prop · G00367 · 1976-12-31 00:00:00 — De frågor som sammanhänger med elt sammanförande avjordbrukets högskolor i en högskoleenhet, med graden av samordning mellan de ienheten ingående delama och med överensstämmelsen mellan denna högskoleenhetoch enheterna inom ansvarsområde har behandlatsutförligt av remissinstanserna. Samtliga remissinstanser tillstyrker enytterligare samordning mellan jordbrukets högskolor och ett sammanförande avjordbrakets högskolor i en högskoleenhet. UHÄ menar för sin del att del är vanskligt att, somstyrelsen föreslår, söka uppnå såväl fördelarna i ett sammanförande avjordbrakets högskolor till en myndighet som fördelarna i att bevara dem som friståendehögskolor. I stället bör en mera entydig väg väljas. UHÄ förordar att enhögskoleenhet bUdas. Behovet av att kunna identifiera de tre huvuddelarna avhögskoleenheten kan tillgodoses väl även inom ramen för en sådan organisation.Elt införande av fakultetsbegreppet också för jordbrukels högskolor skulle geen utmärkt grund för atl anknyta forsknings- ochforskaratbUdningsorgani-sation lill den nuvarande indelningen i läroanstalterpå ett sätt som är hell förenligt med principerna för högskoleorganisationen iövrigt. UHÄ stryker i detta sammanhang under att någonformell indelning i administrativa enheter över institutionsnivån inte harföratsätts i beslut beträffande de statliga högskoleenheternasorganisation, i all synnerhet inte någon sådan indelning genom centralaföreskrifter. I den mån sådana förekommer kommer detta att vara en följd av ettlokalt önskemål att i det dagliga arbetet kunna definiera en grupp avinstitutioner. En sådan formell indelning skulle få en konserverande effektoch molverka syftena med att sammanföra befintliga läroanstalter till slörreenheter. UHÄ anför också alt en viss begreppsförvirring kan uppslå om förslagetgenomförs. H 75, statskontoret och forskaruibild-ningsutredningen delar UHÄ:ssynpunkter. RRV tillstyrker förslaget alt sammanförajordbrukets högskolor till en högskoleenhet, vilket man ser som ett led i ensuccessiv integration. Lanibruksstyrelsen betonar vikten av att de enskildahögskolorna kan behålla sin särart. finner det ändamålsenligtalt en högskoleenhet bildas av jordbrukels högskolor. Styrelsen påpekarsamtidigt atl det är utomordentligt viktigt att varje högskola får möjlighetatt inrikta sin forskning och undervisning mol för resp. näring adekvata mål.För ter sig bildandet av en högskoleenhet som ennaturlig följd av senare års resursförstärkning för och samförläggning avhögskolorna. Prop.1976/77: 67 22 industriernassamarbetsutskott accepterar sammanförandet i en högskoleenhet mot bakgrund avatt också styrelsen ansett det vara väsentligt att högskolorna kan bevara sinidentitet och sin profil samt föreslagit att högskolornas ledning utformas såatt behoven från resp. näringsgren kan mötas bör organisationen ytterligare profileras gentemot den modell somföreslås för utbildningsdeparlemenlels ansvarsområde för att näringensintressen skall kunna tillmötesgås. Genomgående föreslås en längre gående decentralisering. LO framhåller i fråga om bildandet av en högskoleenhetatt strävan bör vara att möjliggöra en så likartad organisation som möjligt församtliga universitet och högskolor, oavsett om de sorterar under utbUdnings-eller . SAF, /SR, LRF, Trädgårdsnäringens riksförbundoch SFS ansluler sig till styrelsens förslag om en ytterligare samordning avjord-bridcets högskolor och elt sammanförande i en högskoleenhet. I fråga om benämningen av den högskoleenhet somföreslås bildad är remissutfallet mera splittrat. förordas avstatskontoret, lantbruksstyrelsen som dock ifrågasätter om inlelantbruksuniversitet, (med Alnarpsdelen, Umeådelen etc.) vore allföredra LO, SAF och LRF. UHÄ förordar benänmingen . Föratt bättre anknyta lill benämningarna för övriga universitet, samt eftersomtermen lantbruk inte kan anses täcka samtliga verksamheler vid högskoleenheten,föreslår i . Samma invändning motlermen lantbruk reses av /SR, som i stället föreslår