prop · G003105 · 1976-12-31 00:00:00 — 1976/77:105 Regeringens proposition omåtgärder för textil- och konfektionsindustrierna Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdragav regeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås bl. a. extraordinära industripolitiska och arbetsmarknadspolitiskaåtgärder för textil- och konfektions(teko)indu-strierna. Pådet industripolitiska området föreslås att särskilda strukturgarantier skallkunna beviljas företag inom teko-industrierna. Lån mot sådan strukturgarantiskall vara ränte- och amorteringsfritt och därefter löpa med räntaoch amorteras på längst . I vissa fall skaU sådant lån kimna delvisavskrivas. För särskilda strukturgarantier föreslås en ram om 150 milj. kr.För räntebefrielse och avskrivning beräknas ramar om resp. 36 milj. kr. Särskilda strukturgarantier skall kunna beviljas längst t. o. m. den30 . avses få ansvaret för garantigivningen. Vidareföreslås att nu löpande program för stöd tUl rationaliseringsinvesteringar,exportfrämjande åtgärder, utbildning och konsultundersökningar förlängs tillatt omfatta också /79. Dessutom föreslås en resursmässiguppräkning för olika stödformer med sammanlagt 10 milj. kr. för budgetåret1977/78. För budgetåren 1977/78 och 1978/79 kommer enhgt förslaget sådant industripolitisktstöd att kunna utgå med totalt ca 110 milj. kr. Pådet arbetsmarknadspolitiska området föreslås ett särskilt tidsbegränsat, konjunkturelltbetingat sysselsättningsbidrag för äldre arbetskraft som skall kunna utgå tillde företag inom teko-industrierna som inte varslar om driftsinskränkning ellernedläggning eller 1 1976/77. 1976/77:105 2 somåtertar meddelade men inte effektuerade varsel. Sysselsättningsbidrag föreslåsutgå inom en ram om 125 mUj. Arbetsmarknadsmyndigheternaavses få ansvaret för stödgivningen. Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , Åsling, Söder, , Mundebo,Krönmark, , , , Propositionom åtgärder för textil- och konfektionsindustrierna Statsrådenföredrar förslag tUl åtgärder för textil- och konfektionsindustrierna.Anförandena redovisas i underprotokollen för de berörda departementen. Teko-industriernahar utsatts för omfattande strukturella påfrestningar. Dettahar tagit sig uttryck i bl. a. omfattande före-tagsnedläggelser ochsysselsättningsminskning. I många fall har denna utveckling medfört storaproblem för såväl företag och anställda som enskilda orter. Utvecklingen inom teko-industriernahar krävt ett gradvis ökat engagemang från statsmakternas sida dels för attunderlätta en nödvändig anpassning till successivt ändrade förutsättningar förtekoföretagens verksamhet, dels för att på bästa sätt medverka till att strukturomvandlingenkunnat ske i socialt acceptabla former. Underde två har situationen inom teko-industrierna yt terligareförsämrats. Flera omständigheter talar för att de anställda och företagen inomdessa branscher nu står inför problem som är allvarligare och mer omfattandeän under tidigare perioder med konjunkturellt och strukturellt betingadepåfrestningar. Utan särskilda insatser från statsmakternas sida kommer enomfattande utslagning av företag att ske. Detta kan på goda grunder antas gällaäven de företag som under normala efterfrågeförhållanden har godaförutsättningar för långsiktig överlevnad. En fortsatt snabb sysselsättningsminskningunder den närmaste framtiden är från sociala utgångspunkter särskilt aUvarligmed hänsyn till att övriga delar av näringslivet i rådande konjunkturläge harbegränsade möjligheter att erbjuda alternativ sysselsättning för de människorsom riskerar att förlora sina arbeten inom teko-industrierna. Detär av vikt att teko-industriernas konkurrenskraft stärks. 