prop · G00377:115 · 1976-12-31 00:00:00 — Uppgiftsinhämtande myndigheter bemöter kvalitetsbristermed ytterligare skärpta sanktionsregler, som ännu mer irriterar än stimulerar iuppgiftslämnandet eller med utbyggda kontrollsystem, som direkt, kvantitativtsett, ökar uppgiftsbördan. Organisationema anser att den skisseradeutvecklingen inte är någon teoretisk modell utan en realitet. I detta sammanhang erinrar organisationema om desynpunkter i frågan om obUgaloriskt eller frivilligt uppgiftslämnande som harredovisats i ledamoten reservation rörande inställningen tiUuppgiftsinhämtande ulan uppgiftsplikl. Organisationerna anser del uppenbart från myndighetssidan, som utredningsmajoriteten företräder, är starkt besväradav att debattera förtroenderelationema och deras betydelse för myndighetemasuppgiftsinhämtande. SCB redovisar i Statistiskt meddelande 1976:3, sombilagts verkets remissvar, sina erfarenheter av uppgiftslämnande utanuppgiftsplikt. Sådana statistikgrenar där uppgiftsplikl inte kan åberopas, t.ex. forskningsstatistik, har enligt verket en signifikant lägre svarsfrekvens(och därmed lägre tillförlitlighet) än likartade undersökningar för vilka SCBkan hänvisa till uppgiftsplikt. 3.6Ersättning till företagen för uppgiftslämnande Enligt direktiven har UFU haft i uppdrag attöverväga tekniska aspekter på uppgiftslämnandet och alltså inte frågan om altersätta företagen för alt de lämnar uppgifter. Ledamoten har i sinreservation ansett alt många tecken tyder på att en skyldighet att inormalfallet utge ersättning lill företagen för arbetet med att lämna uppgifterär den effektivaste metoden att komma till rätta med det omfattandeuppgiftsinsamlandet från företagen. Mot bakgmnd av detta synsätt har reservantenyrkat på en skyndsam utredning av ersättningsfrågan. Flertalet myndigheter och kommuner berör intefrågan om avgiftsbeläggning. Däremot instämmer flertaletnäringslivsorganisationer i reservantens förslag om en utredning rörandeersättningssystem. I sitt gemensamma remissyttrande hemställernäringslivsorganisationerna om en särskild utredning om hur enersättningsskyldighet för uppgiftsinsamlande myndigheter skall utformas ochvilka effekter ett ersättningssystem kan få bl.a. som prioriteringsinstmmentvid budgetbehandlingen. SverigesBokförings- och anser det beklagligt 1976/77:115 31 atldirektiven inte har tillåtit utredningen att ta upp den viktiga frågan omersättning till företagen för deras arbete med uppgiftslämnandet. Förbundetanser alt systemet med någon typ av ersättning har så många fördelar, attfrågan bör utredas. Krav på utredning av frågan om avgiftsbeläggningeller instämmanden i ledamoten reservation framförs även av Göteborgskommun och i reservationer till yttrandena från i Stockholmslän, fullmäktige i riksbank och . avvisar tanken på eltgenerellt ersättningsförfarande, vilket enligt LRF skulle medföra behov av enomfattande administration, sannolikt till mycket liten nytta. Å andra sidanfinns det enligt LRF många tillfållen då det framstår som i högsta gradskäligt att ersättning utgår. LRF åsyftar här de fall då det endast är etlurval av företagare som skaU lämna uppgifter, speciellt om det är fråga om enunder upprepad eller på annat sätt särskilt krävandeuppgiftslämning. LO anser att det är en medborgerlig skyldighet attlämna information för ett demokratiskt samhälles nödvändiga skötsel. Att medgeersättning för att en sådan fuUgöres är enligt LO en orimlighet. Därtill skuUekonsekvensema av elt logiskt uppbyggt ersättningssystem bli absurda. redovisar i sitt remissvarolika intema diskussioner rörande ersättningsfrågan. Vid dessa diskussionerhar framkommit att det är praktiskt svårt att utveckla ett system förfuUsländig kostnadsersättning för företagens arbete med att lämna uppgiftertill SCB. Svårlösta problem i detta sammanhang är bl. a. atl bedöma insamladeuppgifter med avseende på kvalitet, nedlagd tid m. m. och vem som skall göradenna bedömning. Här finns enligt SCB en risk för en komplicerad och dyrbaradministrativ organisation