prop · G003150 · 1976-12-31 00:00:00 — Tillsammans med ensedvanlig skillnad mellan mätningarna av bruttonationalprodukten frånanvändnings- resp, produktionssidan skulle BNP-ökningen mätt frånanvändningssidan kunna anges till 1978 och 1979, Tillväxtenblir något beroende av de antaganden som görs om efterfrågans fördelning påolika ändamål. Resursernasanvändning och försörjningsbalansens komponenter redovisas i tabell 1: 6,Utgångspunkten för kalkylen är den tidigare redovisade exportökningen.Därefter tillåts en ökning av den inhemska efterfrågan som ger fullsysselsättning. Härur härleds importen och konse- Diagram1:1 Lagerkvoten inom industrin 19S91979 Anm.Uppgifterna avser lagerstocken i förhållande till saluvärdet, båda räknat i1968 års priser. Reviderad nationalbudget 1977 25 En betydande osäkerhet i sammanhanget utgör takten ilagerneddragningen. Dessutom bör noteras att den angivna långsamma tillväxteni inhemsk efterfrågan ställer stora krav på den ekonomiska politiken. Lageruppbyggnadeninom industrin har varit mycket kraftig och 1976, Under innevarande årtorde lagernivån totalt sett förbli oförändrad medan det för industrin tordebli fråga om en avtappning med början . Industrilagren seddai relation till den löpande produktionen, lagerkvoten, har nått en osedvanligthög nivå, se diagram 1:1. Här har antagits att den förbättrade efterfråganfrån utlandet gör det möjligt att successivt dra ner lagren. Vid utgången av1979 förutsätts relationen mellan lager och produktion ha nått normala värdeneller något därunder. Hänsyn har då tagits till att det sker en långsiktigökning av lagerkvoten. Lagerminskningen har antagits till sammanlagt 7 å 8miljarder kr, prisnivå. För1978 och 1979 kan man räkna med en fortsatt uppgång av de fastabruttoinvesteringarna. För industrins del kommer sannolikt investeringsutvecklingenatt vända uppåt allt eftersom kapacitetsutnyttjandet ökar. Här har antagits attinvesteringsnivån stiger 1978 och 1979. För det övriga näringslivethar, bl. a, mot bakgmnd av långtidsutredningens kalkyler, investeringarnaförutsatts öka svagt. Bostadsinvesteringarnakan väntas öka , Igångsättningen av flerfamiljshus kan, medhänsyn till den långsiktiga bostadsefterfrågan och en fortsatt minskning avantalet outnyttjade lägenheter, antas öka . Antalet påbörjadesmåhus har antagits uppgå till oförändrat 40 000 . Avgörandeför bostadsbyggandets omfattning blir förutom utvecklingen av hushållensreala disponibla inkomster hyresutvecklingen, bostadssubventionernas höjdoch skattelagstiftningens utformning. Tillsammans med investeringar förenergibesparande åtgärder i bostadsbeståndet har antagits en ökning ibostadsinvesteringarna 1978 och 1979, Meddenna vändning uppåt för bostadsbyggandet och en fortsatt hög byggnadsaktivitetför barnomsorgen kan kommunernas investeringar väntas öka ytterligare från 1977års höga nivå. Här har ökningen förutsatts bli både 1978 och 1979. Statensinvesteringar har antagits öka . Sammantaget skullebmttoinvesteringarna öka med 1978 och 1979. Prop.1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 26 Tabell1: 6 Försörjningsbalans 19741979 -3,3 -0,2 -1,5 -0,9 -0,7 -6,4 -0,5 -0,4 -4,3 -0,6 0,5' -0,4' (-2,1)' (-1,5)' (1.0)' -2,7 (-0,8)' (-0,3)' (0)' (-0,1)' (0)' -8,9 -0,2 'Förändring i procent av föregående års bruttonationalprodukt. Anm. Uppgifternaför 1977 är baserade på lönealternativ I Ikalkylerna har förutsatts att den offentliga konsumtionens tillväxt dämpasavsevärt 1978 och 1979, Detta med avsikt att hålla den inom det begränsadeutrymme för konsumtionens tillväxt som finns i ett längre perspektiv där denexterna balansen måste återvinnas och investeringarna, särskilt iexportindustrin, måste ges prioritet. För kommunernas del har konsumtionenantagits öka 19771979, Detta innebär en mycket kännbarreduktion av de kommunala expansionsplanerna som ligger på perår. Den statliga konsumtionen har schablonmässigt antagits öka perår. Därmed skulle den offentliga konsumtionen för perioden 19751979 ha återförtstill