prop · G003150 · 1976-12-31 00:00:00 — Detta är emellertid en naturligkonsekvens av långtidsbudgetens beräkningsmetodik, som innebär att avgränsadeinvesteringsprogram i princip beräkningsmässigt inte förlängs sedan deavslutats. Konsumtions- och investeringsutgifternas utveckling Genomsnittlig procentuell förändring 191 Mil 1975/76 Anslag 1977/78 (avrundat till tiotal milj. 32 470 23 600 -4,6 +4,5 -9,6 11 660 1 860 -4,9 -3,1 Summa konsumtions- och investeringsutgifter Denbindning i fråga om framtida utgifter för statlig konsumtion som anges ilångtidsbudgeten överensstämmer med den miniminivå om en årlig ökning med 1 %som beräknades av långtidsutredningen. Vad gäller de statliga driftbidragentill konsumtion uppvisar dessa en något snabbare ökningstakt än denminiminivå som beräknades av långtidsutredningen för den kommunalakonsumtionens ökning. Det bör emellertid noteras att många remissinstanseransåg denna ökningstakt vara otillräcklig för att infria ens absolut nödvändigaanspråk på samhällsservice. 1976/77:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag 22 Densaidoutveckling för statsbudgeten som framkommer vid en sammanställning avlångtidsbudgetens utgifts- och inkomstkalkyler i löpande priser visas i tabell6. Som framgår av tabellen uppvisar budgetsaldot en betydande ökning /79. Även under de efterföljande budgetåren är underskottenmycket höga. Denna saidoutveckling baseras på de antaganden rörande bl. a.pris- och löneutveckling som gjorts i långtidsbudgetkalkylen. Beräkningar somutförts med utgångspunkt i alternativa antaganden visar emellertid att bilden istort av budgelsal-dots utveckling inte pä något avgörande sätt rubbas avvariationer i antagandena. Orsaken till detta är bl. a. att en snabbare löne-och prisstegringstakt visserhgen leder till en snabbare ökning avstatsinkomsterna men också till väsentliga ökningar på utgiftsstidan. Budgetsaldots utveckling /771981/82 (Milj.kr., löpande priser) 1976/77 1977/78 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 Inkomster 103 438 114 543 120 111 131611 142 586 151388 Utgifter 117 122 128 433 138 102 146 059 154 883 163 343 -13 684 -13 890 -17 991 -14 448 -12 297 -11955 Ställdai relation till bruttonationalprodukten har budgetunderskotten under 1970-taletvisat en stigande tendens. Saldoutvecklingen mätt på detta sätt under början av1970-talet och framgår av tabell 7. Det statliga budgetunderskottet i procent av BNP i löpande priser 70/71 71/72 72/73 73/74 74/75 75/76 76/77 77/78 78/79 (ber.) (ber.) (ber.) 79/80 (ber.) 80/81 (ber.) 81/82 (ber.) -1,5 -1,9 3,0 -4,0 -4,0 -1,2 -4,0 -3,8 -4,6 -3,4 -2,7 -2,5 Detlångsiktiga målet om jämvikt i bytesbalansen fastslogs av vidbehandlingen av långtidsutredningen och lämnades också utan erinran i denallmänna debatten. Målet om en återgång till balans iutlandsbetalningarna gäller alltjämt, även om får räkna med att bärasin del av samlade underskott gentemot de oljeexporterandeländerna. Utvecklingen som gått sedan långtidsutredningenframlades har emellertid medfört att utgångspunkterna för den nödvändigaåteranpassningen nu är väsentligt ogynnsammare. Statsbudgetensnegativa saldo speglar ett motsvarande statligt upplåningsbehov. Det harhittills varit möjligt att placera de stigande budgetunderskotten under1970-talet på den svenska kreditmarknaden. 