prop · G003122 · 1976-12-31 00:00:00 — 1976/77:122 Regeringens proposition omändring i byggnadslagen (1947:385) m. m.; Regeringen föreslår all antaga de förslagsom har upptagits i bifogade utdrag av regéringsprotokoll. I propositionen föreslås ändringar i byggnadslagen(1947:385) och i byggnadsstadgan (1959:612). Ändringarna innebär bl. a. atttätbebyggelse av mindre omfattning skall kunna lämplighetsprövas i samband medprövning av ansökan om byggnadslov. Del principiella krav på detaljplan för tätbebyggelsesom r n. gäller föreslås således upphävt för dessa fall. I propositionenföreslås dessutom ändring i reglerna om kommuns ansvar för förlust på statligabostadslån för småhus. De föreslagna ändringarna skall ses mot bakgmnd avdels uttalanden i regeringsförklaringen om enklare reglerför viss bebyggelse, dels beslut (rskr 1975/76:201) atl som sinmening ge regeringen lill känna alt redan gjorda överväganden iplaneringsfrågor bör knytas som motiv lill ändringar i byggnadslagstiftningenm. Deföreslagna ändringarna avses träda i kraft . 1976/77. 1976/77:122 2 Lagom ändring i byggnadslagen (1947:385) Härigenom föreskrives all 5 § byggnadslagen(1947:385)' skall ha nedan angivna lydelse. 5§ Markens ägare är med avseende å dess användningför olika slag av bebyggelse underkastad de inskränkningar som stadgas i dennalag eller med stöd av lagen. Föratl mark skall få användas till För alt mark skall få användas till bebyggelsefömtsättes, atl den prö- bebyggelse fömtsättes, all den prö vats från allmän synpunkt lämpad vals från allmän synpunkt lämpad för ändamålet. Sådan prövning sker för ändamålet. Sådan prövning sker vid planläggning enligl denna lag. I vid planläggning enligt denna lag. 1 fråga om annan bebyggelse än tät- fråga om annan bebyggelse än tät bebyggelse må prövningen även ske bebyggelse och beträffande tätbe- i samband med prövning av ansökan byggelse av mindre omfattning må om byggnadslov. prövningen även ske i samband med prövningav ansökan om byggnadslov. Denna lag träder i kraft den . Äldrebestämmelser skall dock tillämpas 1. vid prövning av besvär i sådant ärende omtillstånd till byggnadsförelag som har avgjorts av före ikraftträdandet och 2. i sådant ärende om tillstånd tillbyggnadsförelag som prövas av i första instans och som har anhängiggjorts hos före ikraftträdandet. 'Lagen omtryckt 1972:775, Prop.1976/77:122 3 Lagom ändring i byggnadsstadgan (1959:612) Härigenom föreskrives all 56 § 1 mom.byggnadsstadgan (1959:612)' skall ha nedan angivna lydelse. 56 § 1 mom. Vid prövning av ansökan om byggnadslovskall tillse, att det tillämnade företaget ej strider motbyggnadslagen (1947:385), väglagen (1971:948), lagen (1939:608) om enskildavägar, naturvårdslagen (1964:822), miljöskyddslagen (1969:387),arbetarskyddslagen (1949:1), bostadssaneringslagen (1973:531), lagen(1976:296)om kriskoppling m, m., denna stadga eller med stöd av nämndaförfattningar meddelade föreskrifter. Är tomtens ägare enligt byggnadslagenskyldig att gälda bidrag till kostnad för gata eller att anordna utfartsvägeller avlopp från tomten, må byggnadslov för nybyggnad ej beviljas innanskyldigheten fullgjorts eller nöjaktig säkerhet ställts. Byggnadslov för byggnadsföretag som avses i 55 § 4mom, får beviljas endast om utlåtande föreligger från yrkesinspektionen och avdelta framgår att skyddsombud, skyddskommitté eller organisation som företräderarbetslagarna fått tillfälle att yttra sig över byggnadsföretaget. Vad nusagts gäller dock icke om det ej är känt för vilket slag av verksamhetarbetslokalen är avsedd. Har i utlåtande från yrkesinspektionen angivits atlerforderlig prövning ej kunnat ske i arbetarskyddshänseende, skall i beslut ombyggnadslov erinras om skyldigheten all göra anmälan enligl 8 a § andrastycket arbetarskyddslagen. Inomområde, som icke ingår i Inom område, som icke ingår i stadsplaneller byggnadsplan, må lov stadsplan eller byggnadsplan, må lov ej givas till nybyggnad som skulle ej givas lill nybyggnad som skulle innefatta tätbebyggelse, / vidare