prop · G00367 · 1976-12-31 00:00:00 — 1976/77: 67 Regeringens proposition 1976/77: 67 omändrad organisation för jordbrukets högskolor, m. m.; beslutad den 10 februari1977. Regeringen förelägger vad som harupptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll för den åtgärd eller detändamål som framgår av föredragandens hemställan. Påregeringens vägnar, .... PERAHLMARK , ;.. I propositionen föreslås en ny institutionellorganisation för jordbrukets högskolor m. m. i anslutning till reformeringenav högskoleutbildningen. Jordbrukets högskolor sammanförs enligt förslagettill en högskoleen het, benämnd , med en styrelse och ett rek torsämbete. Vid sin planering av den grundläggande högskoleutbild ningen inom enheten svarar styrelsen också för de uppgifter som skall åvila de regionala styrelsema inom högskolan i övrigt. Under sig får styrelsen tre beredningsorgan, nämligen en planeringsbefednirig, en ut bildningsberedning och en forskarutbildningsnämnd. ;;,. Forsknings-och forskarutbUdningsområdena vid de nilvatande hög- ' .o;i:,'-, skolornaföreslås definierade som latftbmksvetenskaplig, skogsvetenskap-i ' - veterinärmedicinsk fakultet inohi lantbmksuniversitetet. I det "''-' :.' dagUgaarbetet finns dock möjlighet att behåUa de nuvarande benäm- : ningarna,dvs. lantbmkshögskolan, skogshögskolän och veterinärhögsko- ' '' lan,för att beteckna resp, fakultet samt därtill anknuten gmndläggande , utbildning.Vid varje fakultet skall finnas en dekanus, ett fakultetskolle gium, en kollegienämnd, en tjänsteförslagsnäirind samt planerings- och ; ledningsorgan för den programbundria forskningen och försöksverksam heten. '',- ,. ',:; :; <,.. för planering och ledning av den grund- ' :, läggandeutbildningen vid lantbruksunivei'sitetet införs. Rektor och pro- :. rektorför lantbmksuniversitetet titses efter förslag av en särskild val- i /. församlingeller av styrelsen. '...: ; r : .n - Statens skogsmästarskola och veterinärinrättningen(djursjukhuset) i r.. : . .{ ,. föreslås inordnade i . Statens veterinärmedi- : cinska anstalt föreslås lyda under styrelsen för lantbTuksuniversiletet och dess beredningsorgan men i övrigt utgöra en i huvudsak självständig en- ,- ,, , . . :;; . ;::, .. Den nya organisationen föreslås genomföras medverkan fr. ojm. den 1 juh 1977. 1 1976/77.1 saml Nr 67 Prop.1976/77: 67 Ahhnark, ordförande, och statsråden , , ,, , , , Asling, Söder, , Mundebo,Krönmark, , , Propositkmom ändrad organisation för jordbrukets högskolor, m. m. Regeringen uppdrog den 2 febmari 1976 åt styrelsenför jordbmkets högskolor och statens veterinärmedicinska anstalt (SVA) atl göraen översyn av jordbmkets högskolors institutionella organisation m. m.Uppdraget lämnades mot bakgrund av den av statsmakterna beslutadereformeringen av högskoleutbildningen m.m. (prop. 1975:9, UbU 1975: 17, rskr1975: 179). Styrelsen skulle utarbeta förslag till grundläggande bestämmelserom högskolomas institutionella organisation, avsedda att ersätta nuvarandestadga för jordbrukets högskolor, samt vissa förslag gällande lillämpningen avdessa bestämmelser. Understyrelsen har utredningsarbetet bedrivits i en särskUd organisationskommitté.Styrelsen har överlämnat sitt huvudförslag till nyinstitutionell organisation för jordbrukets högskolor. Styrelsen anmäldesamtidigt att den hade för avsikt att ytterligare utreda organisationen av denprogrambundna forskningen. Denna del av uppdraget redovisades den 1 november1976. Överhuvudförslaget har efter remiss yttranden avgetts av universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ), som har bifogat yttrande av i , avstatskontoret, (), lantbruksstyrelsen, skogsstyrelsenoch stateris livsmedelsverk. , och Skogsindustriernas samarbetsutskott har avgett gemensamtyttrande. Vidare har yttranden av- 1976/77: 67 3 gettsav cenlrala organisationskommittén för högskolereformen (H 75),forskarutbildningsutredningen, i (LO), som harbifogat yttrande av Svenska lantarbetareförbundel. (), , som åberopar SAF:s yttrande som sitl eget,() och