionen. 1huvuduppgifterna bör vidare ingå all formulera de utgångspunkter somproduklionsfunktionen skall följa i sin verksamhet. Av de angivna uppgifternaföljer att planeringsenheten har viktiga samordningsuppgifter. Dessa avser bl.a. utåtriktad samordning i planeringsfrågor och riktlinjer för civilförsvarelsoperativa verksamhet i olika ledningsnivåer under beredskapsiillstånd ochkrig. Planeringsfunklionen behöver personellt bli någol slörre än vad FRIföreslagit. Liksom FRI förutsätter jag att en operationsanalysgrupp knyts lill planeringsfunktionen. Chefen för produklionsfunktionen bör svara förplanering, ledning och samordning av produktionsenheternas verksamhel. Tillproduktionsenheterna räknar jag därvid de regionala skol- ochförrådsanläggningarna. Detla innebär all dessa anläggningar inte ingår i ellerredovisas direkl under någon av de cenlrala produktionsenheterna. När det gäller organisations- och materielenhetendelar jag FRI:s uppfattning om huvuduppgifterna. Denna enhet bör sålunda angeinnehållet i civilförsvarels krigsorganisation och geografiskt fördela dessresurser. Jag vill understryka all enheten därmed har en viktig operalivfunktion i såväl fred som Prop.1976/77:74 " krig.Mot den bakgmnden ansluler jag migtill överbefälhavarens förslag all enhetenbör ha ansvaret för del operativa krigsförberedéiséarbelet och bilda kärnan icivilförsvarels krigslida ledningsorganisation. Enheten skall vidare svara förhuvuddelen av materielanskaffningen. När det gäller förrådshållning avmaterielen har FRI i sin översyn utgått från all den nuvarande organisationenför utbildnings- och förrådsverksamheten skall behållas. Jag vill dock erinraom att den centrala delen av utbildnings- och förrådsbyrån endasl organiseratsförsöksvis. Jag anser maierielfrågorna höra myckel nära samman medorganisationsfrågorna och de operativa frågorna. Del är vidare nödvändigt altredan på elt tidigt stadium i materielanskaffningen beakla underhålls- ochförrådsaspekter. Organisations- och materielenheten bör därför fåhuvudansvaret även för förrådshållningen av civilförsvarsmaterielen. Molbakgrund av den utökning av organisations- och malerielenheiens uppgifter somjag förordat anser jag att den personellt måsle förslärkas i förhållande lillFRI:s förslag. Vad jag nu har föreslagit beträffandeorganisations- och materielenheten innebär atl utbildnings- och förrådsenhetenblir en renodlad personalförsörjnings- och utbildningsenhet. Delta bör vara enfördel med hänsyn lill de utbildnings- och övningsvolymer jag tidigareförordat. Enheten blir med anledning av vad som sagtspersonellt mindre än vad FRI föreslagit. Enheten bör benämnas utbildningsenheten. Skydds- och anläggningsenheten bör enligt minmening ha de huvuduppgifter som FRI föreslagit i fråga om skyddsrum förbefolkningen och anläggningar för civilförsvarets krigsorganisation. Däremotbör uppgifterna vad gäller alarmerings- och sambandssystem inle ligga på dennaenhet ulan på organisations- och materielenheten. Inte heller bör skydds- ochanläggningsen-helen åläggas ansvaret för utrymningsplanläggning, anskaffning avskyddsmasker eller självskyddsutbildning. Den övergripande avvägningen mellanutrymning och andra skyddsåtgärder bör ske inom planeringsfunktionen. I övrigivill jag betona den konkreta utrymningsplanläggningens samband med detoperativa krigsförberedelsearbetet och samverkan med andra myndigheter. Dennaplanläggning bör därför ankomma på organisations- och materielenheten. Detsammabör gälla om anskaffningen av skyddsmasker. Självskyddsulbildningen bör handhasav utbildningsenheten. Med dessa förändringar i förhållande lill FRI:s förslagrenodlas enhetens uppgifler lill all avse skyddsmms- och anläggningsproduktion.Enheten bör därför bli personellt mindre än vad FRI föreslagit och benämnasskyddsrums- och anläggningsenheten. Sammanfattningsvis innebär de uppgiftsförändringarsom jag nu har förordat i förhållande till FRl:s förslag att personalen vidplaneringsfunktionen och organisations- och materielenheten behöver öka medanpersonalen på utbildningsenheten och skyddsrums- och anläggningsenhelenreduceras i molsvarande grad. FRI har föresiagii att skriv- ochsekreierarfunktionen skall organisatoriskt