vars kostnader i sista hand troligen skulle drabbaföretagen själva. SCB framhåller dock att problemen skulle kunna bli väsentligtmindre vid en på lämpligt sätt utformad schablonmässig ersättning. Även om ensådan ersättning knappast kan utformas med syfte att ge full täckning föruppgiftslämnandekostnadema skulle den, rätt utformad, dock kunna ha en föruppgiftslämnarna positiv effekt. Särskilt torde detta gälla de mindreföretagen. Belastningen upplevs ofta också som svårast av dessa företag. Goda effekterkan dock även i många fall uppnås på andra vägar än genom ettersättningsförfarande. Elt altemativ är att nyttiggöra statistiken föruppgiftslämnama genom en återrapportering av uppgifter speciellt anpassade tillderas behov. SCB, som har påbörjat en sådan verksamhet inom vissastalistikgrenar, avser att vidareutveckla systemet och att bygga ut det tillfler områden. Etl annat alternativ kan vara att SCB bygger upp enfältorganisation för att ge företagen direkt hjälp i syfte alt minska företagensarbete i samband med uppgiftslämnandet. 1976/77:115 32 3.7Samarbete, motivation m.m. UFU behandlar i flera avsnitt åtgärder som inte iförsta hand underlättar själva uppgiftslämnandet utan i stället är avsedda attöka företagarnas förståelse för uppgiftslämnandet vad gällerstatistikproduktionen. Utredningen pekar på olika former av återrapportering,där företagen t. ex. kan få sitt förelags uppgifter relaterade lillgenomsnittsvärden för branschen eller likartade företag. En annan metod kanvara att mer ingående och på etl bättre sätt än f.n. förklara syftet medinformationsinsamlingen. Vidare nämns möjligheten av olika typer avsamrådsgmpper där företagen kan vara med och diskutera behovet och utformningenav uppgiftskraven, dessas tidsfasning o. d. Även olika former avremissförfaranden kan enligt UFU i större utsträckning komma till användning. UFU:s förslag om utvidgad representation i SCB:sarbetsgrupper för företagen och om flerarbetsgmpper liksom tankarna pååterrapportering och provundersökningar tiUstyrks eller lämnas utan erinran avsamtliga remissinstanser. Flera remissinstanser framhåUer betydelsen av altuppgiftslämnarna är motiverade att lämna korrekta uppgifter. SCB pekar bl. a.på återrapportering som en konkret åtgärd i detta syfte. Enligt LO måste myndigheterna utförligt ochpedagogiskt förklara vad insamlade uppgifter skall användas till, samt igörligaste mån återrapporte-ra gjorda bearbetningar i syfte att geuppgiftslämnama förståelse och motivation för uppgiftslämnandet. anser att småföretag i allmänhet inte har samma behov som större företag av alt använda denstatistiska information som insamlade uppgifter resulterar i. De har därförinte samma förståelse för uppgiftslämnandet som slörre förelag. En komplettering av nuvarande arbetsgmpper inomstatistikområdet i syfte att bättre ta till vara även de mindre företagensintressen skulle enligt vara värdefullt och skulle i vissmån kunna bidra till att minska företagens negativa syn på uppgiftslämnandet. framhåller att kraven påuppgiftslämnande bör vägas med tanke på uppgiftslämnama på alla nivåer i denbeslutsprocess som föregår ett uppgiftskravs slutliga utformning. 1 praktikeninnebär detta enligt styrelsen att fiskarkåren bör vara representerad vidutformning av fiskeregler, loggboksblanketter m.m. Så har också alltmer varitfallet . Fiskarkårens medverkan i statistikproduktionens avvägningbör också förstärkas. anser att SCB bör tillsättaarbetsgmpper inom statistikområden som saknar sådana. Exempel på områden förarbetsgmpper som kan bli aktuella är enligt verket industri- ochbergverksslatistik, vam-stalistik, ekonomisk korttidsstatistik, samt finans-och investeringsstatistik. Även framhåller behovet avarbetsgrupper för fler statistikområden. Ett vidgat utnyttjande avarbetsgrupper kan dess- 1976/77:115 33 utom enligt kommunen bidra till att minska behovet avprovundersökningar. De funktioner inom SCB ochriksskatteverket som sysslar med samordningsfrågor kan enligtlänsstyrelsen i lämpligen