prop · G003123 · 1976-12-31 00:00:00 — Av betänkandet framgår att avbeialningssäljaren i många falltillgodogör sig en vinst på själva kreditgivningen, vilket innebär atlkonsumentens kreditkoslnad överstiger den "riskfaktor", som bordevara avgörande. finner emellertid naturiigt att kreditköpkommitténinte ansett liden mogen att avskaffa köpkrediterna, eftersom ell sådantförslag skulle ställa krav på nya kreditformer för de stora konsumentgruppersom är hänvisade till kreditköp. anser det dockbeklagligt att kreditköpkommillén inte på något sätt berört frågan om sådanakreditformer, även om den inte uttryckligen nämnts i kommitténs direktiv. erinrar om atlhemförsäljning har debatterats och kritiserats.Särskill hemförsäljning på kredil har anselts medföra ekonomiska och socialavådor för konsumenlerna. Kraven på ingripanden från statsmakterna mothemförsäljning har därför ofta riktat in sig på avbetalningshandeln. Omvänt harkraven på en reformering av avbelalningssyslemet ofta haft sin udd riktad motjust agenlverksamheien. Enligl hemförsäljningskommilténs mening framgår del påskilda ställen i betänkandet att behovet av skydd för konsumenterna vidkreditköp är särskill markant vid hemförsäljning. Andelen kreditköp är slörrevid hemförsäljning än vid butiksförsäljning, de lägsta inkomstgrupperna harextremt höga kreditköpsandelar för dammsugare och symaskiner som i mycket storutsträckning säljs via hemförsäljning, kontantinsatserna är i många fall lågavid hem försälj ning av dessa varor. framhåller attelt genomförande av de framlagda förslagen inte kommer att påverkahemförsäljningskommilténs ulredningsarbele beträffande allmänt öppet köp ochåterlämningsrätt vid köp av begagnad personbil. En ledamot av hemförsäljningskommittén (direktörenPer Schierbeck) instämmer i den reservation som avgells av kommiitéledamotenBjöriing och i experten särskilda yttrande saml hänvisar till remissyttrande. Isärskilt yttrande framhåller en ledamot av hemförsäljningskommiiién (professornUlf Berniiz) all man i flera länder redan har genomfört omfattandekonsumentskyddande lagstiftning om konsumentkrediter. Del ärenligt Berniiz ihög grad påkallat att tidsenlig sådan lagstiftning genomförs också i ,Berniiz är av den uppfattningen all del föreligger missförhållanden inomavbetalningshandeln vilka särskilt knyter sig till åleriaganderätten saml tillavräkningsreglerna i samband med återtagande men även visar sig på andra sätt.Enligt Berniiz' mening bör den nya lagstiftningen därför i första hand inriktaspä att komma till rätta med från konsumentsynpunkt olämpliga företeelser isamband med avbeialningsförsäljning och närtiggande kreditformer. Prop.1976/77:123 219 har emellertid, anför Berniiz,inte nöjt sig härmed ulan har låtit lagförslaget omfatta konsumenlkrediteröverhuvudtaget. Förslagets ambitionsnivå har bl, a. härigenom blivit myckethög. För alt lagtekniskt klara uppgiften har kreditköpkommillén nödgalstillgripa grova schablonregler saml föreslå införande av etl sannoliktomfattande tillsyns-system. Enligl Berniiz' uppfattning har ambitionsnivånsatts för högt i nu-,varande läge, särskilt med hänsyn till allkrediiköpkommittén inle haft att föreslå nya kredilformer att fungera somalternativ till eller eventuellt ersätta kreditköp. Härtill kommer att om manvid en analys av förmån-viigheten för konsumenten av kontantköp resp,förekommande former av kreditköp lar hänsyn lill genomsnittlig inflationstaktoch avdragsrätten vid beskattningen för skuldränta, kontantköp generellt settknappast lorde framstå som så förmånliga som kreditköpkommillén synes haantagit. Del bör enligl Berniiz också framhållas atl privatpersonersmöjligheter att utnyttja r sina konsumtionskapilalvaror och sitt lösöre iövrigt såsom krediiunderiag utan att behöva frånhända sig besittningen är ettgenerellt problem, som förtjänar alt utredas närmare och i positiv anda, Leasinguiredningen säger sig från de synpunkterutredningen har all företräda inte ha något att erinra mot den