mån innefatta tätbebyggelse. Vad nu sagts än för tillgodoseende av jordbmkets, gäller dock ej när fråga är om fiskets, skogsskötselns eller därmed 1. nybyggnad för tillgodoseende av jordbmkets, fiskets, skogsskötselns eller därmed jämförligt behov eller 2. tätbebyggelse av mindre omfattningsom avses i 5 andra stycket byggnadslagen (1947:385). IStadgan omtryckt 1912:116. Senaste lydelse 1976:1047, Denna lag träder i kraft den . Äldrebestämmelser skall dock tiUämpas 1. vidprövning av besvär i sådant ärende om tillstånd lill byggnadsförelag som har avgjorts av före ikraftträdandet och 2. isådant ärende om tillstånd till byggnadsförelag som prövas av i första instans och som har anhängiggjorts hos före ikraftträdandet. Närvarande;statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , Asling, Söder, , Mundebo,Krönmark, Ullslen, , , , Propositionom ändring i byggnadslagen (1947:385) m. m. Byggnadslagen (1947:385, omtryckt 1972:775, ändradsenast I976:667)(BL) innehåller grundläggande bestämmelser om fysisk planeringoch byggande. Byggnadsstadgan (1959:612, omtryckt 1972:776, ändrad senast1977:22) (BS) innehåller föreskrifter som närmare reglerar bl. a. planläggningoch byggande. 1 fråga om reglering av bebyggelse inom områden,som inte ingår i fastställd stadsplan eller byggnadsplan, skiljer BL mellantätbebyggelse och glesbebyggelse. Med tätbebyggelse avses sådan samladbebyggelse som nödvändiggör eller kan väntas nödvändiggöra särskildaanordningar för atl tillgodose gemensamma behov. Vid prövning om tätbebyggelseföreligger skall hänsyn las även lill bebyggelse som är atl vänta. Annanbebyggelse än tätbebyggelse kallas glesbebyggelse (6 S BL). Vid åtskilliga tillfällen harbebyggelsefrågor i vid bemärkelse behandlats i . Av särskildbetydelse i detta sammanhang är etl beslut av (CU1975/76:16, rskr 1975/76:201). Med anledning av en motion (mot. 1975/76:1952)om planmässig glesbebyggelse beslöt nämligen atl som sin mening geregeringen lill känna atl redan gjorda överväganden i planeringsfrågor borde ien omfattning som är erforderlig för den praktiska tillämpningen knytas somlagmotiv lill ändringar i byggnadslagstiftningen och atl förslag till lagändringarmed sålunda angivna motiv borde föreläggas nästa . I budgetpropositionen (prop. 1976/77:100 bil. 16 s.9) har anmälts all ett förslag lill ändring i BL beräknas bli förelagtriksdagen under /77 med anledning av nämnda riksdagsbeslut. Jagvill erinra om att regeringen tog upp frågan i regeringsförklaringen 1976/77:122 6 Där framhålls bl. a. atl bebyggelse i glesbygder och i mindretätorter skall underlättas och atl enklare regler för glesbebyggelse skalleftersträvas. Mot bakgrund av beslut och uttalandena iregeringsförklaringen vill jag nu la upp frågan om nya former för prövningen aven viss typ av tätbebyggelse. vill jag ta upp även frågan om kommunsansvar för föriusi på statliga bostadslån för småhus. Jag vill slutligen anmäla att inombostadsdepartementet har - med anledning av beslut - upprättats enredogörelse för utvecklingen av de bebyggelsereglerandebestämmelserna i m. m. Redogörelsen innehåller en sammanställning av vissaför den praktiska lill-lämpningen betydelsefulla uttalanden av statsmakterna.Vidare återges en del anvisningar som har utfärdats av statens planverk.Redogörelsen bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga. För att mark skall få användas till bebyggelseförutsätts att den har prövats från allmän synpunkt lämpad för ändamålet. Sådanprövning sker vid planläggning enligt BL. I fråga om glesbebyggelse fårprövningen även ske i samband med prövning av ansökan om byggnadslov (5 § BL). För att man skall kunna närmare reglera uppkomstenav tätbebyggelse inom område, som vid översiktlig planläggning har prövats ioch för sig lämpat härför, har tätbebyggelse i princip gjorts beroende av attdetaljplan, dvs. stadsplan eller byggnadsplan, har fastställts för området.Enligt 56 § 1 mom. fjärde stycket BS gäller nämligen att, inom område som inteingår i detaljplan, byggnadslov