en utveckling ungefär motsvarande ett medeltal av alternativen I och II i1975 års långtidsutredning. Denprivata konsumtionen har bestämts i stort sett residualt. Detta är denkonsumtionsökning som är möjlig att uppnå vid full sysselsätt- Reviderad nationalbudget 1977 27 ningoch under den antagna förutsättningen om en överföring av resurser till exportoch industribyggnad. Naturligtvis kan man uppnå en högre tillväxt i privatkonsumtion om man är beredd att skära ner andra efterfrågekomponenter. Eftersomen ännu lägre tillväxt för den offentliga konsumtionen synes svår attåstadkomma utan att ompröva gjorda åtaganden blir utrymmet för den privatakonsumtionstillväxten 1978 och 1979. Med hänsyn tillpensionärernas standardökning och det stigande antalet pensionärer får denaktiva generationen därför i stort sett räkna med oförändrad standard denärmaste åren. Det är dock viktigt att erinra om att den femte semesterveckaninnebär en standardökning som översatt i konsumtionstal kan uppskattas motsvara2 ä för berörda kategorier. Importenökar trendmässigt sin andel av den inhemska marknaden. 1975 och 1976 har dennaökning dock varit snabbare än tidigare samband skulle ge vid handen. För debearbetade varorna gäller detta främst verkstadsprodukter där importen totaltför de båda åren ökat snabbare än den inhemskaefterfrågans utveckling skulle motivera. Detta beror i hög grad på att deinhemska varornas priser ökat i jämförelse med importpriserna. Detta har intekunnat mätas direkt men relationen mellan export- och importpriser ger en antydanom utvecklingen. Exportpriserna har dessa båda år ökat snabbare ärimportpriserna. Effekterna av denna relativprishöjning sträcker sig, liksom påexportsidan, in på 1977 och åren därefter. harförutsatt en snabb uppbromsning av importen som följd av en antagenförstärkning av svensk industris konkurrenskraft och begränsningar av denprivata konsumtionens ökningstakt. Relativprisstegringarna på hemmamarknadenverkar i motsatt riktning. Utifrån det antagande som tidigare gjordes om densvenska exportens relativa prisutveckling och 1979 har en viss återvinningav hemmamarknadsandelar förutsatts . Med ledning av tidigaresamband mellan inhemsk efterfrågan och import samt med hänsyn tagen till skeddaoch förväntade relativa prisförändringar skulle importen av bearbetade varorkunna beräknas till 1978 och 1979 i volym. Prisstegringen antas bli denpå varor i internationell handel förutsatta, , Råvaruimporten visar entrendmässigt avsevärt lägre tillväxt än de bearbetade varorna. En rimliguppskattning torde vara att den, exkl, råolja och petroleumprodukter,volymmässigt följer den slutliga inhemska efterfrågan, dvs, deaktuella åren. För råolja och petroleumprodukter blir det fråga om en svagareutveckling, I förut- 1976/77:150 Bilaga1 Reviderad finansplan Tabell1: 7 Bytesbalans 19751979 övriga tjänster, netto därav: räntor m. m. Bytesbalans i % av BNP -2,4 -3,2 -3,5 -2,3 -1,6 sättningarnaligger vidare ett antagande om oförändrat realpris på rå- Dentotala importen ökar under dessa förutsättningar med uppskattningsvis 2 och 1978 resp. 1979 eller i försörjningsbalanstermer 4 resp, . Sjöfartsnettotväntas 1978 och 1979 bli praktiskt taget oförändrat jämfört med . Försämringstaktennär det gäller resevalutan väntas avta på grund av en förmodad höginkomstelasticitet. Räntenettot har antagits vara negativt med 2,5 miljarderkr, 1978 och , 1979, Den del av u-landsbiståndet som redovisashär har antagits öka till , 1978 och , 1979,Detta innebär en stark ökning av utnyttjandegraden, I övrigt byggerbytesbalansen i tabell 1: 7 på tidigare redovisade förutsättningar. Bytesbalansunderskottetsjunker således enligt denna kalkyl från beräknade , 1977till 6,5 å . 