prop · G003111 · 1976-12-31 00:00:00 — 1976/77:111 Regeringens proposition omändring i skogsvårdslagen (1948:237), m. m.; Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdragav regeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås, i avvaktan på en allmän översyn av skogsvårdslagen,att nu gällande skogsskyddsbestämmelser kompletteras med föreskrifter omskyldighet för skogsägare att vidta förebyggande åtgärder för att motverkahärjningar av barkborrar. 1 1976/77. Prop.1976/77:111 2 Lag om ändring i skogsvårdslagen (1948:237) Härigenomföreskrives i fråga om skogsvårdslagen (1948:237) dels att 34 och 35 §§ skallha nedan angivna lydelse, dels att i lagen skall införas en ny paragraf, 37 a §,av nedan angivna lydelse. Uppkommeri skog insektshärjning av större omfattning eUer föreligger överhängande faradärför på grund av skogseld, stormfällning, snöbrott eller annat, som kan givaupphov till massförök-ning av för skogen skadliga insekter, är skogsmarkensägare skyldig att inom tid, som bestämmer, vidtaga de åtgärdermot insektshärjningen, som efter hörande av statensskogsforskningsinstitut finner erforderligt föreskriva. Har den av bestämda tiden gått till ändaoch förekommer anledning antaga, att föreskriven åtgärd ej vidtagits, skallvad i 22 och 23 §§ för där avsedda fall stadgats äga motsvarande tillämpning. Uppkommer i skog insektshärjning av större omfattningeller föreligger överhängande fara därför på grund av skogseld, stormfällning,snöbrott eller annat, som kan giva upphov till massförökning av för skogenskadliga insekter, är skogsmarkens ägare skyldig att vidtaga de åtgärder motinsektshärjningen, som föreskrives av regeringen eller myndighet som regeringenbestämmer. För att motverka härjning av barkborrar i skog fårregeringen eller myndighet som regeringen bestämmer även i annat fall än somavses i första stycket meddela föreskrifter om 1. upparbetningav stormfälld eller på annat sätt skadad skog, 2. åtgärdervid röjning eller annan avverkning för att motverka uppkomsten av yngelhärdar, 3. utforslingav virke eller lagring av virke i eller i närheten av skog. Dååtgärder föreskrivits enligt 34 §, skall skäligt bidrag till täckande avkostnaderna för åtgärderna utgå av allmänna medel. Angående sådant bidragförordnar regeringen. Dååtgärder föreskrivits enligt 34 § första stycket, skall skäligt bidrag tilltäckande av kostnaderna för åtgärderna utgå av allmänna medel. Angående sådantbidrag förordnar regeringen. 1 Senaste lydelse 1974:1026. Bryter den som äger skogsmark uppsätligen eller av oaktsamhetmot föreskrift som har meddelats med stöd av 34 § första stycket, 1976/77:111 3 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse dömes till böter. 1 ringa fall dömes ej till ansvar. Bryter den som äger skogsmark eller annan som äger förfogaöver skog eller virke uppsätligen eller av oaktsamhet mot föreskrift sommeddelats med stöd av 34 § andra stycket, dömes till böter. I ringa fall dömesej till ansvar. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i växtskyddslagen (1972:318) Härigenom föreskrives att 2 § växtskyddslagen (1972:318)skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 § Lagen är ej tillämplig på insekts- Lagen är ejtillämplig på insekts-härjning av större omfattning i härjning somavses i 34 § skogsskog eller i fall då överhängande vårdslagen (1948:237). fara därför föreligger. Denna lag träder i kraft . It 1976/77. Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , Åsling, Söder, , Mundebo,Krönmark, , , , , Proposition om ändring i skogsvårdslagen (1948:237), m. m. Regeringenuppdrog åt att utarbeta förslag tillföreskrifter m. m. som är ägnade att förhindra insektsskador på skog ellermildra verkningarna av sådana. skulle ägna särskilduppmärksamhet åt behovet av bestämmelser om förebyggande åtgärder.Skogsstyrelsen överlämnade sina förslag, skogsskyddsutredningen1975. Efterremiss har yttranden över förslaget avgetts av hovrätten för nedre ,statens vägverk, (), lantbruks-styrelsen, statensnaturvårdsverk, , domänverket, stiftsnämnden i Skarastift, styrelsen för jordbrukets högskolor och statens veterinärmedicinskaanstalt, skogsvårdsstyrelserna i , och ,skogsutredning (Jo 1973:06), (),Skogsindustriernas samarbetsutskott. 