föreslagnakonsumentkreditlagens principiella innehåll, kommun (kommunstyrelsens majoritet)framhåller att utbudet av konsumentkrediter kraftigt ökat ochatt det därför är angeläget atl få lill stånd enhetliga villkor på sätt somframgår av kommiiténs förslag. Dessa är enligt kommunen i allt väsentligtägnade all tillstyrkas. En förutsättning för en effektiv lagstiftning påområdet är dock enligl kommunen atl den blivande tillsynsmyndigheten tillförspersonella och andra resurser i tillräckligt mått. Kommunen anser all elt krav på 25 procentskontantinsats sannolikt kommer all styra kredilköpskunderna lill bankerna. Manfår enligt kommunen utgå från alt bankerna söker tillgodose denna efterfråganpå deras tjänster och att de intar en positiv attiiyd när del gäller alt bedömakonsumenternas kredilförmåga, Enligl kommunens uppfattning bör myndigheternages möjlighet att i någon form ingripa, om bankerna skulle anse småkrediterna olönsamma,eftersom det annars föreligger uppenbar risk alt den svarta lånemarknadenkommer all få näring. En minoriiei inom komnutnsiyrelse anslutersig i alll väsentligt till kommittéledamoten reservation samt anfördämtöver bl, a, all del är nödvändigt alt den föreslagna lagstiftningenutformas enkelt och generellt, så alt handeln kan tillämpa den ulantolkningssvårigheter och såatt tillsynen över efterievanden av lagstiftningeninte blir kosinadskrävande. LO instämmer i kommitténs uppfattning all en stordel av de ölägenheter som är förknippade med kreditköp bottnar i att säljareoch kredilgivare ofta är samma person. LO ansluter sig vidare till tanken allkredilgivningen på sikl bör överiåtas lill frislående kreditinrättningar. LOunderstryker att del för atl konsumeniskyddsregler av nu aktuellt slag skallbli effektiva krävs, all de är enkelt utformade och inte uppfattas som onödigaeller "byråkratiska" av konsumenien. För atl den föreslagnalagstiftningen skall få avsedd effekt måste, framhåller LO. såväl konsumenlernasom näringsidkare och kredilgivare informeras. LO förulsätier därför att enmassiv informations- och upplysningskampanj kommer lill stånd i samband medden föreslagna lagens ikraftträdande. 1976/77:123 220 De framlagda lagförslagen utgör enligt LO:s meningen naturiig och konsekvent uppföljning och utveckling av tidigare reformerinom konsumenträttens område. LO tillstyrker därför i princip de framlagdaförslagen. Intill dess nya kredilformer har introducerats på marknaden fåremellertid nuvarande kredilköpsmöjligheter enligl LO:s mening inle omgärdasmed så stränga regler all de blir omöjliga alt utnyttja för storakonsumentkategorier. LO framhåller all delta i all synnerhet gäller dåinskränkningarna kommer atl drabba konsumenler som har låg inkomst och/ellerstor försörjningsbörda och som på grund härav eller av andra skäl inte bedömssom kreditvärdiga. Även TCO delar kommitténs uppfattning all detraditionella avbelalningskrediterna och andra krediter som lämnas i sambandmed försäljning i framliden bör avskaffas och kredilgivningen helt överiåtas påbanker och andra kreditinrättningar. sätt alt förbättra konsumenternasmöjligheter att förvärva dyrbarare konsumtionskapitalvaror vore enligt TCOsåledes att öka möjligheterna till reguljära lån. TCO framhåller att sådanakrediler i dagens läge emellertid inte är tillgängliga för storakonsumentgrupper, främst p. g, a. atl deras kredilvärdighet enligt gängsebedömningsnormer anses för låg. Statliga garantier för banklån, ettförsäkringssystem för skydd av konsumentkrediter, förbättrade bosätiningslåneller särskilda skulle kunna förbättra dessa grupperslånemöjligheter. TCO anser att dessa frågor närmare bör utredas. I avvaktan påden föreslagna utredningen anser TCO del dock motiverat atl konsumenternaskreditsiluation på vissa punkter förbättras. avstyrker att förslagettill konsumenlkreditlag läggs till grund för lagstiftning. Advokatsamfundettillstyrker viss ytterligare reglering av konsumenikredilerna i förhållandetill gällande rätt men anser atl denna reglering kan ske