1976/77:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag 23 syfteatt bereda andra sektorer utrymme på den svenska marknaden har emellertid påsista tiden en viss statlig utlandsupplåning ägt rum. Föratt fortsatta stora statliga budgetunderskott skulle kunna vara förenliga medmålet om återvunnen jämvikt i bytesbalansen krävs att andra inhemska sektorerskulle kunna bereda staten det kreditmarknads-utrynune som behövs. Mot bakgrundav sina reala beräkningar tecknade långtidsutredningen en bild av denfinansiella utvecklingen som visade att varken AP-fonden, bostadssektorn,företagssektorn eller hushällen kunde erbjuda något sådantkreditmarknadsutrymme. Enligt långtidsutredningens beräkningar lades därför iallt väsentligt på statsbudgeten uppgiften att åstadkomma den totalasparökning som krävdes för att täcka såväl bytesbalansens underskott somförutsedda spar-minskningar inom andra inhemska sektorer. Utgångspunkternaför placering av statliga budgetunderskott torde ha försämrats någotunder den tid som gått sedan utredningen lades fram. AP-fondens sparande antasnu inte stiga , och inte heller sparandet inombostadssektorn kan beräknas öka. Hushållens sparkvot har minskat något från sinmycket höga nivå , och det är självfallet angeläget atthushållssparandet stimuleras. Budgetpolitiken kan emellertid inte baseras påatt hushållssektorn eller företagssektorn i någon större utsträckning skallkunna bidra till att täcka det totala sparandeunderskottet i ekonomin. Detär följaktligen uppenbart att budgetunderskott av den storleksordning somlångtidsbudgeten utvisar inte kan accepteras . Dettakommer att ställa hårda krav på finanspolitiken. Förstatsinkomsternas del innebär långtidsbudgetkalkylen att det samlade uttagetav skatter och avgifter stiger något . Då är emellertid att märkaatt det samlade skatte- och avgiftsuttaget som andel av bruttonationalproduktenstigit snabbt och uppnått en internationellt settmycket hög nivå. steg det samlade uttaget av skatter ochavgifter mätt som andel av bruttonationalprodukten från till ca 45 %.Stegringen har varit mycket kraftig, och skatte- ochavgiftsandelen för kan beräknas uppgå till . Ombudgetunderskotten genom åtgärder avseende statsbudgetensinkomstsida skall kunna nedbringas till en rimlig nivå torde det krävas attskatte- och avgiftsandelen höjs utöver vad som följer avlängtidsbudgetkalkylen. Situationensallvar framträder än mer vid en närmare granskning av långtidsbudgetensutgiftssida. Långtidsbudgetens tekniska beräkningsmetodik innebär bl. a. attkrontalsbestämda inkomstöverföringar i princip beräknas ligga stilla även ilångtidsbudgetens kalkyl i löpande priser. Ett faktiskt genomförande avlångtidsbudgetens utgiftsprogram skulle innebära en successiv urholkning av detsamhälleliga stödet till åtskilliga grupper i samhället. 1976/77:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag 24 Ävenpå många områden som inte varit föremål för direkta reformerskulle ett omsättande av långtidsbudgetens utgiftsprogram i verklighetenupplevas som en väsentlig omsvängning. För kommunernas del innebär den ilångtidsbudgeten tillämpade tekniken att några insatser från statsbudgetenutöver vad som följer av gällande statsbidragssystem inte är att påräkna. Långtidsbudgetenär emellertid inte ett handlingsprogram för framtiden. Den framtidasamhällsutvecklingen kommer att ställa nya krav på offentliga insatser. For attsuccessivt kunna anpassa den offentliga sektorn till medborgarnas förändradebehov krävs också en fortlöpande omprövning av pågående aktiviteter.Långtidsbudgetens utgiftsberäkning kommer därför till vissa delar inte attinfrias och till vissa delar att överskridas. Åtagandenavad gäller pensionäremas standard, äldreomsorgen, barnomsorgen och stödet tillbarnfamiljerna står fast. En aktiv sysselsättningspolitik kommer även ifortsättningen att kräva resurser, liksom utgifterna för det socialatrygghetssystemet. /79 ger emellertid långtidsbudgeten klart vid handen att någranya utgiftsåtaganden knappast är möjliga. Budgetarbetet inför detta budgetårmåste präglas av mycket stor restriktivitet. För att göra detta möjligtutfärdar regeringen särskilda bestämmelser för myndigheternas arbete medanslagsframställningarna inför detta budgetår i syfte att begränsa utgiftskravenoch stimulera till omprioriteringar. De utredningar rörande ett antal konkretabesparingsprojekt som jag har