prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Kommissionen skaU belysa denförsötj-ningstrygghet som kan uppnås i de olika alteraaliven och ge enbedömning av de kostnader som är förknippade med dem. Ellantal utredningar av olika energianvändningsområden pågår. har i rapporten (SIND 1976: 3)Tätorternas och den tunga industrins energiförsörjning redovisat möjligaenergibesparingar inom järn- och stålindustrin samt massa- ochpappersindustrin, möjligheterna all utnyttja industrins spillvärme föruppvärmning av bosläder m. m. och atl producera mottryckskraft. Rapporten ochdärav föranledda förslag behandlas närmare i det följande (anslaget E 5.Energibesparande ålgärder 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 147 m.). Verkels undersökningar av energianvändningen inom andradelar av industrin fortsätter. har elt supplement lill Svenskbyggnorm med bestämmelser om energihushållning fastställts. Därigenom harkraven på energihushållande byggnadssätt höjts väsentligt. Bestämmelsernaavser alla nybyggnader och gäller fr. o. m. . Även förbefintlig bebyggelse eftersträvas förbättrad energihushållning. Statens planverkhar fått regeringens uppdrag att utreda möjligheterna till detta. Planverketräknar med att presentera sina konkreta förslag. förslag alt införaobligatorisk inspektion av byggnaders eldningsanläggningar harremissbehandlats och bereds f n. inom . har tillhandelsdepartementet lämnat en försia redovisning (KOV 1976:1) av sin studie avsambandet meUan den privata konsumtionens sammansättning och energiförbmkningeni samhället. Arbetet med energifrågor inom verket fortsätter och kommer bl. a.att innebära kontakter med tillverkare för att åstadkomma mindreenergikrävande produkter inom hushåUssektom. undersöker i samarbete medberörda myndigheter och organisationer fömtsättningama för att införarestriktioner eller förbud i syfle att varaktigt sänka energiförbmkningen.Kommittén håller f. n. på med en undersökning av fritidshusens energianvändningtiUsammans med . Denna undersökning beräknas vara klarunder försia . Kommittén bedriver även ett försöksprojekt iKalmar kommun avseende kommuneraas möjligheter att spara energi och atlorganisera sitt energisparande. /77 bedriver kommittén delsen allmän energisparkampanj, dels en selektiv informationsverksamhet därsärskilt utformat material kommer att utarbetas för och sändas exempelvis tillarbetsplatser inom industrin, liU lantbmket och till skoloma. Kommittén deltar också, tillsammans med en radberörda myndigheier och organisationer, i del pågående arbelel på att utvecklaenergistatistiken. Chefen för ekonomidepartementet har tidigare denna dagtagil upp ytterligare medel för förbättring av energistatisliken. a.kommer förberedelser att vidtas under nästa budgelår för alt samla ininformation om uppvärmningssätt, oljelcer m. m. i småhus. har det övergripande ansvaretför kurs- och rådgivningsverksamheten på energiområdet. Verket har sedan verksamhelen inleddes beviljatbidrag till olika kursarrangörer för en rad olika kurser inom deluppvärmnings- och ventilations-tekniska områdei. Verkels SlFU-enhel arrangerarockså kurser med speciell inriklning på industrins energibesparing och hartagil fram elt preliminärt ramprogram rörande kurser i processinriktadeenergifrågor inom industrin. Prop.1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 148 Som elt första led i genomförandet av en energirådgivninghar industriverket påbörjat en försöksverksamhet med endags gratis konsulthjälp i energifrågor till sammanlagt 75-100 företag i treolika län. Verkei avser vidare att utbilda företagareföreningarnas personal ienergibesparingsfrågor så att information och rådgivning i dessa frågor kaningå som en integrerad del i företagareföreningamas normala verksamhel. Fjärrvärme har i olika avseenden fördelar somuppvärmningsform. Fjärrvärmenät gör det möjligt alt tillämpa kraftvärmeteknikenför elproduktion och att utnyttja spiUvärme från industrier förbyggnadsuppvärmning. Ett flertal åtgärder har vidtagits eUer planeras för attfrämja en rationell fjärrvärmeutbyggnad. Utredningen om energiplanering haravslutat sill arbete. 