genom ändringar i ochtillägg lill nuvarande lagstiftning. erinrar om de nya lagar påkonsumentskyddsområdel som redan föreligger och som ger möjligheter all påolika sätt ingripa mot skilda former av missbruk inom avbelalningshandeln,nämligen lagen om otillbörlig marknadsföring, lagen om förbud mol otillbörligaavtalsvillkor och lagen om hemförsäljning m. m. Härtill kommer reglerna iavbelalningsköplagen. Genom dessa lagstiftningsåtgärder har enligtadvokatsamfundet konsumentens slällning vid kreditköp i avsevärd utsträckningförbättrats. Om kommiiténs förslag genomförs, är del enligtadvokatsamfundels mening de konsumenler som inte har tillgång till alternativafinansieringsmöjligheter som i första hand skulle drabbas av de skärptareglerna för kredithandeln. Även om bankerna har en positivinställning till konsumentlån, är denna fråga hell beroende av denkreditpolilik som förs i landet. Bankernas benägenhet alt lämna personlån kansnabbt ändras. Del synes enligl inte möjligt alt i nämnvärdomfattning ersätta avbelalningskrediterna med en kombination av banklån och kontantköp. anser alt del av kommillénredovisade faktaunderlaget är ofullständigt. De fördelar för konsumenterna somär förknippade med kreditköp berörs endast i korthet. Enligt advokatsamfundelsmening vilar förslaget vidare pä den felaktiga uppfattningen alt konsumenlernaöverlag inte kan på egen hand rätt bedöma sina behov och sina möjligheter atlfullfölja de åtaganden som förekommer vid krediiköp. anserinte heller all de i beiänkandei lämnade uppgifterna om kre-dilföriu.ster ochav kronofogdemyndigheterna handlagda avbelalningsmål Prop.1976/77:123 221 gerskäl för att påstå att olägenheterna med den traditionella avbetalningshandelnskulle vara så stora alt lagstiftningen måste inriktas på atl avskaffa den fördel slora flertalet produkter. Vidare anser att det är enbrist att några mera genomgripande och övertygande analyser av förslagetsverkningar inte verkställts. 1 detta avseende är man enligt advokatsamfundetutlämnad till mer eller mindre kvalificerade gissningar, såväl hur industrinskall anpassa sig lill de ändrade förhållandena som vilka samhällsekonomiskakonsekvenser lagstiftningen kommer all medföra. ser det också som en allvariigbrist att kommillén inte ägnat slörre uppmärksamhel ål hur den framlidakrediiköpshandeln skall finansieras, om kommitténs förslag genomförs. Förnärvarande sker finansiering i stor utsträckning genom attavbelalningskontrakten överiåts på bank eller annal finansieringsinstitut.Härvidlag spelar säkerheten i form av äganderältsförbehållel lill varan storroll. Om denna säkerhet inte längre slår lill buds, synes möjligheterna för desäljare som inle kan ställa andra säkerheter alt finansiera sinkredilförsäljning vara försvinnande små. Föreningen anför attkommiiténs förslag syftar lill att stärka konsumenternas ställning bl, a. genomatt ålägga avbetalningssäljare skyldighet att lämna uppgift omkrediikostnadernas storiek, Enligl föreningens mening måsle denna målsättninganses vara riktig och slå i samklang med utvecklingen i samhället. Föreningendelar också uppfattningen alt kreditkoslnaderna bör hållas nere men hävdar attdetta bör ske på ell sådant sätt alt konsumenternas valmöjlighet inte iväsentligare grad minskas. Föreningen framhåller all de beialningssvagakonsumenterna, på grund av förelagens skiktning av kunderna, i allmänhet harhaft att välja mellan en dyr kredit eller ingen kredit alls. Avbetalningsköphar ofta även för normala konsumenter inneburit höga kredilkoslnader. Någonalternativ kreditform har emellertid ännu inle kunnat ordnas. måste inslilulel avbetalningsköp därför behållas tills vidare, ochreformslrävandena måste inriktas på all förbältra köparnas slällning.Föreningen anser emellertid all stränga skyddsregler i många fall kan avsevärtminska konsumenternas möjligheteratt få kredit. Den mest konsumentvänligaattityden i nuvarande läge vore därför enligt föreningens mening att sälla etttak för kreditkoslnaderna och låta