prop · G00359 · 1976-12-31 00:00:00 — Föreningen arkitekter och har i och för sig inte någon invändning mot en samordningav arkitekturskolan och Nordplan men anser att arkitekturskolan tUls vidare börligga kvar vid Prop.1976/77: 59 203 iavvaktan på en utbyggnad av dels vidareutbildningen av arkitekter, delsutbildning i byggnadsvård och restaureringsteknik. Ytterligare utredning ochäven andra alternativ efterlyses. Konstakademienvill bestämt förorda atl arkitekturskolan får ligga kvar vid konsthögskolan.Byggnadsstyrelsen finner inga motiv för en förändring. förordar alt arkitekturskolan får leva vidare som en konstnärligskola med inriktning mot gestaltningsfrågor och att skolan fortsättningsvisbör tillhöra . Eleverna vid arkitekturskolan anser alt skolan börförbli den självständiga institution som den utgör trots den formellaanknytningen till . finner att en inordning av arkitekturskolan i de tekniskahögskolornas utbildningssystem bör övervägas närmare. 3.3.3 Utbildningenvid statens scenskolor Behovetav en översyn av utbildningen vid statens scenskolor anmäldes i förra åretsbudgetproposition (prop. 1975/76: 100 bil. 10 s. 152 154, UbU 1975/76: 18,rskr 1975/76: 158). Genom regeringsbeslut fick statenskulturråd och dåvarande universitetskanslersämbetel (UKÄ) i uppdrag attgemensamt göra översynen, som främst skall gälla utbildningens inriktning ochomfattning samt dess pedagogiska och studieorganisatoriska uppläggning. EnUgtdirektiven skall översynsarbetet och de förslag vartill detla kan ledaredovisas i omgångar. Den inledande fasen av arbetet skall bestå i en analys avde nuvarande undervisningsformerna och kostnaderna. Kulturrådetoch ämbetet har tillsatt en gemensam arbetsgrupp för översynsarbetet. I dendelrapport från arbetsgruppen (: 5) Utbildningen vid statensscenskolor som överlämnades med framställningen om anslag för detkommande budgetåret till scenskolorna behandlas organisation, undervisning ochkostnader för utbildningen som den nu bedrivs vid skoloma. Jaghar i detta avsnitt i berörda delar samrått med statsrådet . Deutredningsförslag som jag i korthet redovisat är exempel på insatser isyfte att fömya och utveckla högskoleutbUdningen på kulturområdet. Behovet ochvärdet av sådana insatser har poängterats tidigare. Senast gjordedåvarande chefen för utbUdningsdepartementet proposition om den statligakulturpolitiken en sammanfattning av utrednings- och utvecklingsarbetet pådetta utbildningsområde (prop. 1975/76: 135 s. 204208, KrU 1975/76: 35, rskr1975/ 76: 355). För egen del vill jag betona att jag ser högskoleutbUdningen påkulturområdet som ett mycket viktigt instrament i kulturpolitiken. Insatserför att förstärka och förnya utbildningen på området är därför ett 1976/77: 59 204 lödvändigtinslag i det kullurpolitiska utvecklingsarbetet. Givetvis tänker jag då intebara på konstnärlig utbildning, inriktad på att utbilda för jfrkesmässigverksamhet inom olika konstarter utan på all sådan ulbildning som syftar tillpedagogisk, förmedlande eller aktiverande verksamhet i vilken de konstnärligauttrycksformerna är ett medel. Det är min förhoppning att del inom den nyahögskolan skall kunna erbjudas goda utvecklingsmöjligheter både för existerandeoch för nya utbildningar inom kultursektorn som helhet. Jag vill också erinraom folkhögskolans allt större betydelse för utbildningen på kulturområdetliksom för del kulturpedagogiska utvecklingsarbetet. Frågorsom rör inordnandet i högskoleorganisationen av de nuvarande skoloma förulbildning på kulturområdet har jag behandlat i avsnittet Högskolans indelningi enheter. Jagredovisar här mina ställningstaganden i vissa frågor som har att göra medutvecklingsarbetet inom delta utbUdningsområde och tar först upp denkonstnärliga och pedagogiska utbildningen inom bild- och formområdet. 