1 betänkandet (SOU 1976:55) energiplaneringföreslår utredningen alt kommunerna får ett lagfäsi planeringsansvar inomenergiområdet. Förslagel innebär bl. a. att kommunerna i sin planering skallöverväga åtgärder för atl främja hushållningen med energi och för attåstadkomma en säker och tillräcklig tillförsel av energi. F. n. remissbehandlasbetänkandet. Förslag lill lagstiftning avses föreläggas under år1977. antog lag (1976: 838) omaUmänna fjärrvärmeanläggningar. Enligl lagen kan statens industriverk påansökan av den som driver en Qärrvärmeanläggning förklara anläggningen föraUmän, om det finns behov av anläggningen från allmän synpunkt. Ägare avfastighet inom en allmän flärrvärmeanläggnings verksamhetsområde har rätt attfå fastigheten ansluten lill fjärrvärmenätet om fastigheten behöver anordningarför värme samt behovet inte kan med större fördel tillgodoses på annat sätt. Åandra sidan är fastighetsägaren i princip skyldig att betala avgift enligl taxasom huvudmannen fastställer, antingen han utnyttjar anslut-ningsrätlen ellerej. Avgifterna får inte överstiga självkostnaderna och skall fördelas mellanfastigheterna på ett rättvist och skäligt sätt. Frågan om den fortsatta utbyggnaden av Qärrvärmeanläggningarhar tagits upp av statens industriverk i den tidigare nämnda rapportenTätorternas och den tunga industrins energiförsörjning. Enligt verkei hämmasutbyggnaden av svårigheter för kommuneraa att finansiera anläggningarna. Irapporten föreslås att möjligheteraa till lån för Qärrvärmeanläggningar skaUförbättras. Rapporten har remissbehandlats och bereds i dessa delar f. n. inomregeringskansliet. Bestämmelsema i 136 a § byggnadslagen (1947:385, 136 a § ändrad senast 1976:213) om lokaUseringsprövning avindustrieU och liknande verksamhet utvidgades till att omfattaäven prövning från energihushållningssynpunkt. Prövningen ger möjlighet attbedöma vilka anspråk på energi som ställs i samband med nyanläggningar ochutbyggnader inom industrin. Vid prövningen kan också energieffektiviteten hosoUka projekt granskas. Lokaliseringstillslånd kan om så bedöms erforderligt förenasmed särskilda villkor beträffande energianvändningen. Sådana viUkor harfastställts för bl. a. Cementa AB:s utbyggnad av cementindustrin i ochSödra skogsägarna AB:s utbyggnad av massa- och pappersindustrin i 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 149 Sedan slödel lill energibesparande ålgärderinfördes har hrltills anvisat sammanlagt I 431 milj. kr.för sådant stöd, varav 1 183 milj. kr. för åtgärder inom bostäder, statliga,kommunala och landstingskommunala byggnader m. m. och 248 milj. kr. Mol bakgrund av bl.a. industriverkets rapport och dentunga industrins energiförsörjning och remissbehandlingen av denna föreslås nuatt stödel till energibesparande åtgärder inom näringslivet merän fördubblas iförhållande lill innevarande budgelår till 170 milj. kr. för budgelåret1977/78. Chefen för avser alt senare i vår lägga framförslag till regeringen om ekonomiska stödåtgärder och andra ålgärder avseendeenergihushållningen i bosläder, statliga och kommunala byggnader m.m. underbudgelårel 1977/78, Regeringen anser del angelägel att del även inomramen för en stram kreditpoUtik ställs tillräckliga kreditresurser tillförfogande för energibesparande investeringar. Regeringen har beslulal om viss fortsattnedsättning av energiskatten 1977. Regeringen avser vidare attförelägga förslag om att höja energiskatten för elkraft med perkWh för annan förbrukare än industrin. Produktion och förbmkning av olja i världen har nui det närmaste nått upp tiU nivå. Produktionen av råolja i flera av destora producentländerna inom Organisation of () ligger nära de tak som har fastställts av regeringama i resp. land. Efterfrågan inom OECD-området, som svarar för av världens totala förbrukning, beräknas ha ökal med i förhållande lill föregående år. Ökningen beror främsl