hänföras lill den administrativaenheten. För egen del anser jag alt skriv- Prop.1976/77:74 312 ochsekreterarpersonalen i likhet med personalen i övrigt bör höra lill resp.enhet. Det innebär bättre fömtsättningar att ge skriv- och sekreterarpersonalenvarierande arbetsuppgifter på resp. enhet bör dock inte hindra atl personallillfälligt kan utnyttjas på enhet vid belastnings-tillfältoppar. I likhei medFRI anser jag all personalbesparingar kan ske vad gäller skriv- ochsekreierarfunktionen. FRI har i sin rapport diskuterat en förändring avcivilförsvarsstyrelsens verksamhel mol bakgrund av institutets förslag om attföra över vissa uppgifler från länsstyrelsernas försvarsenheler lillstyrelsen. Dessa förslag framförs även i FRl:s rapport om länsstyrelsernasförsvarsenheler. Förslagen går ut på atl försök görs med att föra överrekrytering/inskrivning av civilförsvarspersonal till de regionala skol- ochförrådsanläggningarna och alt förutsättningarna prövas att föra överpersonalregistreringen lill värnplikts-verket. Vidare föreslås begränsningar avlänsstyrelsernas verksamhel avseende anläggningar för civilförsvaretskrigsorganisation saml sambands-och alarmeringsutruslningar. De länsstyrelser som avgett ytirande över FRI:srapport har varil kritiska eller ställt sig tveksamma till förslagen om försökall föra över rekrytering/inskrivning av civilförsvarspersonal lill deregionala skol- och förrådsanläggningarna och lill begränsningar avlänsstyrelsernas tillsynsverksamhet inom de tekniska områdena. För egen delanser jag atl det är önskvärt all uppgifterna vid länsstyrelsernasförsvarsenheler koncentreras till en övergripande och samordnande planläggningav den civila tolalförsvarsverksam-helen inom länen. För alt resurserna skallräcka lill för della kan det vara lämpligt atl avlasta länsstyrelserna vissauppgifter som ulgör moment i en förbandsproducerande verksamhet. Med lanke påalt den personella uppbyggnaden av civilförsvarets krigsorganisation f n.kräver koncentrerade insaiser och alt regionala skol-och förrådsanläggningar endast hunnit verka under kort lid är jag emellertidinle beredd all nu förorda all ansvarel för rekrytering/inskrivning avcivilförsvarspersonal förs över till anläggningarna. Frågan om registreringenav civilförsvarets personal behöver enligl min mening studeras ytteriigare iolika avseenden. Eventuella förändringar måste ske på ett sådant sätt atl länsstyrelsernafår en fullgod service för arbelel med personalens krigsplacering. Vad gäller anläggningar för civilförsvarelskrigsorganisation kan jag dela FRl:s uppfattning att expertis bör föras sammantill civilförsvarsslyrelsen. Jag kan även bilräda förslagel all sammanföraexpertis vad gäller sambands- och alarmeringsanläggningar lill styrelsen.Länsstyrelsernas resurser kan därmed i större utsträckning utnyttias i delintensifierade skyddsrumsbyggande som det nya skyddsrumssyslemel innebär. Jagräknar dock med all länsstyrelserna lokall bilräder när det gälleranläggnings-, sambands- och alarmeringsfrågor. Ett par remissinstanser har uttalat tveksamhet omdet föreslagna tidsschemat för att genomföra omorganisationen. Jag finner föregen del huvudskälet för all genomföra omorganisationen enligt tidsplanen vägamycket tungt. Personalen måsle ha möjlighet atl vela vilken tiänst man får iden nya Prop.1976/77:74 '3 organisationeni rimlig tid före flyttningen lill Karistad. Särskilda övergångsålgärder kan kofnma ätt behövasför all omorganisationen skall kunna genomföras. Regeringen bör bemyndigas allvidla dessa. Liksom FRI anser jag att ansvaret för atl genomföraomorganisationen bör åvila civilförsvarsslyrelsen. Del ankommer på regeringen alt ta slällning tilldetaljerna i föreliggande organisationsförslag. Jag går därmed över lill all behandlacivilförsvarsslyrelsens anslagsframställning för /78 i vadavser anslaget G 1. Jag har tidigare i samband med minaställningstaganden till programplanen för civilförsvaret ochförsvarsulredningens behandling av denna redogjort för de rikllinjer eftervilka civilförsvaret bör utvecklas i fortsättningen. Jag har därvid redovisai min syn på hur skyddsmmsbyggandetoch därmed sammanhängande verksamhet bör utvecklas under perioden1977/78-1981/82. En