1979 eller från av bruttonationalprodukten1977 till 1979, Detta är också att märka att den angivnaförbättringen kräver en utomordentligt stram utveckling av den inhemskakonsumtionen. Ett avgörande antagande bakom dessa kalkyler är att svenskindustri måste sänka sina relativpriser med sammanlagt föratt kunna få upp exportvolymen och begränsa importen. Denna försämring avbytesförhållandet kräver stora resurser och förklarar varför den starkt ökadeskillnaden mellan exporttillväxt och importtillväxt inte ger större utslag påbytesbalansens saldo. behöver man sannolikt inte räkna med någonfortsatt försämring av bytesförhållandet. Det blir då lättare att uppnåkraftiga förbättringar i bytesbalansen förutsatt en fortsatt stark begränsningav den inhemska efterfrågan. 2 Det internationella läget av stagnation och tillbakagång ökade samladebruttonationalprodukt (BNP) , Konjunkturuppgången,som i flera länder hade börjat , blev inledningsvis åtskilligtkraftigare än väntat. började emellertid tillväxten avtaoch produktionsökningen förblev fortsatt svag . Om manjämför de två halvåren 1976 rinner man att BNP-tillväxt saktadeav från i årstakt till drygt hälften andra halvåret.Den starkaste uppgången 1976 ägde rum i de stora där tillväxten med undantag i stort sett endast för var 5 å (tabell 2:1), I de mindre länderna blev konjunkturomslaget inte lika markerat och expansionendärmed inte lika kraftig. Denosedvanligt starka tillväxten i de ledande industriländerna /1976 bars upp av den privata konsumtionen ochlagemtvecklingen. hade man i ett stort antal länderstimulerat den privata konsumtionen bl, a, genom skattesänkningar. Mot bakgrundav det då osäkra ekonomiska klimatet hade emellertid en stor del av dettainkomsttillskott sparats. När inflationstakten dämpades ochkonjunkturuppgången kunde skönjas avtog konsumenternas försiktighet och och sköt konsumtionen snabbt i höjden.Under denna period kom bl. a. en stor del av de sedan oljekrisen uppskjutnabilinköpen till stånd. svarade den privata konsumtionenför i runt tal hälften av BNP-tillväxten i de sju stora . Lagerinvesteringarnahar spelat en osedvanligt stor roll för konjunkturfluktuationerna under desenaste åren. Det gäller särskilt vid såväl den internationellalågkonjunkturens slutskede som vid den därefter påbörjadeexpansionsfasen. Lagerförändringen svarade sålunda för caVs motsvarande av BNP-tillväxten i de storaOECD-länderna, Under andra hälften av var lageranpassningenpraktiskt taget avslutad i de flesta större länder, vilket också medförde attytterligare efterfrågetill-skott från lagersidan då i stort sett uteblev. Denavsaktande tillväxttakten var också delvis ett resultat av att effekternaav de stimulansåtgärder som vidtagits i flera länder ebbade ut.Vidare gavs den ekonomiska politiken allmänt en mer restriktiv inriktning. Enså snar åtstramning av finanspolitiken Prop.1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan Diagram 2:1 Bruttonationalproduktens utveckling i olikaländer ocb länder-områden 19681977 8.. 6,, 4., 2. -4., 6, 4 2 8, 6 4 2 O -21 4, 2 O -2 6 4 Förentastatern 4 2 O -21 6 4 2. 12 10 8, 6. 4 2, O 6 4 2. 1968 69 70 71 72 73 74 75 76 77 1968 69 70 71 72 73 74 75 76 77 Den ofyllda delen av staplarna markerarprognosintervall. Källor: , nationell statistik och prognoser gjorda inomekonomidepartementet. Tabell 2:1 Bruttonationalproduktens utveckling i vissaOECD-länder 19741977 Årlig procentuell förändring (%)' De sju stora länderna -1,8 -1,8 -1,3 -3,2 -1,2 -0,1 -1,7 -3,7 -0,7 -1,4 -1,1 -2,0 -9,0 -2,2 -1,4 ' priser och växelkurser. Vid sammanvägningen hardet högre talet i intervallet använts för de tre största länderna. torde inte ha förekommit i tidigare konjunkturuppgångar.Den ekonomiska politiken i . och av farhågor för en ånyo tilltagande inflation och politiken blevdärför försiktig i överkant. I ett stort antal andra länder harunderskotten i utrikesbalansen begränsat det ekonomisk-poUtiskahandlingsutrymmet och motiverat en stramare politik, I många länder är detvidare regeringarnas uttalade strävan att minska budgetunderskotten, vilketledde till en hårdare offentlig utgiftsprövning , Penningpolitiken utgjorde ingen broms för tillväxten iFörenta staterna, , och . I underskottsländernafördes däremot en allt stramare penningpolitik främst för att värnaom valutaställningen. Så var fallet i , och i de mindreländer som deltar i samarbetet inom den s. k. valutaormen. Prop.1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan Diagram 2: 2 Industriproduktionen i vissa länder 19741977 Index:1970 = 100. 