Centralorganisationen /SR, somhar bifogat yttranden av Agri-fack, , /vidskogshögskolan och . Slutligen har yttranden avgettsav (), samt Sverigesförenade studentkårer (SFS). denna dag har chefen förutbildningsdepartementet i prop. 1976/77: 59 lagt fram förslag till högskolelagm. författningar som avses gälla hela högskoleområdet i anslutning tillhögskolereformen samt vissa andra förslag som avses gälla högskoleorganisationeninom verksamhetsområde. För egen del har jag för avsikt att senare föreslåatt regeringen utfärdar en särskild förordning innehållande grundläggandebestämmelser för högskoleorganisationen inom verksamhetsområdesom bygger på de riktlinjer som jag kommer att föreslå i det följande. 1.2Huvuddragen i reformeringen av högskoleutbildningen Den av statsmaktema beslutade reformeringenav högskoIeutbUdningen bygger främst på förslag års utbUdningsutred-ning(U 68), den inom UtbUdningsdepartementet tillkallade U 68-bered-ningen ochkompetenskommittén (KK). TUl gmnd för förändringarna ligger en helhetssyn påden utbUdning som ges efter gymnasieskolan. För denna utbildning används termenhögskoleutbildning. Vissa preciseringar görs i de allmännabehörighetsvUlkoren för högre studier. Den som fyllt och varit verksam iarbetslivet skall sålunda få allmän behörighet förhögskoleutbildning. Högskoleutbildningen bör bedrivas på vetenskapliggrund, ge kritisk skolning och normalt syfta till att ge de kunskaper ochfärdigheter som fordras för yrkesverksamhet inom något område av arbetslivet.Ett samspel mellan grundläggande högskoleutbildning ochforskning/forskarut-bUdning bör komma till stånd inom hela högskolan. Särskildaanordningar införs därför i syfte att möjliggöra forskning i anknytning tillläroanstalter utan fast forskningsorganisation. För planering och resursfördelning delashögskoleutbildningens linjer in i fem yrkesutbildningssektorer, nämligen 1) utbildning för tekniska yrken, till vUkensamtliga utbildningslinjer vid jordbrukets högskolor utom veterinärlinjen förs, 1976/77: 67 4 2) utbildning för administrativa,ekonomiska och sociala yrken, 3) utbildning för vårdyrken, tillvilken veterinärlinjen försi 4) utbildning förundervisningsyrken samt 5) UtbUdning för kultur- ochinformationsyrken. Ett lokalt förankrat utvecklingsarbete, i närakontakt med, arbetslivel, bör vara grunden för högskoleutbildningens förnyelse.Utbildningen skall ges i form av allmänna, lokala och individueUaulbUdningslinjer samt enstaka kurser. Planeringen av högskoleutbildningens omfattningskall grundas på såväl individernas önskemål och behov som arbetslivetsefterfrågan. De resurser samhället kan anvisa blir dock den ytterst bestämmandefaktorn. Till flertalet allmänna utbildningslinjer kommerantagningen att vara central. Antagningen tiU bl. a. enstaka kurser bhr heltlokal. Urvalet tUl utbildningslinjer med anlagningsbegränsning grundas på enindelning av de sökande i fem grupper, nämligen sökande med treåriggymnasie-skoleutbUdning, sökande med tvåårig sådan utbildning, sökande medfolkhögskoleutbildning, sökande med uUändsk förutbUdning samt övriga sökande. Beträffande nytillkommande högskoleutbildninginnebär beslul att denna i första hand skall förläggas tdl 16 ortereller par av orter utanför de nuvarande universitetsorterna. I syfte attunderlätta planeringen av den fortsatta utbyggriaden indelas landet i sexhögskoleregioner. Tills vidare kommer det att fipnashögskoleutbildning såväl med stallig som med primär- eller landstingskommunalhuvudman. Jordbrukets högskolor föreslås alltjämt tillhörajordbruksdepartementet mot bakgrund av den omfatlande forsknings- ochförsöksverksamheten vid dessa högskolor och den starka anknytning, som dennaverksamhet har till utvecklingsarbetet inom näringsgrenarna i fråga. I fråga om den statliga högskoleorganisationen inomutbildningsde-: partemenlets område skall det på var och en av utbyggnadsortemafinnas en statlig högskoleenhet. För universitetsorternas del har indelningeni högskoleenheter övervägts närmare med hänsyn