inte får beviljas för nybyggnad som skulleinnefatta tätbebyggelse i vidare mån än för tillgodoseende av jordbrukets,fiskels, skogsskötselns eller därmed jämförligt behov. Genom en regel i 67 § 1mom. BS ges dock möjlighet för att medge undantag från detta s.k. tälbebyggelseförbud, om särskilda skal föreligger Om det prövas lämpligt kanlänsstyrelsen med stöd av 2 mom, samma paragraf delegera denna befogenhet tillbyggnadsnämnden. I fråga om mark som skall utnyttjas förglesbebyggelse innebär bestämmelsen i 5 ij BL att lämplighetsprövningen kanske direkt i samband med behandlingen av ansökan om byggnadslov. Prövningensker då i allmänhet mol bakgmnd av någon form av översiktligtbedömningsunderlag. De allmänna synpunkter som skall beaktas vidlämplighetsprövningen anges i 9§ andra stycket BS. första stycket I) BS,som reglerar detaljlokaliseringen av byggnader och som gäller inom område meduiom-plansbestämmelser, dvs. område som inte ingår i detaljplan, sägs atlbyggnad inte får uppföras med mindre valet av plats för den tillämnadebebyggelsen kan anses lämpligt från allmän synpunkt. Vidare föreskrivs allområden med särskild naturskönhet eller säregna naturförhållanden samt områden 1976/77:122 7 somär lämpade och behövliga för friluftsliv såvitt möjligt skall bevaras. Det bör observeras alt lämplighetsprövningen kaninnefatta också andra omständigheter än dem som anges i 29 § första stycket I) BS.1 38 och 39 §§ BS finns sålunda föreskrifter om anpassning lilllandskapsbilden och om hänsyn lill bl. a. kulturhistoriskt intressantbebyggelse. Hänsyn måste enligt 56 § I mom. BS också las till bestämmelser iannan lagstiftning, exempelvis naturvårdslagen (1964:822, omtryckt 1974:1025,ändrad senast 1975:196) (NVL). Ifråga om bl. a. jordbrukels byggnader gäller I viss utsträckning särskildabestämmelser. Ekonomibyggnader för jordbmk, skogsbruk eller därmed jämförlignäring utanför område med fastställd generalplan, stadsplan eller byggnadsplanomfattas sålunda inte av bestämmelserna om byggnadslov (35 § BS). Ävenbostadsbyggnader för dessa näringar är i viss mån särbehandlade. Som harframgått av det förut anförda är de undantagna från del för tätbebyggelsegällande kravet på detaljplan. Däremot finns det ingen särreglering av dessabostadsbyggnader när del gäller lokaliseringsprövningen. Kraven i 5 § andrastycket BL och 29 § första stycket 1) BS måste alltså uppfyllas. Prövningen av glesbebyggelsens lokalisering ingårsåledes som etl led i byggnadslovsprövningen. Enligl 55 S I mom. BS skall lillansökan om byggnadslov för nybyggnad fogas situationsplan över tomten samlritningar rörande förelaget med behövlig beskrivning. Situationsplanen skallange den tillämnade byggnadens läge på tomten. Enligt 3 mom. samma paragraf kanbyggnadsnämnden, om den finner det lämpligt, medge all ritningar ochbeskrivningar ges in i mån av arbetets fortgång. Nämnden får i fråga om arbeteav mindre omfattning också medge befrielse från skyldigheten alt ge in ritning. Av vad jag nu har sagt framgår att, när det gällerglesbebyggelse, byggnadslov kan vägras därför att platsen för den tillämnadebyggnaden inte kan anses lämplig från allmän synpunkt. För atl den som ansökerom byggnadslov i sådant fall inte skall drabbas av onyttigaprojekteringskostnader föreskrivs i 55 S 3 mom. andra stycket BS, atlbyggnadsnämnden vid lill-lämpning av 29 S första stycket 1) BS kan vägrabyggnadslov ulan tillgång lill ritningar rörande företagel. För bedömningen avfrågan om en viss byggnad får en från allmän synpunkt lämplig belägenhet ärdel i allmänhet tillräckligt all sökanden ger in situationsplan och en enkelbeskrivning av den tillämnade byggnaden, att lokaliseringen ärlämplig, skall nämnden förelägga sökanden atl ge in de ytterligare handlingarsom behövs för ett slutligt ställningstagande lill ansökningen. 