1971) 1975 1976 1977 Källa: och nationell statistik. I97M 1975 1976 1977 Detkan konstateras att varken konsumtion eller investeringar hade en sådanexpansionskraft att de förmådde bära upp efterfrågetill-växten när denkortvariga effekten från lageruppbyggnaden försvunnit. Sparkvoten fortsattevisserligen att minska något i de flesta länder, men inte i samma takt somunder 1975 och början av 1976, Den lägre konsumtionsökningen torde även påsina håll avspegla en långsammare tillväxt av hushållens reala inkomster. Denstörsta avsaktningen av den privata konsumtionen ägde rum i och Förentastaterna, 1 var detta konsumtionsmönster inte lika markerat, vilket bl,a. berodde på att tillväxten av den privata konsumtionen varitsvagare än i och . Defasta investeringarna utvecklades svagare än väntat . Det var främstbostadsbyggandet som bar upp investeringsökningen i liksom iviss mån i och . Förbättrade vinster inom industrinkanaliserades i många länder inte i önskad utsträckning till investeringar utananvändes för att konsolidera företagens finansiella ställning. Detta beroddemed all sannolikhet på fortsatt stor överkapacitet i de flesta branscher och enpå flera håll svag tilltro till konjunkturuppgången och möjligheterna attexpandera försäljningen. Den starkaste uppgången för de fasta investeringarnakunde noteras i , och i övriga länder var med få undantag svag.Nyinvesteringarna i industrin tycks ha ändrat karaktär i någraOECD-länder, En större andel av dem har gjorts med syfte att rationaliseraproduktionen och hålla nere personalkostnaderna. Denna utveckling torde havarit speciellt kännetecknande för . Detta ärnaturligtvis oroväckande i ljuset av den höga arbetslösheten, men berorförmodligen till stor del på den svaga produktions- och efter-frågetillväxt ochdet låga kapacitetsutnyttjande som kännetecknat . Nedgångeni inflationen blev till följd av den långsamma tillväxten av efterfrågan någotstörre än väntat. 1975 och1976 minskade således inflationstakten från ca 11,till 8,för , Detta genomsnitt döljer emellertid betydande skill nader mellan länderna med prisökningar på för som den ena ytterligheten till för som den andra. Begrän sade löneökningar och starka produktivitetsvinster i flera länder bidrog till att förbättra kostnadsbilden , I och Förbundsrepubli ken kunde arbetskostnaden per producerad enhet t. o. m. hållas i stort sett oförändrad. Råvarupriserna exkl. olja steg hastigt i början av 1976 menplanade därefter ut på grund av den svaga efterfrågeutveck lingen, goda skördar och stora producentlager för flera metaller. steg råvarupriserna återigen starkt och mellan genomsnit ten 1975 och 1976 blev därför ökningen .i Det var främst den dryga 1Enligt "New Dollar Index" omräknat till svenska kr.3 1976/77.1 saml. Prop.1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan Tabell 2: 2 Konsumentprisernas utveckling 19631977 nader t.o.m. feb, 1977 22,0' 6,9» ' 12 månader t,o,m, " 12 månader t,o,m,januari Källa: , fördubblingen av priserna på de i den internationellahandeln mycket viktiga varorna kaffe och kakao, som kraftigt drev upp prisernapå jordbruksvaror. Prisutvecklingen för tillverkningsindustrins insatsvaror ochspeciellt för metallerna var däremot åtskilligt lugnare. Oljepriserna ökadeförra året i stort sett i samma takt som övriga råvarupriser. Den ekonomiska politiken har i de flesta haft dåligframgång när det gäller att nedbringa arbetslösheten. I ochCanada kunde man visserligen öka sysselsättningen avsevärt. Med hänsyn till denstora omfattningen av nytillträdande på arbetsmarknaden var emellertidproduktionstillväxten för svag för att åstadkomma en reduktion avarbetslösheten och denna steg t. o. m. . Inte heller iVästeuropa nåddes särskilt stora framgångar