budgelleknisk förändring görs budgelårel 1977/78.Finansieringen av skyddsrum för befolkningen förs samman under ell nytt anslagG 2. Civilförsvar: Skyddsrum. Del innebär alt medel för ett flertal komponenterinom delproduklionsområde 7. Anskaffning av anläggningar för civilförsvaretskrigsorganisation som innevarande budgelår beräknals under anslaget G 1.Civilförsvar näsla budgelår beräknas under del nya anslaget. Från del akluelladelproduktionsområdel inom anslaget G 1. Civilförsvar kommer därmed enbartanläggningar för civilförsvarels krigsorganisation all finansieras. Jag har i del föregående även redovisat min syn påhur civilförsvarels krigsorganisation m. m. börulvecklai under femårsperioden.1 samband därmed har jag redovisai på vilket sätt bl. a. utbildnings- ochövningsverksamheten och anskaffningen av materiel och anläggningar börulvecklas. Jag har därvid beaktat konsekvenserna av lidigare fattade beslul ombl. a. nytt utbildnings- och övningssyslem, ändrade förmåner för civilförsvarspliktigaoch förhöjt statsbidrag lill kommunerna för byggande av anläggningar förcivilförsvarets krigsorganisation. 1 sistnämnda hänseende vill jag erinra omatt på tilläggsbudget bemyndigat regeringen all medge all statsbidragulgår för de ökade koslnader som de ändrade siatsbidragsreglerna medfört.Utgifterna för detta belastar budgetåren 1975/76 och 1976/77. Jag räknar medatl ett ev. överskridande av civilförsvarets utgiftsram för /77som kan bli följden av detla kan regleras inom utgiftsramen för budgetåret1977/78. Beträffande medelsbehovet för /78och de bemyndiganden som behövs för verksamhelen vill jag i övrigi anföraföljande. Vid beräkningen av kostnaderna underprimäruppdragsgrupperna harjag beaktat civilförsvarsslyrelsens förslag omändrad redovisning av vissa kostnader för utbildnings- och förrådsverksamhelenoch, som lidigare nämnis, för skyddsrumsbyggandet. Under delproduklionsområdet Förvaltning har jagberäknai vissa medel för medverkan i skyddsrumsulredningens arbeie saml iförsvarels male- 1976/77:74 314 rielverksoch flygvapnets ulrednings- och utvecklingsarbete avseende luftförsvarscentraltyp 2. För kostnader i samband med övergång till organisation 80 och till nyttutbildnings- och övningssystem har även vissa medel beräknats. Detsamma gälleri fråga om styrelsens flyttning tili . Vad gäller utbildningen av civilförsvarspersonalkanjag i huvudsak godla förslagen om utbildnings- och övningsverksamhetensomfattning. Jag har beräknat medel för att inrätla fyra nya tiänster förulbildning och övning av elever vid de regionala skol- ochförrådsanläggningarna utöver det antal regeringen tidigare inrättat. Jag haräven beaktat behovel av resurser för fordon, inredning av lokaler,publikationer, tiänsteresor och tillfälligt anställd personal m. m. förutbildnings- och övningsverksamheten liksom den av styrelsen beräknade ökningenav intäkterna för verkskyddsulbildning och biståndsutbildning. Vissa medel för ökade bidrag till Rikskommiltén försjälvskydd och har beräknals. Vid beräkningen av kostnaderna för underhåll ochförrådsverksamhel har jag beaktat regeringens beslul denna dag om tiänster fören försöksvis inrättad förrådsorganisalion för västra . Jag har vidareberäknai medel för en tillfällig personalförstärkning för att genomföraövergången till ny krigsorganisation. Jag har inle beräknai medel för tiänsterför alarmeringsiekniker. För /78 beräknarjag atl del förmaterielanskaffning behövs ett beställningsbemyndigande av 65,7 milj. kr. varav13,9 milj. kr. är avsedda för prisreglering. Behovel av betalningsmedelberäknarjag lill . Vid bifall lill vad jag har förordal kommerbemyndigandeskulden för malerielbeslällningar all uppgå lill87 . Delta belopp bör emellertid jusleras med hänsyn lill denberäknade fördelningen av prisregleringsmedel för budgetåren 1976/77 och1977/78. Den på detta sätt beräknade bemyndigandeskulden blirca 77 milj. kr. Liksom tidigare bör det få ankomma på regeringen all la ställninglill vilken anskaffning som bör ske inom ramen för del bemyndigande somriksdagen kan komma all lämna. För anskaffning av anläggningar för civilförsvarelskrigsorganisation beräknar jag alt bemyndiganden att medge statsbidrag för