utökas med representation från näringslivet. Fullmäktige i riksbankfömtsätter att den kritiska debatt och granskning av staiistikbehoven som UFUhar funnit värdefull bör kunna bedrivas, fördjupas och breddas inom dearbetsgmpper som enligt UFU:s förslag skall tillsättas av SCB. En översyn av SCB:s arbetsuppgifteroch arbetsformer föreslås av LRF. SCB, för vilken uppgiftsinsamlingen ju inteär elt medel för de egentliga uppgiflemas fullföljande, löper enligt LRFsjälvfallet stor risk att samla in uppgifter, som får låg användning. Dessutomhar SCB helt naturiigt inte heller den branschkompetens, som användama har ochsom också kan underlätta uppgiftslämnandet. Användare och uppgiflslämnaremåste därför ges ett stort inflytande över statistikproduktionen. Vidareframhåller LRF betydelsen av att företagama är representerade i arbetsgrupperoch i andra sammanhang, inte endast i sin egenskap av arbetsgivare utan också isin egenskap av självverksamma företagare. Det dominerande antalet företagarearbetar nämligen själva i sina företag, ofta utan anstäUd arbetskraft. Det av UFU föreslagnagranskningsförfarandet och knuten till statskontorettillstyrks eller lämnas utan erinran av ett storl antal remissinstanser. 1 endel fall tillstyrks granskningsförfarandet i princip men med vissa smärremodifieringar. Försvarets rationaUseringsinstitutanser all försvarets verksamhet inte bör innefattas i nämndens granskning.Bankinspektionen och försäkringsinspektionen anser att deras egen verksamhetbör lämnas utanför nämndens granskning. , ,lantbruksstyrelsen, livsmedelsverket, , produktkontrollnämnden,patent- och registreringsverket, statens pris- och kartellnämnd,, arbetarskyddsstyrelsen, statens industriverk, statensvattenfallsverk, länsstyrelserna i , , län, , , länslandsting, samt kan inte biträdautredningens förslag om en särskild nämnd. fömtsätter attriksrevisionsverket vid sin granskning av den statliga verksamheten ochstatskontoret vid sina organisa-tionsundersökningar beaktar denuppgiftsinsamling som sker inom statsförvaltningen och därvid efter samråd medberörda intressenter kommer med eventuella förslag i syfte att om möjligtinskränka uppgiftskraven. 1976/77:115 34 Likartade ståndpunkter redovisas avbl.a. Intemationella erfarenheter när detgäller uppgiftslämnande tyder enligt på alt man knappastgenom en fristående nämnd kan nå de fördelar som UFU avser. Härtill kommer deinte oväsentliga indirekta kostnaderna för berörda myndigheters insatser församråd med nämnden. Ansvaret för uppgiftslämnarproblemaliken bör enligtriksrevisionsverkel prövas i anslutning lill all föifaltningar ochadministrativa syslem ses över och åvila berörda myndigheter, utredningar ochkommittéer. Statens pris-och kartellnämnd ifrågasätter om inte UFU:s syftenskulle kunna uppnås t. ex. genom atl i myndighetemas inslmktioner ta in enskyldighet att de, innan uppgifter hämtas in från företag, organisationer ochenskilda etc, skall undersöka om inte uppgifter kan erhållas genom samordningmed annan myndighets uppgiftsinsamling. Flertalet övriga remissinstansersom är negativa till den av UFU föreslagna redovisarargument liknande de som anförs av riksrevisionsverkel och pris- ochkartellnämnden. i och påpekar att det föreslagna granskningsorganels arbetsuppgifter till en deli dag åvilar SCB varför tillskapande av ett särskilt organ förefaller onödigt. UFU:s förslag innebär attgranskningsnämnden inte skall göra någon direkt tillståndsprövning. Tillsynenbör i stället syfta lill alt i samband med genomgång av uppgiftskrav gemyndigheten synpunkter på och förslag till vad som kan göras för att minskaeller underlätta uppgiftslämnandet. I ledamoten reservation förordasväsentligt slörre resurser för nämnden och vidgade befogenheter vid bl. Näringslivsorganisationerna ochäven vissa myndigheter anser att nämndens uppgifter och befogenheter inte ärtillräckligt omfattande. Enligt näringslivsorganisationernabör ansvaret för bevakningen av upp-giftslämnarintresset ges en institutionellförankring inom