förlantbruk, skogsbmk och veterinärmedicin som benämning. SFS, slutligen, menaratt den nuvarande benämningen, jordbrukets högskolor, mycket väl kanbibehållas. Förhållandet att samma prefix, lantbruk, skulleanvändas för såväl högskoleenheten som en av dennas delar enligt styrelsensförslag har uppmärksammats av lanibruksstyrelsen, som föreslår atl lantbrukshögskolanfår ändrad benämning till jordbrukshögskolan eller jordbruks-ochträdgårdshögskolan, samt LO, som menar alt bör kallasjordbrukshögskolan i fortsällningen. UHÄ, stalskonioret, H 75 ochforskarulbildningsutredningen, som föreslår att fakultelsbe-greppet införs,anser att fakulteterna bör benämnas lantbruksvelenskap-1ig (eventuellt jordbruksvelenskaplig),skogsvetenskaplig och veterinärmedicinsk fakultet. SVA:s slällning i organisationen har uppmärksammatsav några re missinstanser. Statskontoret, RRV och menaratt SVA bör kvarstå som egen myndighet under styrelsen för högskoleenheten.RRV förutsäiter därvid att möjligheter tUI en administrativ samordning mellanhögskoleenheten och SVA tillvaratas. TCOförordar emellertid en nära anknytning av anstalten till den 1976/77: 67 23 övrigaorganisationen med hänsyn till personalens intresse av en större organisationmed den ökade trygghet och de förbättrade utvecklingsmöjligheter som en sådanger. Härigenom kan också forsknings- och undervisningsresurser utnyttjas merrationelll. LRF menar att möjligheterna till en närmare samordning avverksamheterna vid och anstalten har behandlats summariskt avstyrelsen. SärskUt med tanke på den programbundna forskning, som föreslåsetablerad vid velerinärhögskolan, borde en närmare samordning med denprogrambundna forskningen vid SVA ha diskuterats. LRF är därvid medvetet omatt problem kan uppstå vid ledningen av SVA:s myndighetsbundna uppdragsverksamhet. Samlliga remissinslanser tUlstyrker förslaget attför högskoleenheten inrättas elt rektorsämbete, bestående av högskoleenhetensrektor och förvaltningschef. TCO menar att detta enbart bör vara en temporärlösning i väntan på atl utbUdnings- och forskningsresurserna vid jordbraketshögskolor på de olika orterna på lämpligt sätt kan integreras inomhögskoleenheterna i den nya högskolan. I fråga om förslaget att behållarektorsbefattningarna vid högskoleenhetens olika delar har remissinstansemaskilda uppfattningar. UHÄ påpekar att någon särskild verkställande ledning avlyp rektor inte genom centralt beslut kommer att knytas till molsvarande delarav högskoleenheter inom ansvarsområde. UHÄ framför,i likhet med H 75, alt de riuvarande rektorerna skulle kunna anförtrosordförandeskap i aktuella fakultetsorgan och också ledningsuppgifter av andraslag med anknytning till berörd forskning och utbildning. Statskontoret avsiyrker förslagel om särskUdarektorsbefattningar vid de enskilda högskolorna. RRV kan däremol, mot bakgrundav önskemålet om en effektiv samordning av verksamhelen på en nivå mellaninstitution och universitetsstyrelse, tillstyrka atl dessa befattningar tillsvidare kvarstår. Lanibruksstyrelsen och tillstyrkersärskUt atl rektorsbefattningarna vid de enskilda högskolorna kvarstår somheltidssysslor. Samma uppfattning framförs av domänverket, och Skogsindustriernas samarbetsutskott, somdis-kulerar frågan med utgångspunkt i förhållandena vid skogshögskolan. Demenar att uiredningens förslag är alltför vagt formulerat i fråga omställningen för rektorerna vid de enskUda högskoloma. Det måste klart framgåatt rektor för skogshögskolan även i fortsättningen skall ha det samladeansvaret för såväl ulbildning som forskning vid högskolan. Även och tiUstyrker bevarandet av rektorsbefattningarnavid de enskilda högskoloma. 