1976/77:105 4 måsteden sysselsättningsminskning som i det längre perspektivet är ofrånkomlig ske isocialt acceptabla former. Mot den bakgrunden bör nu särskildaindustripolitiska och arbetsmarknadspolitiska åtgärder vidtagas för teko-industrierna. I detta sammanhang aktuaUserasbl. a. ett system med särskilda statliga lånegarantier särskUdastrukturgarantier och ett särskilt sysselsättningsbidrag för äldrearbetskraft. Med hänvisning till vadsålunda har anförts hemställer jag att regeringen i en gemensam propositionföreslår attantaga de förslag som jag och chefen för har lagtfram. Regeringenansluter sig till föredragandenas överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredragandena har lagtfram. Regeringenförordnar att de anföranden som redovisas i underprotokollen skall bifogaspropositionen som bilagorna 12. 1976/77:105 Regeringens prop. 1976/77: 105 Anmälantill proposition om åtgärder för textil- och konfektionsindu-strieraa Textil-och konfektions(teko)industrierna har vad gäller handelsmönstret genomgått ensnabb internationaliseringsprocess under . För de svenskatillverkarna har denna utveckling inneburit vidgade exportmöjligheter men ocksåoch framför allt en drastisk skärpning på hemmamarknaden i konkurrensen frånutländska tillverkare. Undertrycket av en tilltagande importkonkurrens har teko-industrierna utsatts förstrukturella påfrestningar som har varit unika för industrisektorn. Stmkturomvandlingenhar tagit sig uttryck i bl. a. omfattande företagsnedläggelser och sysselsättningsminskning,vilket i många fall har skapat svåra lokala sysselsättningsproblem. Isyfte att underlätta en nödvändig omställnings- och anpassningsprocess för teko-industriernahar vid flera tiUfällen beslut fattats om särskilda statligaåtgärder. Dessa har främst avsett åtgärder på de industripolitiska och försörjningsberedskapspolitiskaområdena. Till detta kommer de åtgärder som har vidtagits inom ramen för arbetsmarknads-och regionalpolitiken. I sistnämnda avseende har det vanligen varit fråga omåtgärder för att lösa problem för enskilda orter och anställda i samband mednedläggningar eller omfattande och varaktiga driftsinskränkningar. Deav beslutade industripolitiska åtgärderna (prop. 1970: 41, SU1970: 60, rskr 1970: 164, prop. 1971: 1 bU. 15, NU 1971: 13, rskr 1971: 120, prop.1972: 46, NU 1972: 32, rskr 1972: 195, prop. 1975/76:57, NU 1975/76:15, rskr1975/76:107 och prop. 1975/76: 206, NU 1975/76: 70, rskr 1975/76: 415) har ihuvudsak syftat till att åstadkomma en ändamålsenlig struktur inom teko-industrier- tl 1976/77. 1976/77:105 6 naför att därigenom stärka lönsamhet, långsiktig konkurrenskraft ochlönebetalningsförmåga för de kvarvarande företagen. De av våren 1976beslutade industripolitiska åtgärderna löper ut med utgången av budgetåret1977/78. Utöverhär nämnda industripolitiska åtgärder har beslut fattats även om åtgärder i försörjningsberedskapspolitisktsyfte samt om åtgärder inom ramen för arbetsmarknads- och regionalpolitiken. Denytterligare försämring av situationen inom teko-industrierna som har inträttunder har föranlett bl. a. de anställdas och företagensorganisationer att till regeringen ånyo framföra synpunkter på branschernasverksamhetsbetingelser och framlägga förslag till åtgärder för att komma tillrätta med problemen. har i en skrivelse krävt besked om vilka åtgärderregeringen tänker vidta för att värna om sysselsättningen i teko-företagen ochtrygga beredskapen av beklädnadsvaror. Förbundet kräver bl. a. vissplanhushållning med beklädnadsvaror, ökat statligt ägarengagemang, översyn avdetaljhandelns prissättningssystem, fortsatta utbildningsaktiviteter samt enaktiv arbetsmarknadspolitik för att underlätta omställningar till annan produktivverksamhet. Likartade krav har ställts av förbundets avdelning i i enskrivelse . Företrädareför teko-företagens organisationer har under de senastemånaderna, bl. a. i en skrivelse överlämnad , hemställt omlångtgående åtgärder för att bromsa upp en ytterligare sysselsättningsnedgånginom branscherna. Förslagen har väsentligen varit inriktade på statligastödinsatser av subventionskaraktär för att sänkateko-företagens arbetskraftskostnader. Således har inom förslag som innebär att arbetsgivaravgiften m.m., motsvarande av lönekostnaden, under vissa förutsättningaravlastas