förvaltningen. De ställer sig därför inte principielltavvisande till UFU:s förslag om att inrätta ett särskilt granskningsorgan förtillsyn och granskning av myndigheternas uppgiftsinhämtande och föriägga dettatill statskontoret. Detta organ bör dock ges störrepersonalresurser och väsentligt större befogenheter och flera arbetsuppgifterän vad utredningen har föreslagit. Näringslivsorganisationerna ansluter sig idenna del till de förslag som har framlagts i reservationen. De anser sålunda alt myndighetemabör förpliktas att anmäla varje särskilt uppgiftskrav, som riktats tillföretag och som omfattar 10 eller fler företag. Anmälningsskyldigheten börgälla varje uppgiftskrav, vare sig uppgiftslämnandet är obligatoriskt ellerfrivilligt. Vid krav förenade med uppgiftsplikl skall kravet underkastasgranskning av nämnden, varvid en formell tillståndsprövning skall äga rum. Näringslivsorganisationema föreslår vidare all allaförfatlningsförslag. 1976/77:115 35 somleder till nya eller ändringar i befintliga uppgiftskrav, skall underkastas enobligatorisk granskning och värdering i syfte att åstadkomma systemlösningar,som är maximalt uppgiflslämnaranpassade och fria från överuttag av uppgifter.Ansvaret för att denna verksamhet kommer till stånd och bedrivs i rationellaformer bör åläggas den föreslagna nämnden. Näringslivsorganisationema anser delvara angeläget alt fömtsättningar skapas för atl en allsidig bedömning avinformationssystem sker på elt så tidigt stadium som möjligt. Nämndensvärderingar bör därför redovisas offentligt. Likartade åsikter redovisas i övriga remissvar frånnäringslivels organisationer. instämmer i de krav på störreresurser och befogenheter för nämnden som redovisas i ledamoten . Även i anser att nämnden bör gesstörre befogenheter och resurser. Flera remissinstanser är positiva till nämnden somsådan men anser atl dess verksamhet i första hand bör tidsbegränsas.Statskontoret anser att nämnden bör verka , , och att dess verksamhet och förläggning därefter bör tas upp tillprövning. Denna uppfattning delas även av . ADB-beredningsgruppen inom kommundepartementetanser atl etl specifikt organ kan leda lill att myndighetema upplever att delegna ansvaret för atl nå rationella lösningar minskar. Man förlitar sig istället på samordningsorganet. Däremot kan det i ett kortare tidsperspektivvara riktigt att skapa en särskild funktion för att i etl sammanhang göra enöversyn i syfte atl öka kunskapen om samordningsmöjligheterna samt att påverkamyndighetemas attityder till företagens problem med uppgiftslämnandet. Organetsviktigaste uppgift blir då att påverka myndigheterna i detta hänseende så altbehovet att granska uppgiftsinsamlingen i särskild ordning upphör. Beredningen anser atl det därför kan vara lämpligtatl temporärt inrätta etl granskningsorgan. Beredningen framhåller emellertidatt organets viktigaste uppgift måste vara att förmå myndighetema själva att iökad omfattning klara av samordningen så att organet kanföreslå sin egen avveckling. Enligt SCB bör granskningsorganet bl. a. få lilluppgift att under en begränsad försöksperiod - ca 2 ä - utveckla metoderför granskning av uppgiflskrav och på basis av vunna erfarenheter och egetutredningsarbete lägga fram förslag till former och metoder för dylikgranskning. Organet bör också vara remissorgan beträffande nya författningaretc. vilka innefattar nya eller ändrade uppgiftskrav på företagen. Dettaförslag betingas av atl SCB anser del vara angelägel alt granskningen kommer inpå elt så tidigt stadium atl uppgiftslämnarkonsekvensema verkligen kan beaktas.SCB anser i likhet med utredningen all del är av stor betydelse all löpande 1976/77:115 36 bevakanya lagar och författningar som får konsekvenser för uppgiftslämnandet. Ingen av de remissinstanser som har anslutit siglill reservationen kommenterar resursfrågan särskilt. Ett fåtalremissinstanser har mer i detalj berört nämndens sammansättning ochdimensionering. anser atl nämnden bör tilldelasavsevärt större resurser än vad UFU har föreslagit. Denna