konsumenterna fritt välja köpform, grossisi/örbundoch , lill vilkas gemensamma yttrandeKon/ékiionslndusirifÖreningen. och enledamot av hemförsäljningskommiiién (direktören ) hänvisar,ansluter sig i alla delar till kommiitéledamoten reservation samlanför bl, a, följande; Organisationerna jämie flera andranäringslivsorganisationer lät genomföra en undersökning för altkartlägga allmänhetens kunskaper om, inställning lill och erfarenheter avkreditköpen (näringslivets attitydundersökning). Anledningen lill alt dennaundersökning gjordes var att kommittén inte klariagt dessa förhållanden oaktat föreslår en mycket genomgripande reglering av konsumtionskrediterna.Detta förefaller så myckel märkligare som konsumlionskreditulredningen, vilkenår 1961 lät utföra en mycket omfattande intervjuundersökning bland hushållenför att utröna kreditköpens förekomst och fördelning inom olika varugrupper ochhushåll, hushållens attityder m, m., i sill slutbetänkande ställde sig positivlill konsumlionskredilernas förekomst. Kommitténs uppgift har enligt be- Prop,1976/77:123 222 länkandetvarit all föreslå åtgärder som förstärker konsumenternas ställning ikredilsammanhang. Organisationerna ställer sig högsl tvivlande till atl dellaresultat skulle uppnås om föreliggande förslag blir föremål för lagstiftning.Regleringen innebär en kraftig inskränkning i konsumenternas frihet att självabestämma när och på vilket sätt de skall göra sina inköp. De konsumenler sominle har tillgång lill kontanta medel och som inte kan prestera säkerhet förkredil torde över huvud laget inte få möjlighet att genomföra köp avkapitalvaror och tjänster i den omfattning de själva anser önskvärt ochrealistiskt ur privatekonomisk synvinkel. Regleringen tycks vara baserad på uppfattningenatl konsumenterna saknar förmåga att själva avgöra om de skall köpa på krediteller ej. Organisationerna anser atl näringslivets attitydundersökning visarattmerparten av konsumenterna - framför alll de som använder sig av kreditköp -har en annan uppfattning. Kommittén ifrågasätter om inte de traditionellaavbetalningskrediterna och andra krediter, som lämnas i samband medförsäljning, bör avskaffas och kreditgivningen i stället hellöveriåtas på banker eller andra kreditinrättningar ulan direktförsäljningsintresse. På detta sätt försvårar eller omöjliggör man för storagrupper av konsumenter - framför alll de resurssvaga, de som saknar tillgångtill andra finansieringsmöjligheter - att utnyttja en del av sin inkomst lillinköp av varor som är så dyrbara att de inte kan betala dem kontant. Att kunnafördela kostnaderna över anför kommittén själv som en storfördel med kreditköpen, Atl för övrigt föriita sig på att banker och andrakreditinrättningar vid varje tid skall slå till tjänst med de lån konsumenternaönskar torde vara alltför optimistiskt. Av konjunklurpoliliska skäl begränsassom bekant bankernas utlåningsmöjligheter från tid till annan. Altkonsumenterna genom att enbart vara hänvisade till bankernas utlåningsmöjligheterpå detta sätt skulle bli beroende av en konjunklurpolilisk reglering ärolämpligt. Om kommitténs förslag blir föremål för lagstiftning är risken sloratt försäljningen av konsumentkapitalvaror på kredit kommer att minska. Deltakommer till klart uttryck i näringslivets attitydundersökning. På fråga vad deintervjuade skulle göra om vid ett planerat slörre inköp på kredit del visadesig alt de inte kunde få låna i bank och ej heller köpa på kredit i någon form,svarade all de skulle ha avstått från alt köpa. Endast 20 procentsvarade att de skulle spara först och köpa sedan. Eflerfrågeminskningen skullesannolikt bli av .sådan omfattning atl sysselsättningen belräffande flera varugrupperkom atl negativt påverkas. Organisationerna hänvisar till Husqvarna AB:sskrivelse till i anledning av kommitié-belänkandel. Avskrivelsen framgår bl. a. atl höjde konlanlinsalsen frånlidigare till som man minskade kredittidenslängd från 36 lill 29 månader. Dessa ålgärder hade lill följd att