1973 årsexpertgrupp för konstutbildning (K 73) har avslutat sitt uppdrag rörandeulbildningen inom bildkonst, konsthantverk och design med ett förslag tilldimensionering av utbildningen och åtgärder för vad man sammanfattningsviskallar kompletterande utbildning, I slutbetänkandet ingår också ett avsnittsom behandlar utbildning av fotografer. FörslagettUl dimensionering av utbildningen har jag mycket kort redovisat i detföregående. Enligt min mening finns det inte anledning för regering och riksdagatt nu uttala sig mer bestämt i dimensioneringsfrågan. Behoven av att utökakapaciteten på olika utbildningsområden bör diskuteras inom den nyahögskoleorganisationen allteftersom konkreta önskemål och förslag kommer upp.Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) nämner i sitt remissyttrande över K73:s betänkande ett exempel på ett sådant konkret förslag som ämbetet nuarbetar med, nämligen förslaget att i starta utbildning och forskninginom området formgivning. Det är naturligt att K 73:s överväganden och förslagockså vägs in vid behandlingen av detla och liknande förslag. Jag avser därföralt i annat sammanhang föreslå regeringen att tUl UHÄ överlämna K 73:sbetänkande och remissyttrandena i de delar som rör dimensioneringsfrågan föratt tagas i beaktande vid prövningen av konkreta utbyggnadsplaner på detutbildningsområde som K 73 har behandlat. Jagär inte heller beredd att nu ta ställning till förslaget om ulbildning avfotografer. Som framgår av redovisningen av remissinstansemas synpunkter ansermånga att förslaget är alltför vagt utformat och att frågan behöver utredasytterligare. Jag delar denna uppfattning och har för avsUct att i annatsammanhang föreslå regeringen att uppdra åt UHÄ att fortsätta arbetet medfotografutbildningen. 1976/77: 59 205 yttrandeöver förslagel en del synpunkter, bl. a, tanken atl lillgodoseutbildningsbehoven genom olika former av kombinationsutbildning, som jag anseratt det finns anledning alt ta fasta på. Denkompletterande utbildningen, som är en huvudfråga i K 73:s betänkande, skalljag här gå in på något utförligare. Med kompletterande utbildning avser K 73kurser för fortbildning, vidareutbildning och annan slags komplettering föryrkesverksamma bildkonstnärer, konsthantverkare och yrkesutövare pådesignområdet, K 73 menar att det finns anledning att vänta sig en viss ökningav arbetsuppgifterna inom de områden som expertgruppen behandlar och att dessaökade arbetsuppgifter i huvudsak kommer att gå till redan yrkesverksamma. Medden bedömningen är det naturligt för K 73 alt förorda en ökad satsning påkompletterande utbUdning i form av kurser för redan yrkesverksamma före enulbyggnad av den grandläggande ulbildningen. Intressetbland remissinsianserna för alt öka möjUghetema till kompletterande utbildningär mycket stort. Vissa remissinstanser med nära anknytning till det behandladeområdet befarar emellertid att förslaget alt prioritera den kompletterandeulbildningen före grundutbildningen skall få negativa konsekvenser. Föregen del delar jag uppfattningen atl den kompletterande utbildningen på dettaområde bör prioriteras. Den verksamhet som har bedrivits i form avkurser för olika slags kompletterande utbildning är alltför begränsad. Deltagäller både i fråga om differentiering och geografisk spridning. En utbyggnadav den kompletterande utbildningen utesluter självfallet inte kvalitativa ellerandra förstärkningar inom grandutbildningen. Inom ramen för den nya högskolanbör möjlighelerna öka att få tUl stånd ändamålsenUga avvägningar i dettahänseende. Jagförordar således ökade insatser för kompletterande utbildning på detta område.Insatserna bör användas för att öka utbudet och urvalet av kurser och spridadem geografiskt. Kurserna bör i huvudsak vända sig tUl personer som äryrkesverksamma på området. Deras individuella behov bör vara styrande förkursverksamheten. Detta innebär att jag anser att kurserna bör styras mer avbehoven än av formella regler av det slag K 73 förordar. Detta gäller ävenkursemas längd. Ansvaretför utbildningen bör i enlighet med förslaget delas mellan de lokala enheterinom högskolan som bedriver utbildning på området och regionstyrelserna. Medhänsyn till önskemålet om en