uppfattning delas avbl. i understrykerviklen av alt nämnden får sådana resurser och befogenheter att den kan görasina synpunkter gällande också gentemot centrala myndigheter. Arbetstnarknadsstyrelsen anser attarbetsmarknadsorganisationerna bör vara representerade i nämnden. under förutsättning att de fackliga organisationerna fåren god representation och att lön-tagamas intressen beaktas i andra avseenden.LO fömtsätter all organisationen blir representerad i nämnden.Fiskeristyrelsen förutsätter att den blir representerad i nämnden. Några remissinstanser bl. a. LRF, iJönköpings län och 70 understryker vikten av att uppgiftslämnama blirrepresenterade i nämnden. LRF anser atl ett flertal av nämndens ledamöter börnomineras av de organisationer som företräder uppgiftslämnama. UFU:s förslag alt nämnden organisatoriskt knytstill statskontoret tillstyrks eUer lämnas ulan erinran av flertaletremissinstanser. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar, fullmäktige i Sverigesrikshank och anser däremot att nämnden bör knytas lillSCB. 4 Riksdagsbehandling av frågan har behandlat etlflertal motioner om företagens uppgiflsskyldighet (SkU 1971:51, 1972:41,1973:46, 1975/76:1 samt FiU 1976/77: 3). Framför allt två frågor har tagils uppi motionerna; den ena rör spörsmålet om hur förelagens uppgiftslämnande skallkunna förenklas, medan den andra behandlar frågan om ersättning föruppgifts-och uppbördsskyldighelen. Vad angår frågan om förenkling av företagensuppgiftslämnande har skatleutskottet hänvisat till att hithörande frågorutreddes av UFU. Beiräf fande frågan om ersättning för uppgiftslämnandet tilloffentliga myndigheter anförde skatteutskottet att syftet med UFU varatt underlätta och rationalisera uppgiftslämnandet och att det inte kunde ansesmotiverat att konstmera någon form av ersättning lill företagen för uppgiftersom erfordras för samhällsplaneringen. Andra senare väckta motioner om atl UFUskulle ges tilläggsdirektiv att utarbeta förslag om skälig ersättning förföretagens uppgiftsskyldighet avstyrktes av utskottet med bl. a. hänsyn till Prop.1976/77:115 37 att UFU:s arbete skulle fördröjas om också frågan omersättning skulle behandlas. beslutade i enlighet med utskottetsförslag. Vid 1975/väcktesåtta motioner om företagens uppgiflsskyldighet m. m. 1975/76:670, 1337,1943, 1951, 1968, 2041, 2115 och 2125). 1 flera av dessa hemställdes attriksdagen hos regeringen skulle begära all frågan om ekonomisk ersättning tiUföretagen för uppgiflsskyldighet utreddes och atl förslag till ersättningpresenterades. Vid behandlingen av motionernaanförde finansutskottet (FiU 1976/77: 3) all offentlig statistik i hög grad ären samhällsservice till allmänhet och näringsliv. Uppgiftslämnarna blirdärmed, direkt eller indirekt, också konsumenter av statistiken. Utskottetkonstaterade vidare att UFU:s förslag prövades inom ochframhöll att det kunde vara av värde atl få belyst humvida ersättning föruppgiftslämnandet kan vara ett medel att nå rationalisering och förenkling avuppgiftsskyldigheten genom att skapa ett slörre kostnadsmedvetande hos såvälmyndigheter som organisationer och företag. fann det därförrimligt att även frågan om ersättning övervägdes, men noterade atlersättningsfrågan blev emellertid av mindre betydelse därest åtgärdergenomfördes som åstadkom en minskning av uppgiftslämnandet. beslutadei enlighet med utskottets förslag (rskr 1976/77:22). 5 Föredraganden 5.1 Inledning Frågan om företagensuppgiftslämnande har varit föremål för intresse.Riksdagen beslöt att begära en utredning av frågan om hur företagensuppgiftslämnande skulle kunna underlättas (rskr 1965: 261). Denna utredning komsedermera till stånd. 1 betänkandet (SOU 1976:12) Företagens uppgiftslämnandehar utredningen om företagens uppgiftsplikl (UFU) redovisat bl.a. en genomgångav möjlighetema att underiätta företagens uppgiflsskyldighet. Frågan om företagensuppgiftslämnande har även behandlats av under den tidutredningsarbetet pågått. 