vad beträffar arbetslösheten.Sysselsättningstillväxten var mycket svagare än i ocharbetslösheten i EG var vid slutet av året åter uppe i den högsta nivån frånlågkonjunkturen . Efter en minskning ökade världshandeln med ca12 % . Tillväxten i importvolym blev ett par procentenheterhögre. samlade bytesbalansunderskott ökade med ca jämfört med det mycket låga underskottet på 6 miljarder , Merpartenav försämringen kunde tillskri- Diagram 2: 3 Arbetslöshet i olika länder 19731977 5.0 4.0 30 2.0 1.0 Anm. På grund av skiljaktiga definitioner ochberäkningsmetoder är dessa tal inte helt jämförbara länderna emellan. Källor:OECD och nationell statistik. 1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 36 vasett omslag i bytesbalans från ett överskott på ca 12miljarder dollar 1975 till ett underskott på 1 å 2 miljarder förra året.Fördelningen av det gemensamma underskottet var fortfarande mycket ojämn mellanOECD-länderna. , samtSchweiz och , som svarar för ca Vs av produktion,hade 1976 tillsammans ett överskott på ca . Denprognos över den internationella konjunkturutvecklingen som tecknades i denpreliminära nationalbudgeten står sig i allt väsentligt. Konjunkturuppgångenberäknas fortfarande bli väsentligt svagare i än i ochJapan. En liten justering i optimistisk riktning beträffande OECD-området i sinhelhet torde dock vara befogad. De förändringar av den ekonomiska politikensom föreslagits i , och tordeinte få speciellt stora effekter på konjunkturuppgången . De internationellastödåtgärderna för pundet torde ha stabiliserat valutamarknaderna. Detta harbidragit till att den mycket strama penningpolitiken i vissa underskottsländerefter hand kunnat lättas och att den allmänna tilltron till konjunkturuppgångenstärkts något. En viss uppjustering av den tidigare prognosen för deninternationella prisutvecklingen kan vara motiverad. FlertaletOECD-länder är hänvisade till att föra en restriktiv politik i syfte att minskaunderskotten i bytesbalansen och förstärka sin internationellakonkurrenskraft. Endast ett fåtal länder med en förhållandevis låg inflationoch ett gott bytesbalansläge har tillräckligt ekonomisk-politiskt utrymmeför mer betydande stimulansåtgärder. Politikuppläggningen är dockförsiktig i dessa länder då regeringarna inte vågar ta risken att inflationenskall tillta. Enligt den nya administrationen i behövde denamerikanska ekonomin en ytterligare tidsbegränsad stimulans för att möjliggöraen hävdad, självbärande uppgång och en väsentlig reducering av arbetslösheten.Man föreslog därför skattesänkningar i huvudsak riktade till hushållen ochden privata konsumtionen och ökade offentliga utgifter på sammanlagt 30miljarder dollar, i stort sett jämnt fördelade , Denstörsta delen av stimulanspaketet en skatteåterbetalning på ca 11miljarder dollar togs emellertid tillbaka av administrationen under tidenfrågan behandlades i kongressen. Även i harregeringen ansett åtgärder påkallade för att säkerställa en tillräckligt starkkonjunkturuppgång, presenterades ett offentligtinvesteringsprogram på fördelat över perioden 19771980,Programmet är avsett att förbättra samhällsutbyggnaden bl, a, när det gällervägar, järnvägar, miljövård. Order på 3 å beräknas kunna placeras , vilketmöjligen kan förstärka konjunkturuppgången . Programmetsgenomförande beror dock på ett slutligt godkännande från några av delstaterna.Konsumtionsstimulanser har avvisats från västtysk sida med motiveringen atteffekten skulle bli kortvarig. Dessutom hänvisas till att det storabudgetunderskottet inskränker regeringens handlingsfrihet. Även i har manunder 1977 gjort vissa korrigeringar av den ekonomisk-politiska kursen bl, a,genom ökade offentliga utgifter. Den japanska konjunkturen har under de senastemånaderna varit svagare än väntat, varför det stimulansåtgärderna till trots kan vara motiverat med en något mindre optimistisk syn på 1977 än i vårpreliminära nationalbudget. Jämförtmed tidigare konjunkturuppgångar har penningpolitiken varitförsiktig, I . och har