företag inom teko-industrierna . Förslaget harpresenterats för regeringen. gemensam skrivelse har ,och begärtatt ett branschråd för beklädnadsindustrin skaU inrättas. Isamband med att stödåtgärder aktualiserades för den i etableradetillverkningen vid och AB Eiser har Kon-fektionsindustriföreningeni skrivelse hemställt om motsvarande eller likvärdigt stödför teko-företag belägna på andra orter. har i en skrivelse lämnat förslag till exportstödjandeåtgärder. Prop.1976/77:105 7 Motbakgrund av det försämrade läget inom teko-industrierna och deframställningar som gjorts med anledniiig härav tillsattes i november år 1976en särskild arbetsgrupp inom med uppgift att utarbetaunderlag för regeringens överväganden om eventuella ytterligare statligaåtgärder för dessa branscher. En särskild referensgmpp med företrädare förföretagens och de anställdas organisationer har följt arbetsgruppens verksamhetvarvid arbetsgruppens överväganden fortlöpande har diskuterats inomreferensgruppen. 2 beslutade branschpolitiska åtgärder m. m. Vadgäller industripolitiska åtgärder för teko-industrierna infördes i början av1970-talet bl. a. exportfrämjande åtgärder, stöd till utbildning och s. k.omställningsbidrag. Något senare tillkom statliga lånegarantier, s. k.strukturgarantier. Förexportfrämjande åtgärder har t. o. m. /76 totalt ca 36 milj. kr.beviljats. Det utbildningsprogram som infördes syftar till att höjakompetensnivån inom teko-industrierna i fråga om bl. a. teknik, ekonomi,administration och planering. fr. o. m. budgetåret1970/71 har ca 16 milj. kr. utgått i form av bidrag för detta ändamål. Sedan budgetåret1971/72 har vidare utgått statliga bidrag för konsultundersökningar, s. k.omställningsbidrag, med inriktning på frågor rörande företagens behov avspecialisering, rationalisering och samarbete eller samgående med andra tilverkare.T. o. m. /76 har i konsultbidrag beviljats 13 milj. kr. Dessaåtgärder kompletterades fr. o. m. /73 med statligalånegarantier strukturgarantier för att underlätta samarbete ellersamgående mellan olika företag inom bl. a. teko-industrierna. Nuvarande systemmed strukturgarantier syftar i huvudsak tUl att underlätta för företag attgenom samarbete eller samgående med andra företag i branschen långsiktigtstärka lönsamhet och konkurrenskraft. Enligt beslut av våren 1976med anledning av prop. 1975/76: 206 skall vad gäller teko- och skoföretagsamverkan inte utgöra ett absolut krav för att strukturgarantier skall kunnabeviljas. Sådana skall enligt kunna utgå till såväl satsningar avett enskilt företag som tiU koUektiva satsningar (NU 1975/76: 70 s. 89, rskr1975/76: 415). I budgetpropositionen 1977 (prop. 1976/77: 100 bU. 17 s. 76)föreslås att strukturgaranti till satsningar inom ett enskilt företag bör kommai fråga endast i undantagsfall och att en förutsättning härvid bör vara attåtgärderna ger en planmässig struktureffekt på branschen. Garanti får beviljasför lån upp till ett belopp motsvarande högst det egna kapitalet.Strukturgarantierna placeras förmånsrättsligt närmast före det egna kapitalet.Någon säkerhet behöver inte ställas för 1976/77:105 8 garantierna.Löptiden för garantilånet är högst men möjlighet finns till anstånd medamorteringarna i högst om särskilda skäl föreligger. Samma räntesatstillämpas som för industrigarantilånen inom ramen för det statliga kreditstödettiU hemslöjd, hantverk och småindustri. Om särskilda skäl föreligger kanräntebefrielse för lån mot stmk-turgaranti ges under högst . Samtliganu nämnda stödåtgärder administreras av statens industriverk. a. styrelsen för teknisk utveckling (STU) kanaliseras statligt stöd tillforsknings- och utvecklingsverksamhet av betydelse för branschen. Underbudgetåren 1970/711975/76 har bidrag till exportfrämjande åtgärder, utbildningsamt omställning beviljats med totalt ca 67 milj. kr. Om därtill läggs debidrag om sammanlagt ca 13 milj. kr. till teknisk forsknings- ochutvecklingsverksamhet som har beviljats av STU har teko-industrierna