på den förbättradekonjunkturen i de ledande industriländerna. En bidragande faktor har varit lagemppbyggnad inför en förväntad höjning av oljeprisernafr. o. m. . Det beslut som har fattats av flertaletOPEC-länder innebär att priset för den råoljekvalitet som utgör gmnden förOPEC:s prissättning höjs från 11:51 tiU 12:70 från och tiU13:30 från den 1 juU 1977, räknat i US dollar per fat. Detta motsvarar enprishöjning med 12 å . Två OPEC-länder har dock beslutatatt t. v. höja sina oljepriser med . synes OECD-områdels beroende avoljeimporten från och inte ha förändrats påtagligt. IFörenta staterna har den inhemska oljeproduktionen minskat, vilket har letttill en markant ökning av importen. Denna ulveckling vänlas komma attfortsätta. I har däremot produktionen från börjat lämnavissa bidrag lill försöijningen. är nelloexportör av råolja, ochutvinningen i den brittiska delen av svarar redan mot ca en femtedelav oljeförbmkning. Beträffandeoljeförbrukningens utveckling råder stor 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 150 ovisshet.Fömtsatt alt återhämtningen i konjunkturen i OECD-området sker långsamt väntasförbmkningen komma att ligga nära nivå. Under denna fömtsättningväntas den tillgängliga produktionskapaciteten för råolja kunna tillgodosebehoven. När det gäller transport- och raffineringsleden råder alltjämt enbetydande överkapacitet. Det som här har sagts beträffande försörjningslägelför OECD-området i dess helhel gäller även för . har godkänt vissa förslagrörande den statliga verksamheten på oljeområdet (prop. 1975/76:124, NU1975/76:44, rskr 1975/76:262). Svenska , som ägs med hälftenvardera av och , har därigenom fått ökade resurser.Bolaget har genom avtal med fått tillgång till en landsomfattandedistributionsapparat. Inköp och försäljning sker dock i bolagets egen regi.Svenska har inlett sin verksamhel på den svenska marknaden.Försäljningen omfattar främst eldningsoljor för stora förbrukare inomindustrin och den offentliga sektorn. har baseratförsäljningen på köp av raffinerade oljeprodukter på den internationellamarknaden. Parallellt härmed undersöks möjligheterna för bolaget att skaffasig direkl tillgång lill råolja genom avtal med producentländer eller genomandelar i oljefyndigheter. Prospektering efler olja bedrivs av de tvåhalvstatliga bolagen () och . OPAB har hittillslagl ned ca 170 milj. kr. på undersökningar inom svenski område. De borrningarsom har skell i havsområdet öster om har inle lett framtill några utvinningsbara fyndigheter. OPAB:s koncessioner och undersökningstillståndlöper ul ijuni 1977. Bolaget har begärt en förlängning i syfteatl möjliggöra vissa utredningar om den fortsatta verksamhelen. Petroswede har deltagit i tvåborrningar på norsk konli-nentalsockel. Genom all minska sitl lidigare engagemangi prospektering i har bolaget fått möjlighet lill vissa nya insatserinom nuvarande ram av 100 milj. kr. Bolaget ingår bl. a. ielt konsortium som har sökt koncessioner i den pågående s. k. femte licensmndani brittiska . Projektering av ett statlig raffinaderi vidBrofjorden med en kapacitet av 7 milj. ton råolja bedrivs av ett särskill bolaginom Stalsförelaggmppen, . Tillstånd för projektet enligl 136 a § byggnadslagen har meddelats, liksom koncession enligl miljöskyddslagen (1969:387). Ettfullständigt underlag för att ta stäUning till projektet väntas föreligga iböijan av år .1977. En särskild norsk-svensk kommitté, som hartillsatts av industriministrarna , har studerat möjligheterna förell närmare samarbele mellan och på främsl oljeförsörjningens ochpelrokemins områden. Kommittén skall bl. a. klariägga del framlida behovel avraffina-derikapacilet i de båda länderna. Vidare skall kommittén göra enjämförel- 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 151 seav kostnaderna för en utbyggnad av raffinaderiet i Mongslad i och för eltmotsvarande nytt raffinaderi vid . 