ökad geografisk spridning anser jag det angelägetatt speciellt betona regionstyrelsernas ansvar. I detta ansvar ingår attkartlägga eller på annat sätt skaffa informationer om utbildningsbehoven iregionen. En viktig fråga i sammanhanget gäUer det framtida samarbetet när detgäller kursverksamhet av detta och liknande slag mellan högskolan ochfolkhögskoloma i de olika högskoleregionerna. Frågan om samarbetehögskolafolkhögskola prövas nu av folkhögskoleutredningen. Det är minförhoppning att ut- 1976/77: 59 206 redningenskall komma fram till lösningar av samarbetsproblemen som är praktiska och gynnsammaför båda parter. Förnästa budgetår bör den ökade satsningen på kompletterande ulbildning ske iform av en ökning av den ram som slår till förfogande förvidareutbildningsändamål. Jag kommer under anslaget Utbildning för kultur- ochinformationsyrken med förslag i denna fråga. Enligtdet förslag om arkitekturskola som jag tidigare redovisat börförutsättningarna prövas för att ordna in arkitekturskolan i . Remissbehandlingen av förslägel visar atlopinionen är mycket splittrad. För egen del har jag stannat för uppfattningenatt det nu inte finns skäl att förändra arkitekturskolans slällning ochuppgifter. Alla är överens om att arkitekturskolan som den nu är fyller en viktiguppgift och fyller den väl. Jag anser det naturligt att verksamheten bör sessom en del av högskolan och har ingenting att invända mot att den även ifortsältningen är organisatoriskt knuten till . Inom högskolanfår arkitekturskolan möjligheter tUl närmare kontakter både med den grundläggandearkitektutbildningen och med samhällsvetenskapliga ämnen som mangenom anknytningen till behåller möjligheterna till kontakt medden konstnärliga utbildningen. Jagkommer i det följande vid min anmälan av anslaget UtbUdning för kultur- ochinformationsyrken att ta stäUning tUl föreliggande förslag i fråga omarkitekturskolans resurser för nästa budgetår. Remissbehandlingenav förslaget om arkitekturskolans ställning och uppgifter visar attvidareutbildningen av arkitekter är ett stort och aktuellt problem.Arkitekturskolan löser endast en del av arkitekternas vidareutbildningsbehov.Frågan kan emellertid inte behandlas skilt från grandutbildningen ochforskarutbUdningen på området. Jag anser att det är nödvändigt med en samladgenomgång av detla utbildningsområde. Uppgiften får ankomma på UHÄ. Föregåendeårs budgetproposition innehöll vissa riktlinjer för en förändring av denkonstindustrieUa utbildningen vid . Riktlinjerna godkändes avriksdagen (prop. 1975/76: 100 bil. 10 s. 125134, UbU 1975/76: 18, rskr1975/76: 158). Genom regeringsbeslut fick konstfackskolani uppdrag att göra det ytterUgare utrednings- och planeringsarbete som behövsför att genomföra förändringarna. Det ingår som ett led i enpedagogisk och studieorganisatorisk försöksverksamhet som bedrivits ett par årinom den konstindustriella utbildningen vid skolan. har anvisat sammanlagt . för försöksverksamheten somsyftar tiU att förbereda och praktiskt pröva sådana förändringar i UtbUdningsom åsyftas. Jag avser inte att föreslå någon förändring avmedelstilldelningen men förordar att försöksverksamheten 1976/77: 59 207 fortsätteroch alt resurserna, så länge ulrednings- och planeringsarbetet pågår, utnyttjasför att stödja och underlätta arbetet. Det får ankomma på UHÄ att följautvecklingen av arbetet och medverka vid planeringen av försöksverksamheten. Regeringenhar meddelat vissa beslut om utbildningen vid som detockså finns anledning att i delta sammanhang bringa lill kännedom.Besluten innebär att hela ulbildningen vid med undantag för densärskilda ulbildning som förbereder för tillträde tillteckningslärarulbildningen vid teckningslärarinstitutet skall betecknas somhögskoleutbildning. Statsrådet kommer att föreslå regeringenalt ge siatens förhandlingsnämnd ett uppdrag att förhandla med Stockholmskommun om forlsall kommunalt bidrag till den del av utbildningsom således är av gymnasial karaktär, dvs. den förberedandeutbildningen