1976/77: 67 24 LRF framhåller att en samordning av verksamheteninom resp. högskola är önskvärd, men ställer sig tveksam tUl om det därför börfinnas en rektor vid varje högskola. Dels leder detta till tanken att detskulle finnas ett särskilt rektorsämbete vid varje högskola, vilket inte är avsiktenenligl styrelsens förslag, dels kan det ifrågasättas om samordningen kräver enheltidstjänst som rektor vid varje högskola. De flesta remissinstanserna tillstyrker huvuddrageni styrelsens förslag till gemensamma organ eller lämnar dessa förslag ulanerinran. RRV framhåller emeUertid att del bör vara slyrelsens uppgift att självutse och avgöra sammansättningen av de beredningsorgan som bedöms erforderliga.I sammanhanget påpekar verket att planeringsberedningen antingen bör vara eltrent tjänstemannaorgan, förslagsvis beslående av de fyra rektorerna,föreståndaren vid SVA och förvaltningschefen, eller bestå av elt större antalledamöter med representanter även för yrkeslivet. Lantbruksstyrelsen har inget alt erinra mot altnäringslivsrepresenla-tionen minskar i utbildningsberedningen. bör ingå även näringslivsrepresentanter, om intenämnden underställs utbildningsberedningen. en forskarstuderande börockså ingå bland studeranderepresentanterna i utbildningsberedningen. Skogsstyrelsenrelaterar de mycket positiva erfarenheter man haft av utbildningsberedningenshittillsvarande arbete. , och Skogsindustriernas samarbeisutskott ifrågasätter mol bakgrundav att de förordar en längre gående decentralisering till förmån för deenskUda högskoloma riktigheten av att inrätla en planeringsberedning med föreslagnabefogenheler och sammansättning. Om en planeringsberedning trots allt inrättasbör näringslivet bli representerat i den. H 75 påpekar alt den föreslagna organisationen meden gemensam forskarutbildningsnämnd skiljer sig från den som H 75 ochforskamt-bildningsutredningen presenterat, i vilken ansvaret för forskarutbUdningenligger på fakultetsnämnder. kan det, i anslutning till slutbehandlingav forskaratbildningsutredningens förslag, bli anledning tUl en mer ingåendeprövning av denna fråga. LO framhåUer viklen av att arbetstagarsidan blirrepresenterad i bl. a. planeringsberedningen liksom i övriga beredningar ochnämnder. TCO anser atl planeringsberedningen, liksom planeringsberedningarnavid UHÄ, bör ha en majoritet av allmänna intressen. SACOISR menar att grappenassistenter/amanuenser bör ha möjlighet till representation iutbildningsberedning och forskaratbildningsnämnd. Över huvud bör de anställdasrepresentation i organ där de har företrädare vara så stor att samtliga berördahuvudorganisationer har möjlighet att utse förelrädare. Prop.1976/77: 67 25 LRFaccepterar med hänsyn till den starka näringslivsrepresentalion som finns istyrelsen och i organ på lägre nivå styrelsens uppfattning attnäringslivsrepresentation inte är nödvändig i planeringsberedningen.Trädgårdsnäringens riksförbund och tUlstyrker de förslag som görsbeträffande gemensamma organ. påpekar dock attträdgårdsnäringen bör. bli representerad i utbildningsberedningen. Också i fråga om organen på högskolenivå råderdelade meningar mellan remissinstanserna. Det gäller planerings- ochledningsorganisationen för den programbundna forskningen ochförsöksverksamheten samt de föreslagna koUegienämnderna. Samtliga remissinslanser tillstyrker förslagenangående linjenämnds-organisation eller lämnar dem utan erinran. UHÄ anser detvara viktigt atl endast de undantag som erfordras tiU följd av den programbundnaforskningen och försöksverksamheten görs från den inslilutio-nella organisationenför övriga högskoleenheter. UHÄ pekar dock på möjligheten alt genom inrättandetav förvaltningsnämnder lösa den interna organisationen av en störrehögskoleenhet. Statskontoret menar att om fakultelsbegreppetinförs så kan planering och ledning av forskning och försöksverksamhet ske inomde organisationsformer och det regelsystem som föreslås för övrigahögskoleenheter. RRV tillstyrker däremot förslaget i dessa avseenden. Skogsstyrelsenoch anser att behovet av näringslivsinflytande hartillgodosetts på ett tillfredsställande sätt också på denna nivå inomhögskoleenheten. , ochSkogsindustriernas samarbetsutskott anför att kollegienämnden bör fånäringslivsrepresentalion med hänsyn till de uppgifter den tilldelats, iförslaget. H75 och forskarulbildningsutredningen påpekar att