1 uppdraget ingår även attundersöka möjlighetema för ett närmare samarbete om marknadsföring avraffinerade norska oljeprodukter i . Kommittén väntas avge en rapport ifebruari 1977. Arbetet med att undersöka möjligheterna atl införanaturgas i har fortsatt. Ett särskilt bolag, , har bildatsmed uppgift att planera och samordna arbetet. Staten er genom vattenfallsverket51 % av aktierna i bolaget. Överenskommelse har träffats om att Swedegas skallöverta aktiemajoriteten i AB , som föreiräder ell antal potentiellaförbrukare av gas i . Swedegas har inlett ell samarbete med det danskastatliga bolaget /S i syfle att klarläggamöjligheterna atl bygga upp en nalurgasmarknad i och under1980-lalel på grundval av naturgas från . Överläggningar i frågan harägt rum även på regeringsnivå mellan , och . har hemställl om vissaåtgärder i syfle alt förbättra stadsgasverkens ekonomiska situation.Överläggningar i frågan har ägt mm på grundval av elt faktaunderlag frånstatens industriverk (SIND PM 1976: 4). Stadsgasverken har beviljatsuppskov till med skyldigheten atl beredskapslagra råvaraför framställning av gas (prop. 1976/77:17, FÖU 1976/77:3, rskr 1976/77:30). Iövrigt bereds frågan inom . Läget belräffande försörjningen med kärnbränsle harunder inte förändrats nämnvärt. Beträffande naturligt uran har kraflförelagenlidigare tecknat kontrakt med olika leverantörer för liden t. o. m. år 1985.Behoven är helt täckta t. o. m. . För första hälften av 1980-taletväntas emellertid ett betydande underskott, bl. a. beroende på att enleverantör med hänvisning till det ändrade läget på uranmarknaden har förklaratsig inte kunna fullgöra sina kontraktsenliga åtaganden. har dettadelvis kunnat kompenseras genom kontrakt med andra leverantörer. Belräffande anrikning föreligger kontrakt med and t. o. m. för samtliga detolv kämkraft-reaktorer för vilka tillstånd enligt atomenergilagen (1956: 306)har meddelats. En reservkvantitet har upphandlats i . Förupparbetning av det använda bränslet föreligger kontrakt endast för tvåreaktorer med () t. o. m. . Kämkraftföretagens upphandling av bränsle samordnasgenom del samägda , som i viss utsträckningäven tecknar kontrakt för delägarnas räkning. Staten har ställt en garanti påf. n. högsl 800 milj. kr. för bolagels åtaganden inom kärnbränslecykeln (prop.1974: 170, NU 1974: 56, rskr 1974: 396). Av garantibeloppel har ca 475milj. lagils i anspråk. Prop.1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 152 försörjning med elektrisk energi äralltjämt till större delen baserad på inhemska vattenkraftlillgångar.Produktionen av vattenkraft under budgelårel 1975/76 uppgick till ,vilket motsvarade 69,av den toiala elproduktionen inom landet. I övrigtproducerades (18,) i kärnkraftverk, (8,) i fossileldademottrycksanläggningar, (4,) i fossileldade kondenskraftverk och 0,1TWh (0,) i gasturbiner. Importen uppgick tiU och bestod huvudsakligenav vattenkraft från . Exporten - i första hand till - utgjorde6,exkl. överföringsförluster. Den totala förbmkningen av elektrisk energi ilandet inkl. samtUga överföringsförluster uppgick tiU , vilket innebären ökning med 3,jämfört med förbrukningen /75. Molsvarandeökningstal /75 var 4,och /74 2,. Ökningen /76 hänför sig hell och hållet till övrigsektom, dvs. hushåll,handel, jordbruk, offentlig service m. m. Förbrukningen inom industrinunderskred föregående budgetårs förbrukning med 3,. De rikllinjer för energihushållningen som riksdagenfattade beslul om (prop. 1975:30, NU 1975:30, rskr 1975:202) utgårbl. a. från en förväntad ökning av elförbmkningen i genomsnittunder . Utvecklingen hittUls har varit betydUgt långsammare.Någon ny prognos för tiden t. o. m. finns inte. Statens industriverkhar gjort en studie (SOU 1975:96) över den totala energiförbmkningen i landetunder . Studien har redovisats i bilaga tiU rapporten (SOU1975:89) . EnUgt industriverkets beräkningar kommerförbmkningen av elektrisk energi att Ugga något under den nivå somskuUe erhållas vid en genomsnittlig årlig ökning av . planerar att redovisa enprognos för energianvändningen i landet fram eller . ÄvenCentrala driftledningen (CDL) avser all presentera