1976/77:122 8 Frågan hur man skall åstadkomma en önskvärdbebyggelseutveckling på landsbygden och i övrigt i glest bebyggda områden avlandet har på senare lid tilldragit sig en allt större uppmärksamhet. Fråganhar vid fiera tillfällen tagits upp i . Uttalandena iregeringsförklaringen om alt bebyggelse i glesbygder och i mindre tätorterskall underlättas och om enklare regler för glesbebyggelse skall ses som enytterligare markering av frågans betydelse. Av särskild vikt i debatten ombebyggelseutvecklingen i de nu avsedda områdena blir av naturliga skäl denskillnad i olika hänseenden som i byggnadslagen (BL) och byggnadsstadgan (BS)görs mellan tät- resp, glesbebyggelse. Med tätbebyggelse avses enligl 6 § BLsådan samlad bebyggelse som nödvändiggör eller kan väntas nödvändiggörasärskilda anordningar för att tillgodose gemensamma behov. Vid prövning omtätbebyggelse föreligger skall hänsyn tas även lill bebyggelse som är allvänta. Annan bebyggelse kallas glesbebyggelse. Föratl mark skall få användas till bebyggelse förutsätts att den har prövats frånallmän synpunkt lämpad för ändamålet. Sådan prövning sker vid planläggningenligt BL men får i fråga om glesbebyggelse även ske i samband med prövning avansökan om byggnadslov (5 >! Enligt föreskrift i 56 !? I mom. BS fårinom område som inte ingår i detaljplan byggnadslov inte beviljas för nybyggnadsom innefattar tätbebyggelse i vidare mån än för jordbrukets, fiskets,skogsskötselns eller därmed jämförligt behov. Om särskilda skäl föreligger,kan dock enligt en regel i 67 § 1 mom. BS undantag medges från detta s. k.allmänna tälbebyggelseförbud. Del är framför allt frågor som rör bebyggelsenutanför område med detaljplan som har blivit uppmärksammade under de senasteåren. Till stor del hänger detta samman med den omfattande kommunala planering somblev följden av beslut med anledning av prop. 1972:111 om hushållningenmed mark och vatten. Genom de lagändringar som då beslöts gjordesglesbebyggelsen beroende av en allmän lämplighetsprövning. Det fömtsättesdärvid att det i vissa angivna situationer skulle finnas möjligheter all medgedispens från detaljplanekravet för tätbebyggelse. Detta skulle kunna ske medstöd av antagen översiktsplan eller annat översiktligt bedömningsunderlag. Bl.a. lill följd av statsmakternas beslut i fråga om den fysiska riksplaneringenpågår i praktiskt tagel alla landets kommuner etl arbete med kommunöversiktersom skall ge vägledning i markanvändningsfrågor. a. riktlinjer för tillämpningen av detaljplanekravet och för prövningen avtillkommande bebyggelse utanför detaljplan. Enligt beslut av (CU 1975/76:1, rskr1975/76:45) skall kommunerna som etl led i den fysiska riksplaneringen senastden 1916/11:122 9 lilllänsstyrelserna redovisa resultatet av sitt arbete under planeringsskedet.Dessa redovisningar torde i stor utsträckning komma atl innefatta kommunöversikter,som kommunfullmäktige har tagit ställning lill. Att översiktsplaneringen pådetta sätt nu blir föremål för politiska ställningstaganden ger godafömtsättningar för att åstadkomma en förenkling i fråga om prövningen avbebyggelse i glesbygder och i mindre tätorter. Som kommer att närmare utvecklasi det följande bygger den reform som jag nu avser atl föreslå i storutsträckning på det arbete med översiktlig planering som har bedrivits ikommunerna. Sedan jag har behandlat denna reform, kommer jagavslutningsvis att ta upp frågan om kommuns ansvar för föriusi på statligabostadslån för småhus, en fråga som närmast berör småhusbebyggelse i glesbygderoch i mindre tätorter. 3.2Allmänna utgångspunkter för en reform För att få utgångspunkter för en lagreform medomedelbara effekter är det enligt min mening ändamålsenligt att föra inresonemanget på gränsdragningen mellan begreppen tät- och glesbebyggelse ochatt närmare analysera olika slag av tätbebyggelse. Del har ofta påtalats i den allmänna debatten atttillämpningen av lagens tälbebyggelsebegrepp i vissa situationer ter sigsvårförståelig för den som inte är väl insatt i praxis och olika lagförarbeten.Vad som främst bmkar väcka förvåning hos den byggande allmänheten är att redannågra få hus på rena landsbygden kan utgöra tätbebyggelse enligt BL. Begreppettätbebyggelse