till samband i utbildning och forskningav de organisationskommittéer som tillkallats i samband med beslut. Varje högskoleenhet skall ledas av en styrelsebestående av både inom enheten verksamma, personer och företrädare för allmännaintressen. För planering m. m. av allmänna och lokala utbildningslinjer skallfinnas linjenämnder, bestående av lärare, studerande samt företrädare förteknisk och administrativ personal samt yrkeslivet. Planering m. m. i fråga omforskning/forskarotbildning skall ankomma på fakultets/sektionsnämnder. Förplaneringsuppgifter i fråga om den grundläggande högskoleut- 1976/77: 67 5 bildningeninrättas för varje högskoleregion en regionstyrelse, i vilken företrädare förallmänna intressen skall ha majoritet. För planerings-och samordningsuppgifterför huvuddelen av högskoIeutbUdningen har ett nytt ämbetsverk inrättats,nämligen universitets- och högskoleämbetet (UHÄ). Inom verket, som inleddesitt arbete , finns fem permanenta planeringsberedningar förutbildning och forskning. Anslagssystemet för den grundläggandehögskoleutbildningen grundas på indelningen i yrkesutbildningssektorer. Denlokala friheten att disponera anvisade medel ökas. Särskilda lokala tjänsteförslagsnämnder förhandläggning av ärenden om tillsättning av professorstjänster m. m. harinrättats. Huvuddelen av de här redovisade delarna avhögskolereformen skall genomföras . 2 Nuvarande organisation för jordbrukets högskolor 2.1 Grundläggande förhållanden Verksamheten vid jordbrukets högskolor och SVA är istor utsträckning programbunden. av resurserna disponeras förforskning och försök, medan resten tas i anspråk för utbUdning. Verksamhetenvid högskolorna syftar bl. a. tUl att ge de berörda näringama direkt vägledningi praktiska frågor. Vid tar den programbundnaforskningen (försöks-verksanahelen) av högskolans resurser i anspråk.Bl. a. finns ett särskilt driftanslag (försöksanslaget) som fördelas avstyrelsen efter beredning i olika organ. Försöksverksamheten bedrivs iförsöksavdelningar vid resp. institution. Information om resultaten avforskningen och försöksverksamheten meddelas genom en särskild konsulentavdelning.Genom att delar av växtskyddsanstaltea nu integreras kommer lantbrukshögskolansverksamhet också att omfatta diagnostik och bekämpningsmedelsprövning rörandeväxtsjukdomar och skadedjur. Provning ulförs också av växtsorter inomjordbruks- och trädgårdsområdena. Dessulom har lantbmkshögskolan en omfattandejordbmksdrift och en rad försöksbesättningar, växthusatdäggningar m. m. Vid skogshögskolan 'är huvudparten av forskningenprogrambunden och följer ett av styrelsen faststäUt program. Detta bereds i enrad olika organ innan det fastställs. Skogshögskolan har också till uppgift attutföra riksskogstaxeringen. Frågan om huvudman för denna är emeUertid f. n.under övervägande. Vid förekommer, utöverutbildning och forskning, en omfattande djursjukvård samt vissförsöksverksamhet. Gemensamtsvarar jordbmkets högskolor på uppdrag av SIDA för 1 saml Nr 67 1976/77: 67 6 vissplanering av utvecklingsarbete, rekrytering av personal, upplysningsverksamhetm. Vidstatens veterinärmedicinska anstalt (SVA) förekommer, utöver , programbundenforskning, omfattande undersökningar på uppdrag av bl. a. myndigheter ochenskilda. Vidare sker produktion av sera, vacciner och andra bakteriologiskapreparat. SVA har dessutom en epizootolo-gisk enhet och en konsulentavdelningför utrednings-, rådgivnings- och upplysningsverksamhet. Veterinärinrättningen (djursjukhuset) i ärett regiondjursjukhus där djursjukvård tillhandahålls mot ersättning. Viddjursjukhuset meddelas också undervisning för studerande.Därutöver bedrivs viss forskning. Vid statens skogsmästarskola utbildas skogsmästareoch skogliga skyddsingenjörer. Dessutom anordnas en rad andra, kortare kurser. Den totala verksamheten under styrelsen förjordbrukets högskolor och SVA hade /76 en omslutning av 305milj. Antalet anslällda var ca 3 600. Styrelsen har dessutom visstprograraansvar för växtförädlingsverksamheten vid . Verksamheten är delvis spridd över landet. Eftergenomförandet av den redan beslutade omlokaliseringen bljr ca två tredjedelar av perso nalen placerade i /. Resten fördelas på ett tiotal andra orter med huvudvikt på , , , och . Ett stort antal fältförsök bedrivs dessutom på egna försöks- gärdar, försöksparker eller mark tillhörig hushållningssällskapen, staten eller privata markägare. Lantbrtikshögskolans försök bedrivs under medverkan av hushålhiingssällskap och .lantbmksnämnder av en särskild fältförsöksorganisation. Enligt slatsmakternas beslut harlantbrukshögskolan, skogshögskolan, och fr. o. m. en gemensam styrelse, styrelsen för jordbrakets högskolor, och SVA samt en gemen sam central förvaltning och biblioteks.prganisation samma tidpunkt inrättades också ett gemensamt rektorsämbete, en kollegieberedning och en utbildningsberedning.,(Prop. 1;974: 108,:,JoU ;1974: 25, rskr 1974: 255). . ,: ,,.......;; Styrelsen för jordbmkets högskolor och SVA är;»styrelse qckså för velerinärinrättningen (djursjukhuset) i och statensskogsmästarskola. Styrelsen, som leder och samordnar verksamhelen vid myndighetemaoch i tiUämpliga delar svarar för de uppgifter som tidigare åvilatmyndighetemas ledningar, består ay tio representanter för allmän-, intressenoch näringsliv,,ordförauden i det-.gemensamma fektorsämbetef. 1976/77: 67 7 tvårepresentanter för de anställda samt en representant för de studerande. Under styrelsen har det gemensamma rektorsämbetetdet samlade ansvaret för verksamheten. I ämbetet behandlas bl. a. frågor avgemensam karaktär för högskolorna och anstalten. Det fungerar Också som ettnormalt rektorsämbete för den centrala förvaltningen och biblioteksorganisationen.Ämbetet beslår av rektorerna för högskoloma och föreståndaren för SVA. Beslutfattas i närvaro av förvaltningschefen. Ordföranden i det gemensammarektorsämbetet företräder utåt den samlade verksamheten. Kollegieberedningen svarar under styrelsen förplanering och samordning. a. samordnar den anslagsframställningar ochresursfördelningsärenden, avger förslag till forsknings- och försöksprogramsairit avger i samband med att lärartjänst eller högre tjänsl inom försöksverksamhetenvid jordbrukels högskolor blir ledig, förslag över om tjänsten böråterbesättas, ges ändrat ämnesinnehåll eller dras in. Ledamöter ikollegieberedningen är de tre rektorerna, föreståndaren för SVA, förvaltningschefen,tio representanter för olika ämnesområden samt två företrädare för de anstäUda. Utbildningsberedningen svarar under styrelsenför samordning av utbUdningama vid högskolorna och skogsmästarskolan. Iberedningen ingår tio representanter för avnämarintressena en föruniversitetsvä-' sendet, fem för lärarna och fem för de studerande. Vid varje högskola finns elt rektorsämbete med deuppgifler som normalt åvilar rektorsämbeten vid övriga högskolor ochuniversitet, dock med undantag för de uppgifter som lagts över på detgemensamma rektorsämbetet. Dessutom finns vid varje högskola ettlärarkollegium och en utbildningsnämnd. Lantbmkshögskolan har dock tvåutbUdnings-nämnder, en vardera för agronom-, hortonom- ochlandskapsarkitekt-utbildningarna samt för lantmästar- och trädgårdsteknikemtbUdningar-na.Skogsmästarskolan har också en utbUdningsnämnd. Utbildningsnämnderna har någotvarierande sammansättning. SärskUda tjänsteförslagsnämnder för beredning avtUlsättningsärenden har inrättats vid högskoloma fr.o.m. . För ledning av försöksverksamhet och programbundenforskning har varje högskola en särskild organisation. Vid finns ett försökskollegiumsom utarbetar förslag till försöksprogram för högskolan och över huvud behandlar frå gor som rör försöksverksamheten. Kollegiet är uppdelat i fyra sektioner, en för vardera jordbmk, husdjur, trädgård och teknik. Kollegiet består av högskolans rektor, försöksintendenten och företrädare för försöks-: verksamheten, för näringsliv och för samhällsorgan. För informations verksamheten vid konsulenlavdelningen finns också en särskild kom mitté. ' 1976/77: 67 8 Vid