maneftersträvat en begränsning av kreditutbudet genom att fastställa mål förpenningmängdens tillväxttakt. Denna politikuppläggning har även anammats avandra länder. Kreditefterfrågan har emellertid inte varit speciellt starkvarför penningpolitiken inte utgjort någon broms för den ekonomiskaexpansionen. Den allt hårdare penningpolitiken som infördes i ettstort antal europeiska länder bl, a. i de små länderna inom den s. k,valutaormen för att slå vakt om valutaställningen har på flera håll gradvisgjorts mindre stram , Det lugnare valutaläget har bl, a.möjliggjort sänkningar av diskontot i , , Belgienoch . I flera av de stora länderna fortsätter man även att hållapenningmängdens tillväxt inom bestämda gränser. Den fortsattakonjunkturuppgången och den ökade kreditefterfrågan kommer sannolikt attmedföra en viss uppgång av de korta räntorna i . Det finns skälatt anta att expansionen 1977 i de stora länderna inte kommer att begränsas pågrund av penningpolitiken. Enviss acceleration av tillväxten i ,och tydde på att produktionstillväxtenskulle bli mer hävdad , Jämfört med hela 1976 torde det emellertidstå klart att BNP-tillväxten i flertalet kommer att bli långsammarei år. Bruttonationalprodukten i och beräknas öka med ca5,ungefär en procentenhet högre än i , Därmedkommer dessa tre länder, som svarar för av OECD-ländernasproduktion, att utgöra den väsentliga drivkraften i konjunkturuppgången i år.För OECD-området i sin helhet beräknas BNP-tillväxten till . IVästeuropa blir produktionstillväxten svagare. Konjunkturförloppet ser allmäntut att bli jämnare 1977 eftersom lagerrörelserria sannolikt kommer att spelaen betydligt mindre roll för produktionsutvecklingen än 1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 38 Det verkar sannolikt att konjunkturuppgången kan accelerera mot slutet avåret. Denprivata konsumtionens tillväxt beräknas bli svagare i de flesta länder pågrund av en något långsammare ökning av hushållens reala disponibla inkomstersamt ett antagande om en i stort sett oförändrad sparkvot. En prognos förinkomstökningarna är naturligtvis vansklig då lönerörelsen i flera länder ännuinte är avslutad. I är det emellertid troligt attde reala inkomsterna stiger snabbare än bl, a, till följd av attvissa avtalsuppgörelser gett en något större inkomstpåspädning än väntat,Sparkvoten har med den starka nedgången som noterades ochbörjan av 1976 i många stora länder kommit ned till låga tal och torde t, ex,för del sannolikt ha nått ett bottenläge i slutet av förraåret. De offentliga utgifterna beräknas inte heller ge någon nämnvärdimpuls till produktionsökningen, I många länder pågår en konsoUdering avstatens finanser vilket innebär återhållsamhet med utgiftsökningarna. Det mestdrastiska fallet är där man t. o, m. skär ned storleken av denoffentliga sektorn och de offentliga investeringarna väntas t, ex, reducerasmed . Eftervåren 1976 kunde data från investeringsenkäter och konjunkturbarometrar i deflesta berätta om en tilltagande misstro i företagarleden och omsuccessiva nedrevideringar av investeringsplanerna. /1977tycks emellertid förtroendet ha återvänt i ochStorbritannien, En ökning av de privata investeringarna i med89 % i volym och en ännu högre tillväxt för tillverkningsindustrinsinvesteringar i torde ligga inom räckhåll , I ärdock pessimismen fortfarande övervägande och en väsentlig nedrevidering avföretagens investeringsplaner väntas inte kunna uppvägas av en starkare tillväxtför de offentliga investeringarna, I pekadeindustrins orderingång på en hävdad investeringsutvecklingframöver medan barometerdata ännu inte gett indikationer på att man inomindustrin ser ljusare på konjunkturutvecklingen, I början av innevarande år varden inhemska orderingången på investeringsvaror svag i , Iövriga tycks den djupa pessimismen frän slutet av ha gettvika något. a, den svaga investeringsutvecklingen som kännetecknar dennakonjunkturuppgång. Investeringarna släpar efter i större utsträckning än undertidigare återhämtningsfaser.