har alltså fått en så vidsträckt innebörd att det många gångerinnefattar även bebyggelse som enligl vanligt språkbmk knappast kan betecknassom lät. Om en tätbebyggelsesituation råder, krävs i princip detaljplan förtillkommande bebyggelse. Från centralt håll har lämnats anvisningar, som gårut på en mer generös dispensgivning i vissa av de här avsedda fallen, om enantagen översiktsplan eller annat underlag, såsom kommunöversikt ellermotsvarande, ger tillräckligt underiag för bedömningen. Dessa anvisningar harännu inte fått tillräcklig genomslagskrafl överallt. Till stor del beror dettapå att den översiktliga planeringen inom kommunerna inte har haft denfasthet som är nödvändig för bedömning av enskilda ärenden. Översiktsplanernahar inte heller på alla häll varit politiskt förankrade genom beslut avfullmäktige. Dessa omständigheter har ibland lett till attkravet på detaljplan har åberopats som skäl för atl vägra bebyggelse även avganska begränsad omfattning. Krav på detaljplan för uppförande av enstakabyggnader eller en mindre husgmpp inom områden där det kan antas altbebyggelseutvecklingen endast blir blygsam och där det inte föreligger någrakonkurrerande markanvändningsanspråk kan med fog uppfattas som betungande,kostsamt och onödigt. \* 1976/77. 1976/77:122 10 Huvuddelen av den svenska landsbygden är inteutsatt för något påtagligt exploateringslryck när det gäller bebyggelse.Lagregler och planeringsåtgärder måste utgå från delta faktum. måstedet slås fast att den princip, som innebär alt allt byggande skall föregås avplanmässiga överväganden, inte skall rubbas. Vad som måste belysas äremellertid formerna för dessa planmässiga överväganden. Det står enligt min mening helt klart all deallmänna fömlsältningarna för bebyggelse av angivet slag numera i mångafall kan klariäggas genom kommunöversikler eller områdesplaner som har handlagtsenligl reglerna i BS om antagen generalplan och att den närmare lokaliseringenkan bedömas på gmndval av enkla utredningar. Mot denna bakgmnd och särskilt med hänsyn lill attden översiktliga planeringen nu har fått en starkare ställning i kommunernafinner jag del angelägel att åstadkomma en lösning, som principiellt medger attdetaljplanekravet kan efterges i fråga om bebyggelse av viss begränsadomfattning. För den prövning som då måste göras bör ledning kunna hämtas frånde uttalanden som statsmakterna har gjort och för vilka en samladredogörelse finns i bilaga till protokollet i delta ärende, 3.3Reformens innebörd i stort När del gäller all bestämma räckvidden av en reformmed den inriktning som jag nu har angett anser jag det lämpligt att utgå frände uttalanden som bl. a. har gjort om atl det - allt eftersom denöversiktliga planeringen fortskrider - bör vara möjligt att genom dispens fråntätbebyggelseförbudet tillåla uppförande i anslutning till befintligjordbmksbe-byggelse av enstaka ytterligare byggnad för permanent bostadsbehoveller av fritidshus i begränsad omfattning. Det har därvid framhållits att eltsärskilt skäl för dispens kan vara just att byggnadsföretaget har stöd iantagen kommunöversikt eller översiktsplan. Enligt min mening utgör kompletteringar av den typsom har angetts en normal form av byggande som är angelägen från enskildsynpunkt och som ofta inte bör möta hinder av hänsyn lill de allmännaintressena. All befintlig bebyggelse på detta sätt utökas i blygsam omfattningutan detaljplan kan exempelvis skapa fömtsättningar för atl fierafamiljemedlemmar kan förenas i en sammanhållen gårdsbebyggelse. Detta kan i sinlur underiätta generationsväxlingen inom de s. k. familjejordbruken ochförenkla skötseln och övervakningen av andra familjeföretag på landsbygden. Enregel som innebär atl delaljplanekravel kan släppas beträffande denna typ avbebyggelse skulle medföra atl man kan undvika tvist i det enskilda fallet ifrågan om en viss byggnad tekniskt sett verkligen är behövlig för driften avett jordbruk av aktuell typ och om den alltså därmed - i enlighet med 56 5 1mom. BS - är undantagen från