för teckningslärarinstitutet. Statsrådet återkommer tilldetla vid sin anmälan av anslaget UtbUdning för undervisningsyrken. Enviktig etapp i arbetet med högskoleutbildningen på m u s i k o m-rådet haravslutats i och med att organisationskommittén för högre musikutbildning (OMUS)avlämnade principbetänkandet (SOU 1976: 33)Musikenmänniskansamhället. Remissbehandlingen av betänkandet är nyligenavslutad. OMUS arbetar f, n, vidare med uppföljning och detaljutformning avsina förslag. Enligt sina direktiv skaU OMUS efter den 1 juU 1977 upphöra somen av regeringen tUlsatt kommitté. Iprincipbetänkandet föreslår OMUS att en reform inom högskoleutbildningen imusik skall genomföras . OMUS förslag innebär en stor förändring avmusikutbildningens inriktning och innehåll. Ansvarsområdet för utbildningenvidgas och pedagogiken förändras. Även när det gäller de organisatoriskaförhållandena föreslås förändringar. Remissopinionenär övervägande positiv till OMUS förslag. Betänkandet bedöms som uppslagsriktoch mångsidigt och förslagen som välgrundade och realistiska. Viss kritikframförs mot behandlingen av musikerutbildningen medan utformningen avutbUdningen inom den föreslagna musiklärarlinjen tillstyrks överlag. Med tankepå att musikutbildningen är ett stort, svåröverskådligt och problematisktområde med starka motsättningar mellan olika intressen finner jag detvärdefullt att OMUS lyckats uppnå så pass stor enighet kring sina förslag, ibåde de principiella och de konkreta delarna, OMUSförslag bereds f, n, inom . Härvid tilldrar sig formema ochvillkoren för det fortsatta reformarbetet inom musikutbildningen särskilduppmärksamhet, I del sammanhanget berörs också frågor rörande de skolor utanförden statliga högskoleorganisationen, som enligt OMUS bör tas i anspråk förhögskoleutbildningen i musik. 1976/77: 59 208 ochderas anknytning till högskolan. För dessa skolors vidkommande medförhögskolereformen inga förändringar under nästa budgetår. De organisatoriskaförändringar som genomförs nästa budgelår för den statliga utbildningen påmusikområdel har jag redan behandlat. Utbildningen vid de nuvarandemusikhögskolorna i och bör organiseras på provisoriskautbildningslinjer i enlighet med OMUS förslag. Vidmusikhögskolan i bör utbUdningen fortsätta enligt nu gällandebestämmelser, SÄMUS, dvs, den särskilda ämnesutbildningen i musik itvåämnesutbildningen av lärare i musik och annat ämne, bör fortsatt betecknassom försöksverksamhet och anordnas i enlighet med särskilda föreskrifter. Denpågående översynen av utbildningen på det sceniska området gäller denulbildning som statens scenskolor nu svarar för. Den arbetsgrupp, som förstatens kulturråds och UHÄ:s räkning gör översynen, har lämnat en delrapportsom ger värdefull informaiion om den nuvarande utbildningens organisation, omhur undervisningen bedrivs och hur resurserna används. Isamband med att skolorna inrättades, vilket skedde genom beslut av (prop. 1964: 66, SU 1964: 115, rskr 1964:'250) betonades särskilt attdet viktigaste skälet för att dela ansvaret för utbildningen på flera skolorpå olika ställen i landet var att undvika konstnärlig likriktning. Skolornaborde således, även om ansvarsområdet var gemensamt, profUera sig gentemotvarandra. Av rapporten framgår att skolorna arbetat fram en olikartadpedagogisk profil. Detsamlade resultatet av översynsarbetet skall enligt direktiven överlänmas isådan tid att förslagen kan behandlas i arbetet med budgetpropositionen förbudgetåfet 1979/80, Intill dess bör de nuvarande förutsättningarna förundervisningen bibehållas. Med anledning av de yttre förändringar somhögskolereformen medför vUl jag i detta sammanhang särskilt betona attreformen inte får innebära någon förändring av det förhållandet att skolornahar ett gemensamt ansvar för sitt utbildningsområde men att de också har ettansvar var för sig för att utveckla sin konstnärliga och pedagogiska särart. Prop.1976/77: 59 209 4 Anslag för högskolan jH m, m. 4.1 Vissa gemensamma frågor Universitetskanslersämbetel(UKÄ) har