2 Gällande bestämmelser m. m. Iskogsvårdslagen (1948:237, ändrad senast 1974:1026) finns särskilda bestämmelserom åtgärder mot insektshärjning i skog. Enligt 34 § är skogsmarkens ägareskyldig att inom tid, som bestämmer, vidta åtgärder motmassförökning av skadeinsekter, om det uppkommer insektshärjning av störreomfattning eller om det föreligger överhäng- 1976/77:111 5 ande fara för sådan härjning på grund av skogseld,stormfällning, snöbrott eller annat. Vilka åtgärder som skall vidtas bestämsav efter hörande av skogshögskolan. Om denföreskrivna tiden har gått till ända och det finns anledning att anta attåtgärderna inte har vidtagits, skall låta undersökaförhållandet genom en sakkunnig person och två gode män. Är åtgärdernaeftersatta ankommer det på att låta vidta åtgärderna påskogsägarens bekostnad. När åtgärder har föreskrivits enligt 34 § skall skäligtbidrag utgå av allmänna medel för att täcka kostnaderna för åtgärderna.Regeringen förordnar om sådant bidrag (35 §). Enligt förarbetena bör dettabidrag uppgå till . Regeringenhar beviljat bidrag sedan de större stormfällningarna i södra 1967. har t. o. m. /77 sammanlagt anvisats ca 26milj. varav ca 19 milj. kr. har tagits i anspråk. Bidraget har beroende pååtgärder varierat mellan och . Enligt kungörelsen (1969:705) om statligt stöd vid skadapå skog (ändrad 1970:258) kan skogsägare i samband med skada på skog, bl. a.genom angrepp av insekter, erhålla statlig garanti för lån. Avsikten härmed äratt underlätta lagring av sådant virke som behöver avverkas som ett led ibekämpningen och som inte kan säljas för tillfället. /72 att sådan garanti fick ställas intill ett belopp av 5 milj.kr. i samband med den då aktuella bekämpningen av granbarkborre. Enligt skogskontolagen (1954: 142, ändrad senast 1976:1096) har fysisk person, oskift dödsbo eller familjestiftelse som haft intäktav skogsbruk rätt till uppskov med inkomsttaxeringen för den del av skogsintäktsom satts in på särskilt konto i bank, skogskonto. Syftet är främst att mildraverkningarna av den progressiva statliga inkomstbeskattningen genom attmöjliggöra en uppdelning i beskattningshänseende av intäkten . Förvarje förvärvskälla får uppskovet genom avdragsgill insättning på kontot förett och samma beskattningsår avse högst av köpeskillingen vid upplåtelseav avverkningsrätt, av köpeskillingen för leveransvirke och avsaluvärdet av skogsprodukter som uttagits för förädling i egen rörelse. Vidflera tillfällen har rätten till avdragsgill insättning på skogskonto vidgatsprovisoriskt med anledning av stormfällningar. Därvid har de nämnda procenttalenför skogskontoinsättningar höjts till 80, 50 resp. 50. Enligt lagen (1951:763) om beräkning av stathginkomstskatt för ackumulerad inkomst (ändrad : 346) kan progressiviteteni den statliga inkomstbeskattningen lindras bl. a. i vad avser skogsintäktertill följd av skogsbrand, stormfällning, torka, insektsskador e. d. Prop.1976/77:111 6 Iskogen angrips sjuka och döda träd samt avverkat virke av en mängd olikainsektsarter, främst skalbaggar. har begränsat sina förslagtill frågor med anknytning till sådana barkynglande insekter som på något sättpåverkar den stående skogen. Aktuella i första hand är därvid den större ochden mindre märgborren som angriper tallen samt granbarkborren och den sextandadebarkborren som angriper granen. Dessa insekter ynglar i awerkningsavfall, i stormfälldaoch brutna träd och i lager av obarkat virke. Denstörre och den mindre märgborren orsakar tillväxtförluster i tallskog. Dessahar för beräknats till ca 4 milj. skogskubikmeter, vilket motsvararett värde av ca 600 milj. kr. beräknas granbarkborrenvarje år ha dödat träd med en sammanlagd volym av 0,51 milj. skogskubikmetermotsvarande en årlig värdeförlust av ca 100 milj. kr. Vidavverkning