antaletavbetalningsförsäljningar sjönk från år vidmitten av 1975. Tolalförsäljningen minskade i volym vilketallvariigt påverkal det svenska försäljningsbolagets lönsamhet. En annanbransch inom vilken sysselsättningen skulle komma att negativt påverkas omlagförslaget går igenom är handeln med musikinstrument. Denna bransch medgervid kreditköp låg kontantinsats och läng kredittid. Ytterligare etl exempel påen bransch där, om förslaget går igenom, försäljningsvolymen skulle minska ärmöbelhandeln. Inom denna bransch lillämpas redan en genomsnittlig konlanlinsalsav . Emellertid skulle den föreslagna regeln om att iprincip avskaffa åter- 1976/77:123 223 laganderältenlä en myckel negaliv effekt. Den totala försäljningen inom möbelhandeln 1974utgjorde , Kredilförsäljningen svarade för 440 miljonerkronor. Organisationerna betonar att de delar kommitténsuppfattning att konsumenterna bör ha tillgång till sådan information atl delätt kan göra en kostnadsjämförelse mellan olika former av kredil och mellanolika kreditgivares erbjudanden. Organisationerna delar också kommitténsuppfattning alt konsumenterna bör skyddas mol oskäligt stränga påföljder fördet fall de likväl inle fullföljer ingånget avtal. Vad organisationerna vändersig emol är att kommittén tycks ha bortsett från att konsumenterna har behov avkredil och att detta behov bör lillfredsställas på elt för alla parter smidigtsätt och till konsumenternas bästa. Organisationerna kan därför inte accepterade föreslagna reglerna om kontantinsats, kredittid, Irepartsförhållanden ochåtertaganderätt, vilka syftar till atl avskaffa köpkrediterna, SHIO ställer sig positiv till att reglerna förkonsumentskydd vid avbelalningsköp moderniseras och förbättras. Detta böremellertid enligt SHlO:s mening ske genom att man tillskapar en"ramlag" för konsumenlkredilköp, medan detaljbestämmelser för olikavarugrupper och branscher bör utformas efter förhandlingar mellanKO/och berörda branschorganisationer, KF framhåller att konsumentkooperationen av hävdföreträder principen atl konsumentköp skall göras mot kontant betalning, Eltskäl för denna ståndpunkt är enligt KF att kontant betalning motverkaroöveriagda köp. Den tekniska utvecklingen på konsumentvarusidan har emellertidföranlett att avsteg måsle göras från denna princip. Sålunda har KF genomlåneköpet infört en form av lån, som är direkt knutet lill förvärv avkapitalvaror. Denna konstruktion medför att krediten skiljs från betalningensom alltid sker kontant. Enligt KF är det riktigt, som kommittén konstaterat,att konsumenternas kostnader för låneköp i allmänhet är lägre än förtraditionella avbelalningsköp samt att KF härigenom har tagit initiativ till enför konsumenterna fördelaktig utveckling som leder bort från sådana kreditköpdär säljaren, såsom vid avbetalningsköp, kan ta tillbaka varan, KF påpekar att rådande inflationstakt och denskattemässiga effekten av skuldräntor faktiskt kan medföra, att kredil somlämnas i samband med köp blir fördelaktigare för konsumenten än att dennesparar till kontantinsats eller till ett hell kontant köp. Enligt KF är detbeklagligt alt kommittén inte har ulretl delta förhållande. KF anser altkommiiténs uttalanden om sitt syfte all skydda konsumenten mot alllförbetungande åtaganden i samband med köp härigenom kommer au framstå som mindreväl underbyggda, KF anser alt det vid den fortsatta behandlingen avden föreslagna lagen bör övervägas atl göra den mer flexibel så allkredilgivningens omfattning kan användas som kompletterande konjunkturpolitisklinstrument. ansluter sig tillkommiitéledamoten reservation och lill experten särskildayttrande. anser att ambitionen att hålla denvarubundna kredilgivningen lill konsumenter inom en socialt ochsamhällsekonomiskt försvarlig ram bör kunna tillgodoses med mindrelångtgående, mindre komplicerade och mindre stelbenta regler än vad kommitténföreslagit i fråga om krav på kontantinsats och begränsning av kredittiden.Bankföreningen säger sig härvid vilja fösta särskild vikt vid de farhågor