sammansättningen av de organsom föreslås för planering och ledning av forskningen avviker från det förslagsom H75 och forskarulbildningsutredningen presenterat förutbildningsdepartementels ansvarsområde. Detla kan leda tUl samma prövning påsikt som i fråga om forskarutbUdnings-nämnden. Dessa instanser är dock välmedvelna om alt de specieUa förhåUanden, i första hand förekomslen av enomfattande programbunden forsknings- och försöksverksamhet, här kan motiverasärskilda lösningar. SAF framför liknande synpunkler i fråga om behovet av ensärskild organisation vid denna högskoleenhet. Föreningen påpekar vidare detväsentliga i en nära kontakt mellan forskningen och grundutbildningen. LOframhåller vikten av att personalen blir representerad i olika nämnder påhögskolenivån. Enligt TCO kan särskilda forskningsnämnder undvaras omfakultelskoUegierna får stark extem representation. Prop.1976/77: 67 26 programbundnaförsöksverksamheten torde därvid kräva en särskild organisation. /SR harifrågasatt om inte de administrativa organen formellt ges en alltfördominerande roll i den nya organisationen. Särskilda vetenskapligarådsgrapper, där en vetenskaplig debatt kan föras, borde inrättas av styrelsenpå olika nivåer. Man framhåller också att med hänsyn till den omfattandeforsknings- och försöksverksamheten en organisatorisk likformighet medhögskoleorganisationen inom ansvarsområde inte fårvara ett överordnat mål. LRF tillstyrker förslagen tUl planerings- ochledningsorganisation för den programbundna forskningen och försöksverksamhetenvid och skogshögskolan. För lantbrakshögskolans delföreslår förbundet atl liknande organisation och nomenklatur tillämpas som vidskogshögskolan och . De administrativa resurseraa förplanering och ledning av dessa programbundna verksamheter bör samlas till enenhet. En eventuell förstärkning av dessa resurser, liksom handläggarnasstationering, bör närmare utredas av styrelsen för högskoleenheten.Trädgårdsnäringens riksförbund förutsätter att trädgårdsnäringen ges en skäligrepresentation i berörda linjenämnder. SFS anser att de studerande bör vararepresenterade i kollegienämnderna med minst 1/4 av totala antalet ledamöter. Samtiiga remissinstanser lämnar styrelsens förslagi fråga om institutionemas ledning utan erinran. När det gäller ordningen föratt avge förslag till rektor menar statskontoret alt några särskildabestämmelser om val av rektor för högskoleenheterna lantbrakshögskolan,skogshögskolan och inte bör ingå i den förordning som regeringensenare utfärdar. H 75 och SFS ifrågasätter om de skäl som anförts för en mindrerepresentation för de studerande i de församlingar som skall nominera rektorerän i motsvarande inom utbUdningsdepartementets ansvarsområde är tillräckligtstarka. För den lokala antagning som kan komma att ske vidhögskoleenheten förordar TCO att antagningsnämnder inrättas med representationfrån arbetslivet. , och Skogsindustriernas samarbeisutskott förutsätter att avriksdagen anvisade medel till såväl utbUdning som forskning direkt tillförs deenskilda högskolorna, för att där fördelas mellan institutioner och program.Därmed skulle högskolornas ansvar för planering, samordning och verkställighetinom resp. område understrykas. tillstyrker förslaget beträffandeskogsmästarskolans inordnande som en institution vid skogshögskolan. Styrelsenanser att detta kan leda till ökad forskningsanknytning av utbildningen ochtill ett fruktbart lärarutbyte mellan skogshögskolan och skogsmästarskolan. 