1 ett flertal motioner har kravpå tilläggsdirektiv till utredningen förts fram liksom krav på förenklingar avföretagens uppgiftslämnande. Frågan har senast behandlats av finansutskottet inovember (FiU 1976/77: 3). UFU konstaterar att utvecklingeninom den offentliga sektorn och 1970-talel kännetecknats avsnabb tillväxt, en utvidgad och mer detaljerad samhällsplanering samt enfortlöpande förskjutning från ge-4 1976177. Prop.1976/77:115 38 nerella till selektiva åtgärder från samhällets sida.Utvecklingen har också inneburit en växande skyldighet för företag och andraarbetsgivare atl lämna uppgifter för administrativ och statistisk användninginom olika områden. De problem som det alltmer omfattande uppgiftslämnandethar kommit att medföra för företagen är inte unika för svenska förhållanden. Iländer på hög ekonomisk utvecklingsnivå växer behovet av information uppenbarligenefter hand så starkt att myndigheternas uppgiftsinhämtande leder tillirritation. Som ett led i utredningsarbetet harUFU kartlagt uppgiftsinsamlingen från företagen . Detta skeddegenom en enkät vari myndighetema ombads att ingående beskriva sina olikauppgiftskrav. Kartläggningen har gett UFU möjligheter alt studera de enskildakraven. Den har vidare bl. a. gjort det möjligt att redovisa omfattningen avföretagens uppgiftslämnande med användning av olika mått. UFU redovisar alt ca90% av de blanketter som företagen lämnade avsåg uppgifterbeträffande direkta och indirekta skatter, tullar och socialförsäkringen.Återstoden gällde uppgifter lill underiag för bl. a. arbetsmarknadspolitik,prisövervakning, miljövård, konjunkturpolitik, ekonomiskt försvar ochtillämpning av byggnadslagstiftning. Häri ingår också SCB:s uppgiftsinhämtande.UFU konstaterar alt myndighetemas uppgiftsinhämtande till helt övervägande delär knutet till lagar och förordningar som ger en relativt detaljerad grund förmyndigheternas utformning av uppgiftskraven. UFU konstaterar att det inte finnsnågon lättframkomlig väg ut ur det dilemma som uppgiftsinhämtandet försättermyndigheter och uppgiflslämnare i. Enligt UFU:s bedömning saknas del sålundaförutsättningar för att lätta företagens uppgiftslämnande genom någraövergripande åtgärder, t. ex. genom att inrätta ett centralt datasystem för atlsamla in och sprida uppgifter lill myndigheterna. Möjlighetema att minska ellerpå annat sätt underlätta uppgiftslämnandet ligger enligt UFU i storl sett inomramen för vad som kan åstadkommas vid utformningen av varje särskiltuppgiftskrav inkl. de författningsbestämmelser som ger gmnden för kravet. Ävenåtgärder för alt exempelvis samordna flera myndigheters uppgiftsinhämtande fårhuvudsakligen övervägas från fall till fall. UFU framhåller att det är avavgörande betydelse att bestämmelser som ger gmnden för uppgiftskrav utformasså att för uppgiftslämnama besvärliga lösningar undviks i möjligaste mån.Detta fömtsätter att uppgifislämnarnas problem uppmärksammas iutredningsdirektiv, betänkanden, remissyttranden och propositioner. UFU harockså funnit skäl att framhålla atl lagstiftning bör ske i så god tid atl deuppgiftsinhämtande myndigheterna och företagen får utrymme för deförberedelser som behövs för att såväl uppgiftskraven som företagensuppgiftslämnande skall kunna utformas på ett rationellt sätt. UFU anser alt deti regel bör vara till uppgifislämnarnas fördel alt i författning så noggrantsom möjligt anges vilka uppgifter företagen är skyldiga all lämna och vad somi övrigt är alt beakta angående upp- 1976/77:115 39 gifternasredovisning, t. ex. lidpunkten för uppgiftemas inhämtande och de perioderuppgifterna skaU avse. Frågan om vilka fömtsättningar som finns förlättnader i uppgiftslämnandet genom insatser från de uppgiftsinhämtandemyndigheternas sida har UFU sett knuten främst lill de myndigheter vilkasverksamhet styrs av mer allmänt formulerade bestämmelser. Så är särskilt falleti fråga om myndigheter med planerande eller kontrollerande verksamhet saml SCB. I sitt betänkande redovisar UFU en provkarta påolika metoder avsedda att underiätta företagens uppgiftslämnande.