lämnas betydande mängder avfall kvar i skogen. Detta kan i vissutsträckning tjäna som yngelmaterial för här aktuella insekter. Allvarligarefrån insektsskadesynpunkt är enligt emellertid de träd som hardödats eller försvagats genom självgallring, snöbrott eller stormfällning. Sedanskogsbarkningen har upphört nästan helt, lagras stora mängder obarkat virkesommartid vid bilvägar och terminaler nära avverkningsplatsen. Under desenaste åren har ca 2,5 milj. m virke lagrats på sådant sätt att det har varitlämpligt som yngelmaterial för insekter. Den stora ansamlingen av virke underen begränsad men för insekterna lämplig period beror på att avverkningarna ärkoncentrerade bl. a. av klimatiska och arbetsorganisatoriskaskäl. Ytterligare yngel-möjligheter för insekter skapas vid rensning avväggator och kraftledningsgator där de fällda träden ofta får ligga kvar längeeller kvarläm-nade kantträd dör eller försvagas. Sammantagetmedför denna stora mängd yngelmaterial att insekts-populationen ligger på enstadigt hög nivå. Vid mer omfattande storm-fällningar och snöbrott kaninsekterna därför gå till angrepp som snabbt utvecklas tillmasshärjningar. Sådana inträffade t. ex. efter stormfällningarna i slutet av1960-talet. Enligtskogsstyrelsen är det inte möjligt att exakt gradera orsakerna tillinsektsangreppen. Den främsta orsaken är emellertid olämplig lagring av virkevid bilväg i skogen. Till de viktigare orsakerna hör också ungskogsröjning vidolämplig tidpunkt . Bättre skogsskötsel, tillvaratagande av stormfälldaoch brutna träd och en god virkesvård kan enligt minskainsektsstammen och därmed risken för större insektshärjningar. Skogsstyrelsenanser att skogsskyddet måste ingå som ett led i skogsbrukets planering.Härigenom blir det möjligt att Prop.1976/77:111 7 Direkta bekämpningsåtgärder är ofta svåra att genomföra.De är kostnadskrävande och enligt ofta inte effektiva. har försökgjorts att lösa skogsskyddsproblemen på frivillig väg. Regionalaskogsskyddskommittéer har bildats för att genomföra olika skogsskyddsaktiviteter.Kommittéerna har bl. a. utarbetat regler för hur ansvaret skall fördelas mellansäljare och köpare av virke. De frivilliga överenskommelserna har enligtskogsstyrelsen emellertid inte blivit heltäckande och har inte fått fullständiguppslutning. Inte heller föreskrifterna i skogsvårdslagen om åtgärder motinsektshärjning är effektiva. föreslår därför att dessaföreskrifter utvidgas till att omfatta sådana åtgärder vid avverkning attmassförökning av skadeinsekter inte kan ske i kvarlämnat virke. Vidare skallvirke inte få lagras i eller i närheten av barrskog på sådant sätt att massförökningav skadeinsekter kan ske. Skog som har skadats i nämnvärd omfattning skallenligt förslaget tas till vara eller behandlas så att en sådan massförökning förhindras.Skogsstyrelsen föreslår även att köpare av skog på rot eller av upphugget virkeskall överta skogsskyddsansvaret när han tillgodogör sig eller enligt träffadöverenskommelse får tillgodogöra sig skogen eller virket. föreslår ihuvudsak oförändrade möjligheter till statsbidrag för viss bekämpning avinsekter. Nuvarande bestämmelse om att skall låta utföraeftersatta åtgärder på skogsägarens bekostnad föreslås ersatt med enbestämmelse om bötesstraff vid brott mot samtliga skogsskyddsbestämmelser.Skogsstyrelsen föreslår att den nya lagstiftningen skall träda i kraft den 1januari 1977 utom i fråga om förbudet mot lagring av virke. Detta bör enligtförslaget gälla fr. o. m. . föreslår enpermanentning av möjligheterna till ökad insättning på skogskonto i samband medstormfällningar, insektsangrepp m. m. Det högsta beloppet för insättning påskogskonto föreslås i dessa fall höjt från provisoriskt tillämpade och av köpeskillingen till och . Nuvarande möjligheter tillstatlig kreditgaranti föreslås stå kvar. påpekar slutligen att ettökat anslag till skogsbilvägar och allmänna vägar indirekt skulle förbättraskogsskyddet genom att virkestransporterna skulle underlättas. Skogsstyrelsensförslag