1976/77:67 27 TCOsamt domänverket, ochSkogsindustriernas samarbeisutskott tillstyrker också förslaget och tartillfället i akt att framföra att skogsinstitutens utbUdning av skogsteknikerbör inordnas i . Samlliga remissinstanser har lämnatförslaget till inordning av veterinärinrättningen i i högskoleenhetenutan erinran. H 75 ser det för sin del som utomordentligtväsentligt att de nya högskoleenheternas styrelser själva får utforma den inreförvaltningsstruktur hos resp. enhet som de med hänsyn tagen tillhögskolereformens allmänna syften finner ändamålsenliga. Den av H 75 föreslagnaordningen med förvaltningsnämnder ger här goda utgångspunkter för den internaorganisationen av en större högskoleenhet. LRF instämmer i att lokala organ börinrättas på övriga orter förutom , särskilt med tanke på den splittring avskogshögskolan som sker i samband med dess omlokalisering. Målet bör härvidvara en så långtgående decentralisering som möjligt av beslutanderätten. TCOunderstryker starkt att då organ med företrädare för arbetslivet och allmännaintressen tUlsätts, bör arbetstagarsidan representeras i större utsträckning änhittills vid jordbrukels högskolor. Representanterna bör då nomineras avberörda organisationer. På samma sätt bör personalrepresentanterna utses genomberörda personalorganisationer. Jordbrukets högskolor och statensveterinärmedicinska anstalt (SVA) bedriver forskning, försöksverksamhet,utbildning samt viss uppdragsverksamhet. Huvuddelen eller avhögskolornas och SVA:s totala resurser disponeras för forskning och försöksverksamhet,varav drygt hälften för programbunden forskning och försöksverksamhet. Totaltdisponerades /76 ca 305 mUj. Jordbrukets högskolor och SVA har sedan den 1januari 1975 en gemensam styrelse, som tillika är styrelse för statensskogsmästarskola och velerinärinrättningen (djursjukhuset) i (prop. 1974:108, JoU 1974: 25, rskr 1974: 255). Från samma tidpunkt finns en gemensamcentral förvaltning och biblioleksorganisalion. Likaså har ett gemensamtrektorsämbete, en kollegieberedning och en utbildningsberedning inrättats.Under styrelsen och det gemensamma rektorsämbetet finns vid varje högskola ettrektorsämbete. Vid varje högskola finns vidare lärarkollegium,utbUdmngsnämnd(er) och tjänsleförslagsnämnd. Vid finnsdessutom ett försökskoUegium och vid skogshögskolan en forskningsnämnd.Verksamheten vid SVA leds under styrelsen och det gemensamma rektorsämbetet aven föreståndare. Vid SVA finns en tjänsleförslagsnämnd och en rådgivande nämnd. 1976/77: 67 28 Högskolorna och SVA bedriver sin verksamhet i närasamarbete med i första hand ett flertal myndigheier och institutioner inomjordbruksdepartementets verksamhetsområde och berörda delar av näringslivet.Detla återspeglas bl. a. i sammansättningen av dess styrelse. riksdag beslutade om en reformering avhögskoleutbildningen (prop. 1975: 9, UbU 1975: 17, rskr 1975: 179). Chefen förUtbUdningsdepartementet har tidigare denna dag lagt fram förslag (prop.1976/77:59) liU högskolelag m.fl. författningar som avses gäUa helahögskoleorganisationen, således även inom jordbruksdepartementelsverksamhetsområde, samt vissa andra förslag som avses gälla högskoleorganisationeninom område. Chefen för utbildningsdepartementetavser alt senare föreslå att regeringen beslutar utfärda en förordninginnehållande övriga grundläggande bestämmelser för högskoleorganisationen . Dessa förslag bygger i huvudsak på H 75:s ochsex regionala organisationskommittéers arbete. I beslut förutsattes altjordbrukets högskolor även i forisättningen skulle sorlera underjordbruksdepartementet. I anslutning till beslut om reformering avhögskoleutbildningen har styrelsen för jordbrukets högskolor och SVA, ifortsättningen benämnd styrelsen, på regeringens uppdrag gjort en översyn avden institutionella organisationen m. m. vid jordbrukets högskolor. Slyrelsensförslag lill ny institutionell organisation har lagts fram ochdärefler remissbehandlats. Inledningsvis vill jag erinra om att en genomgåendetanke vid utformningen av den nya högskoleorganisationen har varit att imöjligaste mån undvika en detaljerad central reglering avorganisationsstrukturen och verksamhetens bedrivande. I stället är avsikien attge styrelserna för högskoleenheterna möjlighet att själva organisera sinverksamhet på det sätt som de finner mest ändamålsenligt. Avsikten har vidarevarit att skapa sådan frihet att fortlöpande förändringar kan göras med hänsyntill utvecklingen i samhället och inom utbildningen och forskningen. Begreppethögskoleenhet har därför givits en sådan innebörd