somyppats för att de föreslagna reglerna skulle kunna få negativa konsekvenser försysselsättningen. Prop.1976/77:123 224 Belräffande tidpunkten för ett ikraftträdande av eneventuell lagstiftning enligt kommitténs förslag anser bankföreningen attikraftträdandet inte bör ske förrän tidigast efter det attriksdagen antagit lagstiftningen. framhåller att åtskilligtförberedelsearbete av praktisk natur måsle genomföras för atl myndigheter ochnäringsliv skall kunna anpassa sig till ifrågavarande lagstiftning, etl arbelesom inte rimligen kan påbörjas med full kraft förrän riksdagsbeslut i ärendetföreligger. Kommittén har föreslagit att tillsynsmyndigheten innan lagstiftningenträder i kraft skall kunna meddela föreskrifter enligt 28 8 förslaget tillkonsumentkreditlag, lorde enligl bankföreningens mening också vara hellnödvändigt för att lagen skall kunna förutsättas fungera på avsett vis. Härtillkommer att tillsynsmyndighetens föreskrifierenligt förslaget skalltillkomma isamarbete med näringsidkarna och deras organisationer varjämte lid behövs föranpassningen i övrigt inom näringslivet av rutiner, blanketter o. d. avstyrker förslagettill konsumentkreditlag, med undanlag av beslämmelserna om upplysningspliktbelräffande kredilkoslnader, i fråga om vilka sparbanksföreningen dock anseratt de särskilda förhållanden som gäller för konsumenlkrediter i bank börbeaktas. anser all avbetalningsköpen represenleraren så stor del av kapilalvarumarknaden att allvariiga verkningar för handel ochindustri skulle uppkomma om kommittéförslaget lades till grund förlagstiftning. ansluter sig lillkonsumtionskredilulredningens (SOU 1966:42) allmänna bedömning, enligl vilkenen förbättrad konsumentupplysning ökar konsumenternas möjligheter all påförmånligaste sätt utnyttja sin frihet att välja mellan olika kreditformer,enligt vilken en vaken konsumenlopinion utgör en viktig garanti för altkonsumlionskrediterna för en så effektiv utformning som möjligt och enligtvilken della i ett samhälle som i alll väsentligl bygger på fri konkurrens ochfritt konsumlionsval är en viktig grundval för all bedömning.Sparbanksföreningen säger sig vidare anse att en huvuddel avkonsumenikredilerna bör förmedlas via banksystemet. För detta talar enligtsparbanksföreningen såväl konsumenternas intresse av krediter lill bäsla prissom samhällsekonomiska effekliviielsskäl. En förutsättning är emellertid,framhåller sparbanksföreningen, atl penningpolitiken mera medvetetsammankopplas också med målen för konsumentpolitiken. riktar kritik mot atl detknappast föreligger en analys av huruvida förändringar ihushållens ekonomiska situation eller på konsumentkreditmarknaden som sådan kanföranleda ingripanden av den art som kommillén föreslagit. Sparbanksföreningenframhåller alt för de svenska hushållen har inneburit en omfattandeomfördelning av de ekonomiska resurserna. Förändringar i skalle- och sociallagstiftningkombinerade med en solidarisk lönepolitik har medfört en belydandeinkomstutjämning mellan olika typer av hushåll. Övergång lill månadslön föralll fler löntagare liksom minskade fluktuationer i inkomster vid sjukdom ellerarbetslöshet medger möjligheter för de flesta att planera sin ekonomi pålängre sikt och atl även genomföra kreditköp utan negativa konsekvenser.Sparbanksföreningen uppger alt della helt och fullt bestyrks av erfarenhetersom vunnits inom sparbankernas budgetrådgivning. Undersökningar som under år1975 gjorts av näringslivet och av ger enliglsparbanksföreningen också underlag för en sådan bedömning. Prop.1976/77:123 225 Enligl sparbanksföreningens mening har kommillén islor utsträckning byggt sina ställningstaganden på etl inaktuellt och därmedosäkert material, och inle analyserat konsumentens preferenser för olikafinansieringsformer vid köp. Ehuru forskningen beträffande konsumenternasbeleende när det gäller ekonomisk planering visseriigen inte är särskiltomfattande är det enligt sparbanksföreningen dock uppenbart atl olikheter isparbeteende föreligger.