under sexårsperiodenerhållit statiiga bidrag på ca 80 milj. kr. Vid utgången av /76hade strukturgarantier för ca 38 milj. kr. lämnats till teko-industriema. Slutligenhar stöd lämnats beklädnadsföretag i form av industrigarantilånsamt hantverks- och industrilån med ca 61 milj. kr. resp. ca 38 milj. kr. Utöverindustripolitiska åtgärder har som nämnts beslut fattats även om åtgärder av försörjningsberedskapspolitisknatur samt om åtgärder inom ramen för arbetsmarknads- och regionalpolitiken.För att trygga försörjningsberedskapsviktig produktion har sedan december 1972beviljats avskrivningslån och lånegarantier till belopp av ca 86 milj. kr.resp. ca 30 milj. kr. fanns härutöver ansökningar omsådana kreditstöd på ytterligare totalt ca 15 milj. kr. Under budgetåren1970/711975/76 har vidare lokaliseringsstöd i form av bidrag och lån beviljatsföretag inom beklädnadssektorn tUl ett belopp av 86 milj. kr. Dessutom harunder regionalpolitiskt stöd i form av utbildnings- ochsysselsättningsstöd lämnats med sammanlagt ca 107 milj. kr., merparten isamband med etableringen av . Påhandelspolitikens område upprätthåller en begränsning avimporten av teko-varor från statshandelsländerna. har dessutom ingåtten serie bilaterala textilbegränsningsavtal med främst asiatiska lågprisländer.Dessa avtal har ingåtts med stöd av ett gällande internationeUtavtal på textilområdet, det s. k. multifiberavtalet (MFA). Utöver ovannämndabegränsningar har i några fall unilateralt infört vissaimportbegränsningar på tekoområdet. övervakas genereUtimporten till av vissa teko-varor genom importlicenser. Licensernautfärdas utan kvantitativ begränsning. Prop.1976/77:105 9 Statsmakternabeslutade om förstärkta åtgärder, främst genom ett särskilttvåårigt rationaliseringsprogram för konfektionsindustrin omfattandeavskrivningslån till rationaliseringsinvesteringar, ökade konsuUinsatser ochökat stöd till teknisk utveckling. Den totala kostnaden för deindustripolitiska åtgärder som beslutats för budgetåren 1976/771977/78 uppgårtill totalt nära 95 milj. kr. 3 Utvecklingen inom teko-industrierna Strukturomvandlingeni den svenska industrin har såväl i omfattning som i intensitet varit betydandeunder hela efterkrigstiden. Vissa delar av industrisektorn har härvid ökat sinaandelar av industrins produktion och sysselsättning medan andra delar harstagnerat eller gått tillbaka. harstrukturomvandlingsprocessen inom industrin med särskild kraft drabbat teko-industrierna.Detta illustreras i följande sammanstäUning. Industrinsförädlingsvärde och sysselsättning procentuellt fördelad på branscher åren1965,1970 och 1975 Förändring i antal anställda -2 700 - 3 600 Skogsindustri Kemisk industri Järn- och stålindustri Verkstadsindustri Övrig industri - 9 200 5 100 - 2 500 57 700 ' Teko-och skoindustri. Desvenska teko-industrierna var länge hemmamarknadsindustrier och såväl importsom export var av relativt blygsam omfattning. Förändringen i detta mönster,som medförde kris för textUindustrin , blev förkonfektionsindustrin klart markerad först in . Denförändring i det internationella handelsmönstret som har skett inom teko-områdenahar för de svenska tillverkarna medfört en rad problem och branscherna hargenomgått en genomgripande omvänd- 1976/77:105 10 lingsprocess.Liberaliseringen av den internationella handeln, och då i första hand deninomeuropeiska, har visserligen för de svenska tillverkarna inneburit vidgadeexportmöjligheter men detta har inte kunnat uppväga effekterna av ettsuccessivt skärpt konkurrenstryck från utländska tUlverkare. Eftersom importökningenvida har överträffat den samlade ökningen av export och inhemsk konsumtion inhemska teko-produktionen kommit att utvecklas på ett ogynnsamt sätt.Detta gäller framför allt konfektionsindustrin vars produktionsvolym gradvishar minskat under hela den senaste tioårsperioden. Flertalet produktområden harhärvid drabbats och problemen har i vissa fall förstärkts av ändrade konsumtionsmönster.Hårt drabbade