att det kan utgöra denorganisaloriska ram inom vUken skilda verksamheter och förvaltningsstrukturerkan rymmas. Det finns enligt min mening ingen anledning atl i fråga omhögskoleorganisatiorien inom jordbruksdepartementels område frångå dettaallmänna betraktelsesätt. Utbildningen vid jordbrukets högskolor tar ianspråk endast en mindre del av högskolornas totala resurser. Huvuddelenanvänds för forskning och försöksverksamhet med stark anknytning tillutvecklingsarbetet inom jordbrukel, skogsbruket och övriga berörda näringar.Styrelsen föreslår främsl med hänsyn härtUl att jordbrukets högskolor även ifortsättningen bör sortera under . Flertalet remissinstanserhar ingen erinran mot detla. Det finns inte heller enligt min 1976/77: 67 29 meninganledning alt frångå riksdagsbeslut i detta avseende. Tvärtom har delnära sambandet mellan forskningen vid dessa högskolor och utvecklingen inomberörda näringar ytterligare markerats . Exempel därpå är denomorganisation av växt- och skogsskyddet (prop. 1974: 109, JoU 1974: 23, rskr1974: 242) samt omlokalisering av och (prop. 1970: 37,JoU 1970: 23, rskr 1970: 235) som statsmakterna redan har beslutat om och denförstärkning av resurserna för dessa verksamheter samt för övrig skogligforskning och miljövård som har skett. Styrelsen föreslår vidare alt jordbrukels högskolorsammanförs till en högskoleenhet, benämnd lantbruksuniversitet.Remissinstanserna har allmänl accepterat förslaget om sammanförande medandäremot benämningen har varit föremål för skilda uppfattningar. För egen delvill jag framhålla att grunden till den nu föreslagna integrationen redan harlagts genom beslut om lokalmässig samordning, gemensam styrelse,gemensamt rektorsämbete och central förvaltning, gemensambiblioteksorganisation och vissa gemensamma beredningsorgan. När det gällerverksamheten på institutionsnivå bör erinras om atl den i hög grad är inriktadpå experimentell forskning, som erfordrar dyrbar teknisk utrustning ochkapitalkrävande anläggningar. Sådana resurser har också tilldelats högskoloma,ofta i gemensamma lokaler, s. k. centra. Vissa gemensamma institutioner harockså bUdats. Högskolornas arbetsuppgifter kräver dessutom i slor utsträckningtvärvetenskapliga insatser för att tillfredsställande lösningar skall kunnaerhållas. Jag biträder därför slyrelsens förslag om atl sammanföra de trehögskolorna tiU en högskoleenhet. Jag vill förutskicka all jag har för avsiktatt föreslå regeringen att den benämnes . Jag vill understryka att sammanförandel avjordbmkets högskolor till en högskoleenhet främsl är betingat av detframträdande behov av samverkan som finns inom utbildning och forskning. Dellabehov framstår tydligt inom en rad olika områden, t. ex. det kombinerade jord-och skogsbrukets utveckling, regional ekonomi och utveckling, miljövård ochteknisk utveckling liksom växt- och skogsskydd, förebyggande djurhälsovård ochlivsmedelshygien. Kvarvarande hinder för en effektiv och nära samverkan mellanlantbruksuniversitetets olika delar bör undanröjas i den nya organisationen.Det bör emellertid också framhållas att inom enprofilering av forskning och utbildning bör ske inom olika verksamhetsområdensåsom jordbruk, skogsbruk, veterinärmedicin, trädgårdsnäring ochlandskapsarkitektur. Företrädare för de olika näringama och berördasamhällsorgan bör därför få goda möjligheter att della i utformningen av såvälde olika programmen för forskning och försöksverksamhet som utbildningen inomresp. Att della kan ske inom en samlad högskoleenhet visarförhållandena vid lanlbrukshögskolan, där en organisatorisk samordning skett avverk- Prop.1976/77: 67 30 samheterrörande jordbruk, trädgårdsnäring och landskapsarkitektur. Lämpliga organ förverksamhetens planering har där byggts upp för vart och ett av de berördaområdena. Detta bör också bli fallet inom . Del förslagsom nu läggs fram syflar därför till en organisation och enförvaltningsstruktur som kan möjliggöra såväl önskvärd betoning av de olikaverksamheterna var för sig som nödvändig samordning.