detaljplanekravet eller inte. En sådan regelskulle då också öppna möjlighet för lantbmkare att på lämpligt ställe inomjord- 1976/77:122 11 bmksfasligheienuppföra och därefter hyra ut elt eller annat fritidshus. I vissa fall kan nybebyggelse på jordbruksfastigheter leda till att det senare framställs önskemålom fastighetsbildning. Jag återkommer till den frågan i del följande (avsnitt3.10). Från samhällets synpunkt kan de nu avsedda formernaav bebyggelse vara önskvärda av flera skäl. Om bebyggelsen lokaliseras lämpligtkan den skapa fömtsättningar för atl det serviceunderlag som finns i glesbygdenkan behållas. Bebyggelsen kan därmed bidra till bättre betingelser för enlevande bygd. Den kan vidare utgöra ett berikande inslag i landskapsbilden ochskapa möjligheter att landskapet hålls öppet. Även om de berörda uttalandena av bl. a.riksdagen om möjligheterna lill dispens från tätbebyggelseförbudel närmast haravsett viss tillkommande bebyggelse på jordbmksfastigheter, kan det enligt minuppfattning inte åberopas något bärande skäl för att låta faslighetensanvändningssätt vara avgörande för frågan om vilket prövningsunderiag somskall krävas. Även fastighet som är taxerad som annan fastighet måstenaturiigivis kunna kompletteras i rimlig utsträckning efter ett enkeltprövningsförfarande. Ett vanligt förhållande är t. ex. all naluriigakompletteringsmöjligheler erbjuder sig inom gmpper med äldre, inte planlagdbostadsbebyggelse, där heller ingen plan är att vänta. Enstaka sådana"luckfall" eller "naturliga avmndningar" bör många gångerkunna bedömas utan krav på detaljplan. Jag vill här peka på att planverket i skrivelsenLämplighetsprövning av bebyggelse utanför detaljplan har gett exempel påbegränsad tätbebyggelse, som enligt verkets mening bör kunna medges utandetaljplan, även på mark som inte behöver ingå i jordbmksfastighet, underfömtsättning atl stöd härför finns i kommunöversikt eller översiktsplan.Följande två situationer anges av planverket: 1. enstaka byggnader i trakter med svagbebyggelseutveckling och där utvecklingen även bedöms som ringa; 2. mindre, isolerad grupp med fritidshus (3-5 st.),som inte väntas vidareutvecklas. Reformen bör alltså öppna möjlighet till ettförenklat prövningsförfarande även på annan fastighet. Nya regler får dock inteutformas så att de kan leda till alt det uppstår en omfattande eller på annatsätt olämplig randbebyggelse utanför utbyggda planområden eller så alt en heltätort successivt kan byggas ut i en viss riktning ulan stöd av överväganden idetaljplan. Beträffande omfattningen av den bebyggelse som börfä komma till stånd utan detaljplan är det inte lämpligt att i lagtextenbestämma något visst antal tillåtna byggnader. I stället bör blivandebestämmelser ges en sådan utformning alt beslutande myndigheter, med beaktandeav de faktiska omständigheterna i varje särskilt fall, får ta ställning tillbestämmelsernas tilllämplighet. Den kommunala översiktsplaneringen kan visseriigenännu inte på alla håll sägas ha kommit så långt att den generellt medger att denu avsedda 1976/77:122 12 bebyggelseformernakan lämplighetsprövas från alla väsentliga synpunkter. Jag anser emellertidändå atl tiden nu är mogen att genom en lagändring Öppna åtminstone en vissvalmöjlighet för de beslutande myndigheterna i fråga om del prövningsunderlagsom skall krävas. Det bör alltså göras möjligt att antingen upprätthålladetaljplanekravet eller att efterge det när det gäller en viss kategori avtätbebyggelse. Jag återkommer senare till hur denna valmöjlighet bör utnyttjas(avsnitt 3.6). Sammanfattningsvis innebär reformen att bebyggelse,som bör vara ett både normall och önskvärt inslag i samhällsutvecklingen, intelängre skall behöva behandlas som dispensfall, dvs. enligt regler som närmastär tänkta för undantagssiluationer. 1 stället skall sådan bebyggelse kunnalämplighetsprövas enligl bestämmelser som är avsedda för just dessa bebyggelseformer. Jag vill redan nu la upp frågan om hur del förslagsom jag har skisserat bör utformas lagtekniskt.