områden har varit lätt bomullskonfektion av standardkaraktär samttyngre överplagg av traditionellt slag. Viss damkonfektion ochfritidskonfektion är exempel på de få expansiva produktområdena. Inomtextilindustrin låg produktionsvolymen på i stort sett samma nivå som imitten av . Även inom denna bransch har dock utveckUngen varit olikamellan enskilda produktgrupper. Trikåvaror, hemtextilier och vissa tekniskatextilier har expanderat medan grundtextU produktion av garner och beklädnadsvävgått tillbaka. Detta har gällt inom både yUe- och bomullsindustrin. Frånsysselsättningssynpunkt har utveckUngen medfört besvärliga och oftasvårbemästrade problem. har antalet sysselsattainom teko-industrierna minskat med 44 000. Sysselsättnings-minskningen har ihög grad skett genom nedläggningar eller omfattande driftsinskränkningar. Sedanår 1965 beräknas sålunda 800900 produktionsenheter inom teko-industrierna hatvingats lägga ned verksamheten, vilket innebär att dessa branscher svarat förungefär en tredjedel av samtliga nedläggningar inom industrisektorn . Efternågra mycket besvärliga år kom attför teko-industrierna innebära ett visst mått av stabilisering. Under desenaste två åren har emellertid ånyo en markant försämring skett. Denna utveckUnghänger samman med dels den kraftigt försämrade efterfrågesituationen på fleraviktiga exportmarknader, dels den försämring av det relativa kostnadsläget somhar skett för inhemska tillverkare gentemot utländska konkurrenter. Dessutomhar en viss stagnation i den inhemska efterfrågan i konsumentledet inverkatnegativt. Denavsevärda avmattning som skedde i såväl exporten som importen av textilaprodukter tycks ha förbytts i en viss återhämtning.För perioden januarioktober kan ökningstal noteras för samtligastörre varugrupper i fråga om både export och Prop.1976/77:105 11 importi förhållande till . Vad gäller kläder (inkl. trikåplagg)har importen fortsatt att öka i relativt hög takt . Förexporten har däremot uppgången varit relativt blygsam. Under periodenjanuarioktober ökade sålunda exportvärdet med jämförtmed . Volymmässigt torde därmed exporten ha minsktnågot. För de enskilda produktslagen kan emeUertid avsevärda skillnadernoteras. Sålunda har importen ökat särskilt kraftigt för damkonfektion och då iförsta hand dräkter, klänningar och kjolar, medan en minskad import kan noterasför flertalet varuslag inom herrkonfektion, framför allt tyngre plagg. Vadgäller exporten kan en likartad utveckling noteras, dvs. ökad export fördräkter, klänningar och kjolar, medan tung herrkonfektion har fått vidkännaspåtagliga exportsvårigheter. Vad gäller konsumenternas efterfrågan på kläderkunde 1975 noteras en totaltsett stagnerande utveckling som i allt väsentligt har fortgått . Eftersom importökningen klart överträffat exportökningen har den totala inhemska produktionen kom mit att minska. Den minskade inhemska produktionen som gjort sig gäl lande för flertalet varuslag på klädområdet har alltså sitt ursprung i dels en stagnerande efterfrågan i konsumentledet, dels handelns ökade benä genhet att tillgodose denna efterfrågan med importerade produkter. Efter en viss stabilisering har sålunda produk tionen av kläder minskat avsevärt under såväl som . Sist nämnda år beräknas produktionsvolymen ha legat års nivå. En likartad utveckling har ägt rum inom textUindustrin. Sysselsättningsmässigt varutvecklingen relativt väl hävdad. Antalet anstäUda inom teko-industriernaminskade detta år med ca 2 000, eller , vilket var en måttlig nedgång motbakgrund av den kraftiga minskning i produktionsvolym som ägde rum.Denna utveckling kan sannolikt till stor del förklaras av den omfattandetillämpningen av korttidsvecka . haremellertid sysselsättningen minskat kraftigt. Denna utveckling kunde skönjasredan mot slutet av år 1975 och 1976 då antalet varselbörjade öka i snabb takt. beräk nas antalet anställda inom teko-industrierna ha minskat med 5 500 per soner, eller . Särskilt kraftig synes nedgången ha varit inom