har fått ett i huvudsak positivt mottagande vid remissbehandlingen.Förslagen tillstyrks i väsentliga delar eller lämnas utan erinran av flertaletremissinstanser. skogsutredning anser att det är angeläget med hänsyntill de stora virkesförluster som insektshärjningarna förorsakar att så snabbtoch så långt som möjligt vidta Prop.1976/77:111 8 åtgärder för att motverka uppkomsten av sådana härjningar.Skogsindustriernas samarbetsutskott finner de gjorda övervägandena och de framlagdaförslagen praktiskt inriktade. Styrelsen för jordbrukets högskolor och statensveterinärmedicinska anstalt konstaterar att problemet med snytbaggeskador iskogsplanteringarna är olöst. i stiftframhåller att det är utomordentligt viktigt att snyt-baggeproblemet får ensnar lösning. Enligt RRV hade det varit av värde med en mer ingående diskussionom effekterna av de föreslagna åtgärderna som underlag för bedömningen avsammansättningen och vidden av åtgärdsförslagen. De flesta remissinstanserna delar skogsstyrelsensuppfattning att det behövs en effektivare lagstiftning i fråga om skogsskyddet.1973 års skogsutredning förordar att vissa bestämmelser rörande skogsskyddetgenomförs med förtur utan hinder av utredningens pågående arbete. delar uppfattning attfrivilliga överenskommelser knappast kan ge en hållbar lösning på skogsskyddsproblemet.Enligt Skogsindustriernas samarbetsutskott torde den föreslagna skärptalagstiftningen allmänt uppfattas som meningsfull. anser att skogsskyddsansvaretbör lagfästas på samma sätt som reproduktionsplikten. Enligt domänverketsuppfattning bör en skärpning av lagstiftningen ha som mål att sätta ramar förverksamheten, medan berörda parter bör få göra tekniska och lokala anpassningar.Enligt i är det ytterst angeläget att såvällag som anvisningar till denna får en entydig och preciserad utformning.Naturvårdsverket, som finner det angeläget att åtgärder vidtas för att minskainsektsskador på skog, anser att vissa miljöskyddsfrågor i samband med virkeslagringbehöver utredas ytterligare innan närmare bestämmelser kan utfärdas. Hovrättenför nedre , som i allt väsentligt ansluter sig till grunddragen iförslagen, ifrågasätter om den föreslagna regleringen av skogsskyddet inte ärså ingripande att samhällets möjligheter att tillse att bestämmelserna i rimligmån efterlevs framstår som klart begränsade. Enligt hovrätten kan det med visstfog hävdas att samhällets resurser i stället bör koncentreras på mera uppenbaraförsummelser. påpekar att tillsynsmyndighetenbör ges resurser för kontroll av att lagstiftningen efterlevs. Flera remissinstanser har ingående kommenterat den avskogsstyrelsen föreslagna lagstiftningen. Enligt skogsutredningställer förekomsten av straffsanktion självfallet höga krav på föreskrifternasutformning. Utredningen anser att de föreslagna bestämmelserna är alltförallmänt hållna för att direkt kunna föranleda straffansvar. Enligt utredningensmening bor ansvaret i stället knytas till en skyldighet att utföra resp.underlåta vissa bestämt angivna åtgärder och inte till att ett 1976/77:111 9 visst resultat i skogsskyddshänseende skall uppnås. förefaller det lämpligast att det i lagtexten endast allmänt angesvilka krav som ställs upp medan närmare föreskrifter får utfärdas avskogsstyrelsen och sanktionsbestämmelserna direkt anknyts till dessaföreskrifter. framför motsvarande synpunkter. delarskogsstyrelsens uppfattning att styrelsen liksom i preventivt syfteskall kunna föreskriva åtgärder mot insektshärjning av större omfattning.Enligt hovrätten för nedre bör denna bestämmelse kompletteras med enföreskrift som ålägger skogsmarkens ägare att möjligt till skogsvårdsstyrelsenanmäla när sådan insektshärjning har uppkommit eller när sådana skador påskogen har inträffat att risk för massförökning av skadeinsekter föreligger. Ensådan föreskrift bör enligt hovrätten emellertid inte förenas medstraffansvar. förslag i fråga om ansvarsfördelningenmellan skogsmarkens ägare och virkesköparen tillstyrks av domänverket ochSveriges