avgivit förslag till anslagsframställning för /78 förändamål inom högskoleområdet, I del följande redovisas innehåUet i inledningen, UKÄanför att beslut om reformering av högskoleutbildningen har fåttprägla ämbetets förslag till anslagsframställning. Med utgångspunkt i beslutetger UKÄ högsta angelägenhelsgrad åt anslags-Ökningar för etl tiotal ändamålavseende grundutbildningen, forskningen och forskarutbildningen samt gemensammafunktioner. Dessa ändamål återkommer i det följande. UKÄhar i sill budgetarbete i två avseenden utnyttjat den skiss tillplaneringsramar, som den centrala organisationskommittén för högskolereformen(H 75) utarbetade . För det första har skissen lillplaneringsramar för budgelårel 1976/77 legal till grund för en uppdelning avbefintliga resurser på nya anslag. För det andra har den legat till grund förden bedömning av förändringarna mellan budgetåren 1976/77 och 1977/78 som haringått som elt led i budgetarbetet, UKÄkonstaterar att något färdigt statistiskt material beträffande den faktiskainskrivningen under /76 inte har funnits tillgängligt som underlagför UKÄ:s petitaarbele, UKÄ pekar på att H 75 inte har förutsett någon ökningav inskrivningen vid de fria fakulteterna mellan läsåren 1975/76 och 1976/77,Också UKÄ har ansett det mest praktiskt att nu arbeta utifrån elt anlagande omoförändrad tillströmning. När tendensen i tUlströmningen kanbeaktas måste enligt UKÄ:s mening ändå en bedömning göras utifrån nyaförutsättningar. UKÄ förutser en fortsatt ökning av tillströmningen. När det gäller bedömningenav planeringsramarna för /78 pekar UKÄ på att H75:s förslag inteinnebär någon ökning som berör de nuvarande fria fakulteterna utöver 3 000platser för enstaka kurser. Med hänsyn tUl den nuvarande tendensen iefierfrågan på högskoleutbildning anser UKÄ det sannolikt attplaneringsramarna för /78 måste räknas upp betydligt för skall kunna följa intentioner angående ett i princip frilttillträde tiU nuvarande ospärrad utbildning, UKÄ uppger att det inle har varitmöjligt att uppskatta hur stor höjning av ramarna som behövs, UKÄ betonar här är beroende av statistik som finns tiUgängUg först , EnligtUKÄ:s mening är det i första hand planeringsramarna för lokala ochindividuella linjer som bör ökas. Väl tilltagna resurser för lokalautbildningslinjer är en förutsättning för utbildningens förnyelse, UKÄförfogar /77 över ca 5,5 milj, kr. 14 1976/77.1 saml Nr 59 1976/77: 59 210 kommer enligl UKÄbehovet av utvecklingsarbete all vara särskilt framträdande. För flera av deallmänna ulbUdningslinjerna kommer att fordras ett lokall utvecklingsarbete bl.a, för att de skall kunna lillgodose de krav som arbetsmarknaden ställer pådem, UKÄ erinrar vidare om att utbildningslinjerna bör utformas så alt defrämjar återkommande utbildning och tillgodoser nya studerandegruppers krav påinnehåll i och verksamhetsformer för utbildningen. Linjenämnderna kommer allbehöva medel för dessa ändamål. UKÄ begär en ökning av resurserna med 2,5 milj.kr. Underrubriken förnyelse av den grundläggande ulbildningen lägger UKÄ fram förslagom förändringar av ett antal utbildningar, Eltsådant förslag avser jurislulbildningen. UKÄ anser all den bör moderniseras.Bl, a, behöver den långa, sammanhängande jurist-utbildningen enligl UKÄ:smening kompletteras med kortare och specialinriklad juridisk ulbildning. UKÄföreslår därför alt ett nytt, tvåårigt utbildningsalternativ införs,grundläggande rällsutbildning. Denna föreslås bli en etapp i den fyraårigajuristlinjen. Det blir därmed möjligt för de studerande alt efter två årsstudier gå ut i arbetslivet för alt senare återvända tillstudierna. Därvid får de tillgodoräkna sig den tidigare utbildningen i desshelhet, UKÄ pekar på alt principen om återkommande utbUdning på detla säll kantiUämpas inom juristulbUdningen, UKÄ räknar med att den tvååriga ulbildningenskall bli attraktiv för bl, a, yrkesverksamma personer som är Iveksamma införatt binda sig för etl längre studieprogram. Förslaget har