en ny prognos vad gällerden framlida förbrukningen av elektrisk energi. Riktlinjerna för energihushållningen innebärbelräffande vattenkraften atl denna fram lill bör byggas ut för enårlig produktion av ca utöver produktionen i befintliga eller lovgivnaanläggningar. Detta produk-tionstiUskott hade enligl prop. 1975:30 bedömtsmöjUgt att uppnå genom utbyggnader som ger förhåUandevis små skadeverkningar, iförsta hand om-, till- och vissa nybyggnader i de redan exploaterade älvarna.Vad gäller vallendragen i södra och norra , vilka hade behandlatsi betänkandet (SOU 1974:22) Vattenkraft och miljö, hade i propositionenangetts dels utbyggnadsprojekl som borde vara öppna för prövning enliglvattenlagen (1918:523) i vanlig ordning, dels projekt beträffande vilka nyabeslut om utbyggnad t. v. inte borde fallas. beslöt atl föraytterligare ett antal projekt till den senare kategorin. ställningstagandenlill sådana undantagna projekt kommer att aktualiseras när 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 153 regeringensförslag med anledning av belänkandet (SOU 1976: 28) Vattenkraft och miljö 3läggs fram. Betänkandet har remissbehandlats. Fem A:a>/7Ä:ra/fblock - 1 och 2,samt - är i drift. Laddningen med bränsle av ettsjätte block - - har påböijats. Blocket planeras bli tageti drift i böijan av . Det tredje blocket i väntas blifärdigbyggt . har påböijat förberedelserför att ta detta block i provdrift. YtterUgare tre block - Forsmark I,och - befinner sig i olika utbyggnadsstadier. Blockenplaneras av kraftföretagen bU tagna i drift resp. åren 1978, 1979 och 1980.Arbetena på och 3 utgörs f n. främst av ingenjörsinsatser.Några arbeten av betydelse på utbyggnadsplatseraa har ännu inte satts igång.Humvida de block som ännu inte tagits i drift eUer är under utbyggnad kommeratt byggas färdiga och bli tagna i drift blir beroende av hur kraftföretagenkommer att bedöma möjlighetema att uppfylla viUkoren enUgt det framlagdaförslaget tiU lag om särskUt tiUstånd att tillföra kärareaktor kämbränsle, m.m. (prop. 1976/77:53) och på regeringens ställningstaganden vid prövningenligt nämnda lag. I rapporten den tunga industrinsenergiförsörjning har industriverket också karllagt fömtsättningarna förytterligare utbyggnad av kraftvärme. Industriellt mottryck kan enligt rapporten ge enelproduktion av i enlighet med riktlinjerna för energihushållningenunder fömtsättning atl utbyggnader av mottrycksanläggningar inom industrinsubventioneras. är behovel av fler kraflvärmeverk f n. litet. När sådanaproduktionsanläggningar längre fram behövs bedömer verket alt de kan komma tUlstånd under fömtsättning av att Qärrvärmenäten kommer att vara tiUräckligtutbyggda för att ge underlag för en ökad elproduktion. Härför krävs enliglindustriverket förbättrade finansieringsmöjligheter för Qärrvärmeutbyggnad. Regeringen anser en utbyggnad av kraftvärmeverkangelägen och kommer all upprätta en plan härför. Fossileldade kraflvärmeverk projekteras f.n. ibl.a. I samband därmed övervägs möjligheterna att utföraanläggningen för både kol-och oljeeldning. har godtagit förslag tillriktlinjer för strakturomvandlingen på eldistributionsområdet (prop.1975/76:100 bU. 15, NU 1975/76:45, rskr 1975/76:263). RiktUnjerna innebär bl.a.att rationaliseringen av eldistributionen bör ske med utgångspunkt i atthuvudansvaret 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 154 föreldistributionens ordnande åvilar del allmänna. Del fortsatta arbetet börbedrivas utifrån förutsättningen att de enskilda elkonsumenterna skaUtillförsäkras gynnsamma distributionsförhållanden. harfått en kraftigt förstärkt ställning som koncessionsmyndighel. Detla ställerökade krav på verket och skärper också viklen av atl dess beslut är välförankrade hos de närmasl berörda intressenterna. Vid industriverket har därförinrättats ett råd för eldislribulionsfrågor med uppgift atl bislå verket vidbehandlingen av ärenden som hör samman med eldistributionen. Rådet beslår avrepresentanter för olika intressenter på