skogshögskolan har lärarkoUegietsforskningsutskott ansvaret för upprättandet av förslag till forskningsprogram.Den programbundna forskningen vid högskolan är indelad i fem program. Dessutomfinns vid skogshögskolan en forskningsnämnd som är ett rådgivande organ meduppgift alt delta i planering och samordning av forskningen vid högskolan. Nämndenbestår av representanter för näringsliv, samhällsorgan och de anställda. För utarbetar nämnden förveterinärinrällningen i förslag till program för försöksverksamheteneftersom sådan verksamhet enbart bedrivits i . I nänmden ingårveterinär-högskolans rektor, platschefen för veterinärinrättnLngen samtrepresentanter för näringslivet huvudsakligen det i , högskolansullunadel, de anslällda och de studerande. Nämnden fungerar i övrigt som ettlokalt organ för velerinärinrättningen i . I ledningen för verksamheten vid SVA finns enföreståndare med samma uppgifter som normalt åvilar en verkschef, men medundantag för vad som gäller i fråga om samordning mellan de olika myndigheternaunder styrelsen för jordbrukets högskolor och SVA. Vid anstalten finns vidareen av vissa tillsältnings-ärenden. bereder vissa av de veterinärmedicinska ochlivsmedelshygieniska fackfrågor som avgörs av anstalten samt är föreståndarenbehjälplig i den löpande verksamheten. Nämnden består av representanter förnäringsliv, samhällsorgan och de anställda. 3.1Huvudmannaskap och styrelsens funktion Utbildningen vid jordbmkets högskolor tar i anspråkendast en mindre del av högskolornas totala resUrser. Huvuddelen används förforskning och försöksverksamhet med stark anknytning till utveckUngsarbetetinom berörda näringar. Styrelsen för jordbrukets högskolor och SVA, ifortsättningen benämnd styrelsen, föreslår därför att jordbrukets högskoloräven i fortsättningen bör sortera under jordbmksdepartementet. Styrelsen framhåller bl.a. att den vetenskapligaverksamheten vid och skogshögskolan till största delen är programbunden.Vid finns också för information om resultaten frånforskning och försöksverksamhet en programbunden verksamhet, som bedrivs genomen särskild konsulentorganisation. Dessa förhållanden ställer, enligtstyrelsens mening, krav på en organisation och administration som i vissaavseenden behöver avvika från högskoleorganisationen i övrigt. Detta har ocksåredan delvis tUlgodosetts genom den ledningsorganisation som skapades från den1 och som främst gäller styrelsen. I denna har de tre styrel- 1976/77: 67 9 senivåernai högskoleorganisationen inom ansvarsområdekoncentrerats lill en, varigenom antalet beslutsnivåer mellan institutioner ochregering har begränsats. Den nuvarande organisationen är emellertid i vissaavseenden komplicerad, med flera självständiga myndigheter som skall arbetamed en gemensam administration och med gemensamma resurser av betydandeomfattning. En sådan organisation är tungrodd och svåradministrerad. Den blirockså genom uppdelning på myndigheter i för liten utsträckning anpassningsbartUl ändrade föratsättningar. Det finns därför, enligt styrelsen,, en risk altden inte kan utnyttja de möjligheter lill gemensamma insatser som urspmngligenavsågs. Enligt slyrelsens mening är den nuvarandesammansättningen av styrelsen i huvudsak väl avvägd och styrelsen föreslår attden förblir oförändrad. a. det förhållandet att styrelsen motsvarar trenivåer inom högskoleorganisationen inom ansvarsområdemedför att dess sammansättning inte helt kan överensstämma med deslyrelsemodeller som har föreslagits av H 75. På regional nivå har jordbrukets högskolor hittillshaft elt visst samarbele med universiteten. Styrelsen anser att samarbetetmellan jordbrukets högskolor och annan högskoleutbildning bör ske i hittiUsvarandeformer. Detta innebär atl jordbrukets högskolor inte behöver vararepresenterade i regionstyrelserna. Styrelsen konstaterar att de regionalaorganisationskommittéerna förutsatt att olika delar av de nya enheter sombildas även i fortsällningen kan bibehålla samma namn som lidigare, även omdessa läroanstalter ulgör fakulteter