skogsägareföreningars riksförbund. , somansluter sig till förslaget, anser att hänvisning bör ske i alla köpeavtal tilldet för resp. område gällande skogsskyddsavtalet i fråga om tidpunkten för skogsskyddsansvaretsövergång till köparen. Enligt styrelsen för jordbrukets högskolor och statensveterinärmedicinska anstalt bör det finnas möjligheter för säljaren av virkeatt på köparens bekostnad och efter godkännande av vidtaåtgärder som förhindrar insektsskador på omgivande skog. iKronobergs län, som anser att det är ytterst angeläget att ifrågavarandebestämmelser uttrycks klarare, ifrågasätter om det inte är enklast att alltidlägga ansvaret för skogsskyddet på köparen av virke. Enligt styrelsen börköpare i fråga om virke som levereras fritt bilväg överta ansvaret den dag hanfår anmälan om att virket är klart för inmätning och avtrans-port. och skogsutredning delarskogsstyrelsens uppfattning att det behövs ett effektivare sanktionssystem än f.n. vid överträdelse av de föreslagna bestämmelserna. Hovrätten för nedre Norrlandavstyrker att åsidosättande av de föreslagna föreskrifterna straffbeläggsgenerellt. Enligt hovrätten är dessa föreskrifter nämligen så allmänt hållnaoch svåra att konkretisera att det synes mindre tilltalande att knytaansvarsregler till dem. Vidare torde det enligt hovrätten kunna upplevas somstötande för det allmänna rättsmedvetandet att en skogsägare som nonchalerarföreskrifterna går fri från ansvar emedan någon massförökning av skadeinsekterinte sker, medan en annan skogsägare döms till ansvar endast därför att hanskanske mycket aktningsvärda ansträngningar att hindra massförökning avskadeinsekter har misslyckats. Vidare måste det enligt hovrätten beaktas attden skogsvårdande 1976/77:111 10 myndigheten endast undantagsvis synes ha resurser attutöva någon kontrollfunktion av betydelse. Hovrätten anser emellertid att bötes-påföljdbör kunna komma i fråga när det är fråga om mera väsentliga avsteg frånbestämmelserna eller när någon uppsätligen eller av oaktsamhet bryter motföreskrift som har meddelats av . a. hovrätten för nedre förordar attskogsstyrelsen ges möjlighet att vid vite tillhålla den försumlige att vidta deåtgärder som anser nödvändiga. Hovrätten anser vidare attskogsstyrelsen bör ges möjlighet att på den försumliges bekostnad låta utföraerforderliga skogsskyddsåtgärder. förslag att lagstiftningen i fråga omlagring av virke skall träda i kraft först tillstyrks av bl.a. hovrätten för nedre , domänverket och . i föreslår att ikraftträdandeti övrigt uppskjuts till med hänsyn till informationsbehovet. I fråga om statsbidrag till bekämpningsåtgärder föreslårdomänverket och skogsutredning att dessa behandlas i samband med skogsutredningenssamlade förslag i statsbidragsfrågor m.m. Enligt RRV bör bidragsnivån, i desituationer bidrag anses motiverade, bestämmas utifrån t. ex. förväntadstimulanseffekt. Vidare delar RRV uppfattning att skatteskälinte bör få hindra att skogskyddsåtgärder vidtas. RRV konstaterar dock attskogsstyrelsen inte har anfört några skäl för en vidgad rätt till insättning påskogskonto. och skogsuiredning anser att även denna frågabör tas upp av skogsutredningen. Enligt i Västernorrlandslän är en ändring av reglerna för insättning på skogskonto viktig. Förslagetatt statlig garanti för lån i samband med insektshärjningar skall kunna medgesäven i fortsättningen tillstyrks eller lämnas utan erinran av remissinstanserna. Remissinstanserna är allmänt positiva till att vägnätetsom ett led i skogsskyddsarbetet förbättras med stöd av ökade statliga anslag.Vägverket påpekar att en allmän upprustning med hänsyn till begränsaderesurser måste ses på mycket lång sikt och ansträngningarna i stället inriktaspå att avhjälpa de mest akuta bristerna av betydelse för skogsnäringen. Skogsvårdsstyrelserna i och Västernorrlandslän. och betonar behovet av en ökad statlig satsning på informationoch forskning kring skogsskyddsfrågorna. Prop.1976/77:111 11 Underde har insektsskadorna i våra skogar ökat