eldistribu-tionsområdet. För att underlätta frivilliga överlåtelser aveldistribulionsanläggningar har en m.m. inrättats. Nämnden prövar frågor om värdering avanläggning så atl priset blir rimligt från såväl köparens som säljarenssynpunkt. Förfarandet inför nämnden är frivilligt. (Fi 1969:52)avlämnade sitt belänkande (Ds 1 1974: 11) lill normerför ersättning vid intrång av kraftledning i och liknande mark.Normerna ersätter tidigare gällande "åkernormer" och haröverlämnats till för att tillämpas i verkets verksamhet. Frågan hur elförsörjningen på skalllösas bereds f. n. inom . Förhandlingar och överläggningar hartagits upp med berörda kraftföretag och med i syfte all prövalämpliga vägar till en utjämning av de priser som företag och enskilda fårbetala för elenergi på och de priser som belalas på fastlandet. Närdessa har avslutals, vilket beräknas ske , avser regeringenatt återkomma till i frågan. I anslulning härtill kommer också enprojektplan för vindkraflförsök på Golland atl övervägas. Under /78 påbörjas utbyggnaden av enledning på sträckan () - Granlorp - ().Avsikten är atl ledningen skall byggas för spänning men t. v. drivas med400 kV. Ledningen behövs för att Storslockholmsområdets försörjning medelektrisk energi skall kunna . Regeringen har, efter hörande av lagrådel, lagtfram ett förslag till lag om särskilt tUlstånd atl tillföra kämreaktorkärnbränsle, m. m. 1976/77:53). Förslagel innebär all kämreaktor får tasi drift endast om reaktorns innehavare har företett avtal som på ettbetryggande sätt tillgodoser behovet av upparbetning av använt kärnbränsle ochhar visal hur och var en hell säker slullig förvaring av del vid upparbetningenerhållna högaktiva avfallet kan ske. För det fall alt upparbetning inle ägerrum ställs kravet all innehavaren skall visa hur och var en helt säker slutligförvaring 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 155 avdet inte upparbetade kärnbränslet kan ske. Frågor om tillstånd enligt lagenskall enligt förslaget prövas av regeringen. Den föreslagna lagen gäller inte för de femreaktorer som var tagna i drift . För , som är färdig,innebär förslaget att reaktorn får tas i drifl utan särskilt tillstånd. Den fårdock drivas efter ulgången av endast om reaktorns innehavare föreutgången av har företett avtal som på ett beiryggande sätttillgodoser behovet av upparbetning eller, alternativt, har visal atthanteringen av använt, inte upparbetat kärnbränsle kan ske på ett hell säkertsätt. Enligl förslaget har innehavaren av en reaktor somvägras tillstånd eller som till följd av lagen inte kan utnyttja tillståndenligl atomenergilagen rätt till ersättning av staten i princip motsvarande dekostnader som han har lagl ned före lagens ikraftirädande. 1 syfte att söka uppfylla de krav som ställs ilagförslaget har de berörda kraflförelagen beslulal alt genomföra ettutrednings- och utvecklingsprogram, pro/V/,/ kärnbränslesäkerhel, avseendehantering av bestrålat kärnbränsle. Programmet skall genomföras under enperiod av 12 ä 18 månader. Koslnaderaa, som skall bäras heU av kraftindustrin,beräknas lill 30 milj. kr. Arbetet kommer att bedrivas som ett separat projektinom ramen för och i samarbete med andrainstitutioner och företag som är verksamma på området. Projektet kommer altkunna följas av bl. a. programrådet för radioaktivt avfall och AB Atomenergi.Huvuddelen av insatserna kommer att ägnas åt studier och försöksverksamhetrörande slutförvaring av det högaktiva avfallet i berg. Svensk Kärnbränsleförsörjning förhandlar f n. omett upparbetningsav-tal t. o. m. för samtliga svenska kraftreaklorermed de statliga brittiska och franska kärnbränsleförelagen. Dessa avser allunder bygga ut kapaciteten vid de nuvarandeupparbetningsanläggningarna i resp. Windscale och La Hague. Del upparbetandeföreiagei torde komma all förbehålla sig rätt atl skickatillbaka det högaktiva avfallet till . Utredningen (I 1972:08) om radioaktivt avfall() har avgivit sitt slutbetänkande (SOU 1976:30-31)Använl kärabränsle och radioaktivt avfall.