eller institutioner i de nyahögskoleenheterna. Sålunda kommer t. ex. benämningarna ,i och i att kunna finnas kvar. Under styrelsen för jordbrukels högskolor och SVAsorterar inte mindre än sex olika myndigheter, nämligenlantbrakshögskolan, skogshögskolan, velerinärhögskolan, SVA, statensskogsmästarskola och veterinärinrättningen (djursjukhuset) i . Dessa ärvar för sig relativt små enheter. Jordbrukets högskolors verksamhet är starktinriktad på experimentell forskning, som fordrar dyrbar teknisk utrastning ochkapitalkrävande anläggningar. Verksamhetsområdet kräver ofta tvärvetenskapligainsatser. Genom att jordbrukets högskolor sorterar direkt under jordbraksdepartementelmåste de vidare gemensamt svara för en stor del av den utrednings- ochplaneringsverksamhet som inom högskolan i övrigt ankommer på UHÄ och deregionala organen. ÅtskUligainstitutioner inom jordbrukefs högskolor har likartad in- 1976/77: 67 10 riktningav sin utbildning och forskning eller har resursmässiga samband. Dessa sambandhar beaktats vid lokalprograriimeringen under den pågående omlokaliseringen.Ämnesmässigt närstående institutioner har ' förlagts till gemensamma byggnader(centra). Följande centrumbildningar finns eller är planerade: klinisktcentrum, husdjursvetenskapligt centrum, växtskyddscentrum, markvetenskapligtcentrum, genetiskt centram, ekologiskt miljövårdscentrum, vUtforskningscentramsamt biomedicinskt centrum. Sedan vissa av dessa centra nu börjat fungera hardet visat sig alt uppdelningen på olika myndigheier kan innebära ett hinder förrationeU samverkan. Grunden till en integrering av jordbrukets högskolorhar lagts genom beslut om samförläggning och gemensamma lokaler samtom gemensam styrelse, rektorsämbete, central förvaltning, biblioteksorganisationm. Uppdraget att göra en översyn av den institutionella organisationen förjordbrukels högskolor föranleds av dels beslut om reformering avhögskoleutbildningen, dels behovet av ett effektivt resursutnyttjande inomjordbrukels högskolor. Ett utvidgat samarbete kan, enligl styrelsen, svårligengenomföras utan en uppluckring av de formella gränserna mellan de enskildaläroanstalterna. Uppdraget förutsätter även en samordnad långsiktig planeringoch möjlighet att i ökad utsträckning gemensamt utnyttja personal och materiellaresurser. Det bör slutiigen även uppmärksammas att möjlighetentill omplacering av personal ökar väsentligt, om detla kan ske över denuvarande myndighetsgränserna inom jordbmkets högskolor och SVA. Denna frågahar största vikt inom högskoleområdet eftersom en stor del av personalenavlönas av tillfälliga medel, såsom forskningsrådsanslag och anslag som inteautomatiskt uppräknas med hänsyn till pris- och lönestegringar. Ävenmöjligheten att tUlämpa en enhellig personalplanering och personalpolitikpåverkas i hög grad av om jordbrukets högskolor och SVA kan agera som enmyndighet. Också från redovisningsteknisk synpunkt finns det klara fördelar omjordbrukels högskolor och SVA kan behandlas som en myndighet. Styrelsen föreslår därför att jordbrakets högskolorsammanförs i en högskoleenhet. Som inledningsvis framgått kommer emellertiddenna att till sitt verksamhetsinnehåll väsentligt skilja sig från de högskoleenhetersom föreslås inrättade inom ansvarsområde. Styrelsen har diskuterat en rad olika namn på dennu föreslagna högskoleenheten, nämligen jordbrukets högskolor, , , och i . Styrelsen har ifrågasatt om inle den föreslagnahögskoleenheten bör benämnas universitet. Därigenom blir det naturligt att detre högskolor- 1976/77: 67 H nakvarstår som läro- och forskningsenheter itiom . Styrelsen anserdet väsentligt att högskoloma får behålla sin identitet och profil. De bör haegna planeringsorgan för utbildning och forskning och lösa sina uppgifter isamverkan i den omfattning som kan anses rationelll. Det är också viktigt atlhögskoloraas ledning utförmas så att behoven från resp. näringsgren kan mötasvid verksafnhetens planering. Styrelsens majoritet förordar benämningen Sverigeslantbruksuniversitet.