kraftigt. Den främstaorsaken härtill är de ändrade skogsbruksmetoderna, men även stormfällningar ochsnöbrott har haft stor betydelse. För många av cie insekter som angriperväxande skog utgör obarkat virke, hyggesavfall och vindfällen yngelplatser.Finns det gott om sådana ökar antalet insekter kraftigt. Av olika skäl är detinte längre vanligt att virket barkas i skogen. I stället lagras obarkat,färskt virke i väntan på transport till industrin vid skogsbilväg underperioder då insektsangrepp kan förekomma. Ungskogsröjningar som har utförtsunder olämplig tid kan också de leda till allvarliga insektsangrepp. Särskiltstörre stormfällningar skapar gynnsamma förutsättningar för skadeinsekterna.De insektshärjningar, som blev en följd av stormfäilningarna i slutet av1960-talet och främst koncentrerades till äldre granskog, pågår fortfarande. Enligtskogsstyrelsen dödades granskog med ensammanlagd volym av mellan 0,5 och 1 milj. skogskubikmeter, vilket motsvararett sammanlagt värde för perioden av ca 400 milj. kr. Angreppen på tallskogresulterar i regel i att trädens tillväxt minskar. De sammanlagdatillväxtförlusterna i landets tallskogar har för beräknats till ca 4milj. skogskubikmeter, motsvarande ett värde av ca 600 milj. kr. Denna dllväxtnedsältningmolsvarar av den årliga skogstillväxten i landet. Vissabestämmelser om åtgärder mot insektshärjning finns i skogsvårdslagen(1948:237, ändrad senast 1974:1026). Enligt dessa bestämmelser kanskogsstyrelsen, under förutsättning att insektshärjning av större omfattninghar uppkommit eller att överhängande fara därför föreligger, meddelaföreskrifter om vilka åtgärder en skogsägare skall vidta mot härjningen. Närsådana föreskrifter har meddelats, utgår statsbidrag till åtgärderna. Underden senaste tioårsperioden har närmare 20 milj. kr. utbetalats i sådant bidrag.För innevarande budgetår har närmare 1,5 milj. kr. ställts till förfogande förbidrag. Enligt kungörelsen (1969:705) om statligt stöd vid skada på skog(ändrad 1970:258) kan stöd utgå även i form av garanti för lån vid skada påskog genom storm, angrepp av insekter m. m. Stödet utgår för att underlättafinansieringen av en snabb upparbetning av skogen och av transport, lagring ellervirkesskydd. Undersenare år har skogsplanteringarna utsatts för omfattande insektsangrepp. Påvissa håll har uppemot hälften av alla nysatta barrträdsplantor angripits ochdödats av snytbaggar. För omplantering av skogskulturer som har skadats avsnytbaggar kan statsbidrag utgå. Under föregående ochinnevarande budgetår har anvisats 1976/77:111 12 sammanlagt11 milj. kr. Regeringen har i årets budgetpropositionföreslagit att ytterligare 5 milj. kr. skall anvisas för nästa budgetår (prop.1976/77:100 bil. 13 s. 58). Inom ramen för anslagen till skogsforskningen ochskogsvårdsorganisationen stöder staten forskning resp. information och rådgivningpå skogsskyddets område. Insektsskador kan medföra att en skogsägare tvingasgöra avsevärt större avverkningar än normalt. För att skogsintäkter som flyterin vid sådana överuttag inte skall bli skattemässigt betungande finns det olikamöjligheter att få lättnader i beskattningen, t. ex. genom insättning på s. k.skogskonto. Vidarebör nämnas att det har gjorts försök att lösa skogsskyddsproblemenpå frivillig väg genom särskilt bildade skogsskyddskommittéer. Dessa har bl.a. utarbetat regler för hur ansvaret för skogsskyddet skall fördelas mellansäljare och köpare av virke. Motbakgrund av de ökande insektsskadorna och bristen på virkesråvara gavregeringen i uppdrag att utarbeta förslag till åtgärderför att motverka skadorna. Regeringen betonade särskilt behovet av bestämmelserom förebyggande åtgärder. redovisade sina förslag i juni 1976.Förslagen har remissbehandlats. Skogsstyrelsenhar begränsat sina förslag till att avse barkynglande insekter som angriper rotståendebarrskog (barkborrar). Förslagen omfattar således inte åtgärder mot angrepp avsnytbaggar. anför att olika faktorer har lett till att mängdenskogsskadeinsekter är stor.