tillkommitför att tillgodose starka krav från bl. a. arbetsmarknadsorganisationernassida. UKÄ:s förslag rymmer fyra inriktningar för den kortarejuristutbildningen, nämligen arbetsrättlig, civilrättslig, ekonomisk-skatlerättsUgoch förvallningsrättslig. Undervisningsvolymeninom juristulbUdningen är f, n, betydligt mindre än inom detsamhällsvetenskapliga området i övrigt. Enligt UKÄ:s mening kräver enmodernisering av juristulbUdningen elt kraftigt resurstillskott, UKÄ:sutredning om utbildning i psykoterapi har avlämnat sitl slutbetänkande,Ulbildning i psykoterapi och psykosocialt arbetssätt (: 24), Pågrundval av detta lägger UKÄ nu fram ett förslag till principprogram förutbildning i psykoterapi. Programmetinnebär i huvudsak att psykoterapiutbildning bör ges inom högskolan, attförsöksverksamhet med denna bör inledas på några orter ochalt resurser bör sältas av /78 för utbildning av lärare ochhandledare för psykoterapiulbild-ningen. Ytterligare förslag kommer senare attpresenteras av universitels-och högskoleämbetet (UHÄ), som den 1 oktober 1976ersatte UKÄ. Prop.1976/77: 59 211 Psykoterapiutbildningenföreslås slå öppen för en rad yrkeskategorier med människovårdande uppgiftersom sjuksköterskor, läkare, psykologer, kuratorer, menlalskötare, präster ochförskollärare. Utbildningenföreslås bli organiserad i två steg. Det första stegel avses varaallmänorienlerande. Del skall ge kompelens för att utöva psykoterapi i lageller under handledning. Steg två skall enligt förslagel utformas så, atl denstuderande kan specialisera sig på en viss klienlgrupp eller viss typ avpsykisk störning. Den som genomgått båda stegen föreslås få behörighet attsjälvständigt utföra psykoterapeutisk behandling. Steg ell omfattar enligtförslaget tre terminers ulbildning. Den avser lill hälfien teori, till hälftenpraktik. Steg två skall enligl förslagel föregås av yrkeserfarenhet ipsykoterapeutiskt arbete. Utbildningstiden belräffande steg två föreslås kommaatl variera mellan två och . Den studerande förutsätts ha anställningunder steg två. Pågrundval av försöksverksamhet med kvalificerad t o 1 k u t b i 1 d-n i n glägger UKÄ fram förslag om sådan ulbildning i engelska, franska, ryska,spanska och turkiska. Försöksverksamheten har omfattat ulbildning i finska ochtyska, vartill /77 kommer utbildning i grekiska och serbokroatiska, UKÄräknar också med att en helt ny utbildningslinje inriktad motkulturförmedlande och kulturaktive-rande verksamhet skall inrättas läsåret1977/78, Utbildningslinjen förutsätts ersätta en del linjer inom i huvudsak denuvarande humanistiska fakulteterna. Efterbeslut (prop, 1975: 9, UbU 1975: 17, rskr 1975: 179) påbörjadesförsöksverksamhet med yrkesteknisk högskoleutbildning (YTH) ,kommer sådan ulbildning alt ges i , , EskUstuna,, , , , , (),och , Linjerna är inriktade mot konfektionsindustri,livsmedelsindustri, pappers- och pappersmasseinduslri, stålindustri,träindustri samt verkstadsindustri. Anlalel utbildningsplatser är 450,Utbildningarna i och kommer alt ges första gångenhösten 1977. Detsamma gäller utbildning i med inriktning mol handel ochdistribution. Vårterminen1977 startar, efter beslut (prop, 1975/76: 100 bU, 10 s, 374 och381, UbU 1975/76: 20, rskr 1975/76: 245) en treårig utbildning avhälsovårdsinspektörer, Ulbildningen anordnas som en allmän utbildningslinje,hälso- och miljövårdslinjen, vid i . Syftet är att ge enallsidig utbildning för anställning som hälsovårdsinspektör i tjänstmen också för befattningar inom en vidare sektor av arbetslivet. UKÄlade fram ett handlingsprogram för internationalisering avutbildningen. UKÄ konstaterar att en grand 1976/77: 59 212 förarbetet med etl sådanl program har lagts i statsbudgeten för budgetåret1976/77. Enligt UKÄ:s mening bör arbetet för en internationalisering avhögskolorna drivas vidare, UKÄ föreslår för /78 en sammanlagdökning av medelsanvisningen för detla ändamål med 7,7 milj, kr. Inomramen för detla belopp tar UKÄ bl, a, upp ett förslag om fack-språkligkursverksamhet.