attuppföra ledningscentraler, observationsplatser, skydd för framskjutna enheteroch branddammar för /78 behövs till ell belopp av 47,3 milj. kr.varav 14,2 milj. avses för prisreglering. Jag beräknar medelsbehovel för dessaändamål för nästa budgetår lill 35 milj. kr. Jag har därvid beaktat regeringensbeslul om bestridande av vissa koslnader för skyddsrum iämbeisbyggnaden i . Minaberäkningar av det lolala bemyndigande- och medelsbehovet fram- 1976/77:74 315 gårav sammanställningen över beställningsbemyndiganden och betalnings medel. , ' ' Jag hemsläller atl regeringen föreslår all 1. godkänna de av mig förordaderiktlinjerna för civilförsvarsslyrelsens organisation, 2. bemyndiga regeringen atl vidtade övergångsålgärder som bebehövs för att genomföra omorganisationen och sominte innebär ändringar i civilförsvarslagen (1960:74), 3. bemyndiga regeringen atl medgeatl civilförsvarsmaleriel beställs inom en kostnadsram av , 4. bemyndiga regeringen all medgeatt statsbidrag utgår för anskaffning av anläggningar för civilförsvarelskrigsorganisation inom en kostnadsram av . 5. till Clvlirörsvar för budgetåret1977/78 anvisa ett förslagsanslag av . Nytt anslag (förslag) 41 680 000 Verksamhelen under anslaget omfattar statsbidrag förproduktion av skyddsmm för befolkningen. Anslaget föreslås inrättas budgelårel1977/78. Det bildas genom atl medel för primämppdraget Anskaffning av skyddsmmm. m. för delprogrammet Skydd för allmänheten beräknas under förevarandeanslag. För /77 har medel för delta primämppdrag beräknats underanslaget G I. Civilförsvar. Bemyndiganden och betalningsmedel (1 000-lal kr.) Reducering på gmnd av överplanering 55 0391 43 100 55000' 43 100 -1420 - -1420 41680 - '*'*"" i prisregleringst)emyndiganden. På gmnd av ett antalbelalningsåtaganden från lidigare budgetår beräknas det nya anslaget den I juli1977 fä en ingående bemyndigandeskuld på . För budgelårel 1977/78 behövsbemyndiganden lill elt belopp av . och betalningsmedel till ettbelopp av . Bemyndigandena avses för atl moderniserabefolkningsskyddsmm och för ålgärder för all minska bristen påskyddsmmsplatser i vissa områden. Vidare innefattar det begärdabemyndigandebeloppet täckning för beräknade utbetalningar för Slalsbidrag lillskyddsmm i undervisningsanstalter, i bostadsfastigheler och tillirafikantskyddsmm samt för vissa kostnader i samband med kontroll av enskildaskyddsmm. Av bemyndigandena begärs 13 749 000kr. Beloppel har beräknats enligt följande a) omräkning av bemyndiganden förnya beställningar under /78 från prisläge tillprisläge febmari 1978 enligt bedömd prisutveckling med . Prop.1976/77:74 317 b) omräkning av den beräknade ingåendebemyndigandeskulden lill prisläge enligt bedömdprisutveckling med . Betalningsmedlen avses föratt betala slalsbidrag m.m. förden produktion av skyddsrum m. m. som beställts med stöd av lämnadebemyndiganden. har i skrivelse den 17november 1976 kompletterat sin anslagsframställning för /78 ochprogramplanen för skyddsrum med begäran om att la ta i anspråk ytterligare 50milj. under budgetåren 1978/79-1980/81 och att la detta bemyndigande redanunder /77. Styrelsen har funnil det vara angelägel all underövergångstiden fram till dess att det nya skyddsrumssystemet träder i kraftden ha möjlighet att fa till stånd skyddsrum i samband medbyggnadsprojekt i områden där brist på skyddsrum finns och där det senare integes tillfälle atl ordna skyddsrumsfrågan förohikringliggande bebyggelse.Styrelsen vill därför la medgivande att teckna avtal med kommuner och enskildaom att mot ersättning inrätta skyddsrum i byggnader som är lämpliga härför.Som exempel på sådana projekt nämner styrelsen förskolor, vårdcentraler, låg-och mellanstadieskolor, andra kommunala serviceinrättningar ochlivsmedelsbutiker. Jag kan i huvudsak godla vad civilförsvarsslyrelsenhar anfört om inriktningen av verksamheten. Vid beräkningen av bemyndigande-och medelsbehovet harjag tagit hänsyn lill all fördelningen av resurserna inomanslaget är något osäker. Således är medelsbehovel för bidrag lill skyddsrum ibostadsfastigheter beroende av dels volymen av bostadsproduktionen, dels hurlång tid som i genomsnitt förflyter mellan del preliminära lånebeslulel ochutbetalningen.