kon fektionsindustrin, där sysselsättningsminskningen kan be räknas till . Detta är en väsentligt kraftigare sysselsättnings- minskning än årsgenomsnittet för första som var . Lönsamhetenvar svag för teko-industrierna. En särskilt kraftig försämring kannoteras för textilindustrin. Räknat på bruttomarginalen rörelseresultat föreavskrivningar i förhållande tUl omsättningen 1976/77:105 12 rör det sig om en nedgång från tUl . Särskilt utsattahar varit de större textilföretagen som totalt sett har haft en negativavkastning på eget kaphal . Även inom konfektionsindustrin harresultatförsämringen varit påtaglig, i första hand för de minsta företagen samtstorföretagen. För ett flertal konfektionsföretag var avkastningen på egetkapital starkt negativ. Någon tillförlitlig officiell statistik föreliggerännu inte för men mycket talar dock för att den resultatförsämring sominträdde har fortgått och för flera företag fördjupats. Denmarkanta ökning av antalet varsel som har utfärdats under senare delen av år1976 och indikerar en fortsatt snabb sysselsättningsnedgång.Särskilt oroande är situationen för konfektionsindustrin, inom vilken intemindre än 1 800 personer berördes av varsel enbart . Dennegativa bild av teko-industriernas utveckling under den närmaste framtidensom kommer till uttryck i varselstatistiken bekräftas av svaren på särskildaenkäter som arbetsgruppen har låtit utföra och i början avfebruari 1977. Även den barometerundersökning som konjunkturinstitutetgenomförde bekräftar den pessimistiska framtidsbedömningen.Enligt undersökning var sålunda den försvagning avorderingången som för hela industrin inträdde under fjärde kvartalet 1976särskilt påtaglig för bl. a. teko-industrierna. Företagen förutsåg således en ytterUgareminskad orderingång från såväl hemma- somexportmarknaderna. Som följd av det försämrade efterfrågeläget planeras ytterligarenedskärningar av produktion och produktionskapacitet. Frånsysselsättningssynpunkt bedömer företagen att utvecklingen under de två förstakvartalen blir betydligt sämre än vad man trodde . Företagensplaner visar på en starkt försämrad sysselsättning . Riksdagenhar vid flera tillfäUen beslutat om stödåtgärder för desvenska textil- och konfektions(teko)industrierna. Till följd av teko-industriernasnu utsatta läge bör ytterligare åtgärder övervägas. Chefenför kommer att förelägga regeringenförslag på det arbetsmarknadspolitiska området. Innanjag tar upp förslagen till åtgärder på det industripolitiska området vill jag ikorthet redovisa min syn på branschutvecklingen med särskild tonvikt på deförhållanden som jag anser motiverar särskilda och relativt långt gåendeåtgärder. Prop.1976/77:105 13 Teko-industriernahar utsatts för omfattande strukturella påfrestningar, vilkethar tagit sig uttryck i bl. a. minskad sysselsättning och stagnerandeproduktion. Underperioden 19651976 minskade antalet sysselsatta i teko-industrierna med igenomsnitt . arbetade i det närmaste 90 000 personer i teko-industriföretagoch vid utgången av ca 46 000, en minskning med ca 44 000 personer. har således teko-industrierna sysselsättningsmässigt halverats. Enligtpreliminära beräkningar minskade antalet anställda med mer än 5 000 enbartunder . Teko-industriernas andel av den totala industrisysselsättningenhar därmed minskat från till . Ävenproduktionsvolymen har utvecklats otillfredsstäUande. Härvid kan dock enväsentlig skillnad noteras mellan textilindustrin och konfektionsindustrin.Mätt i förädlingsvärde priser låg produktionen inom textilindustrinår 1976 på ungefär samma nivå som . Förkonfektionsindustrin sjönk däremot produktionen med ca 30 %.För hela industrisektorn har produktionsvolymen ökat med totalt . Dentrendmässiga nedgången i sysselsättning och produktion inom teko-industriernaär yttre tecken på mer djupgående förändringar i branschernasverksamhetsbetingelser. Teko-industriernavar länge utpräglade hemmamarknadsindustrier. Såväl import som export var avrelativt blygsam omfattning.