redovisat har också till stor delinriktning på detta budgetår. Frånregeringens sida har tidigare framhållits att det är nödvändigt att både statoch kommun ålägger sig stor restriktivitet med nya åtaganden och att denoffentliga verksamheten inte kommer att kunna byggas ut i sammasnabba takt som karaktäriserat . För att angelägna behov skallkunna tillgodoses krävs därför en stram hushållning inom hela den offentligasektorn. Ansträngningarna att höja effektiviteten i statlig och kommunalverksamhet måste fullföljas och alla mojligheter till besparingar tas tillvara. Den nu framlagda långtidsbudgeten har förbättrat möjligheterna till en bedömningav de statsfinansiella perspektiven på . Den ger entydigt vidhanden att måste inriktas på en strävan att återvinna balansenmellan resursutvecklingen och utgiftsambitioner. fortsatta reformpolitiken måste föras i detta perspektiv. 4 Det reviderade budgetförslaget Ibudgetförslaget beräknades totalbudgeten uppvisa ett underskott om ca 14,4miljarder kr. för /77 och . De beräkningar som har gjorts Prop.1976/77:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag 25 medbeaktande av de ekonomisk-politiska åtgärder som jag har redovisatinnefattar en rad förändringar på såväl inkomst- som utgiftssidan av budgeten fördessa båda budgetår. Jag kommer att i ett senare avsnitt redovisa dessaberäkningar mera i detalj. Närdet gäller statsinkomsternas utveckling spelar självfallet de antaganden somgörs om den allmänna inkomstutvecklingen i samhället en avgörande roll.Riksrevisionsverket har i sin reviderade inkomstberäkning utgått från attlönesumman ökade . har verket redovisat tvåalternativ för lönesummans ökning, resp. . I samtliga dessafall innebär de nya antagandena smärre uppjusteringar i förhållande till vadsom redovisades i budgetförslaget. har verket gjort enschablonmässig framskrivning av lönesumman . För egen del utgår jag,liksom i budgetförslaget och i enlighet med tidigare praxis, beräkningsmässigtfrån det lägre alternativet för . Med dessa förutsättningar innebärriksrevisionsverkets nya inkomstberäkning en uppjustering av statsinkomsternamed 1 564 milj. kr. för /77 och med 1 660 milj. kr. för budgetåret1977/78. Till ungefär hälften kan dessa uppräkningar hänföras till de någothöjda antagandena för lönesummans tillväxt. Härtill kommer mindre justeringarpå ett stort antal inkomsttitlar. De skatte- och avgiftshöjningar m. m. som jagnärmare redovisar i följande avsnitt kan beräknas öka statsinkomsterna /78 med 3 629 milj. kr. Totalt kan därmed statsinkomsternaberäknas till 103 438 milj. kr. för /77 och 114 543 milj. kr.för /78. Det innebär att inkomsterna båda dessa budgetår ökarmed . Ävenpå utgiftssidan innebär de nya beräkningarna uppjusteringar i förhållande tillvad som redovisades i budgetförslaget. Vad gäller /77 harutgiftsutvecklingen präglats av behovet av insatsertill stöd för sysselsättningen både mera generellt och i vissa särskilt utsattabranscher. Regeringens beslut att utnyttjafinansfullmakten för åtgärder i syfte att hävda sysselsättningen har sedermeraföljts upp genom begäran om anslag på tilläggsbudget för detta ändamål meddrygt . 1976/77: 125). Vidare har förslag lagts fram om bl.a. ett tillfälligt sysselsättningsbidrag för företag på vissa särskilt utsattabranscher och orter (prop. 1976/77: 95). Ett särskilt stödprogram har föreslagitsbeträffande tekoindustrin (prop. 1976/77: 105) liksom mycket betydande statligainsatser för varvs- och rederinäringarna (prop. 1976/77: 139 och 146).Tillsammans kan de nu nämnda åtgärderna beräknas öka statsutgifterna /77 med inemot . har å andrasidan i sin beräkning av budgetutfallet räknat med att förbrukningen avreserverade anslagsmedel och av rörliga krediter blir betydligt lägre än vadsom angavs i budgetförslaget. Totalt räknar jag med att utgifterna förbudgetåret 3 1976/77. 1976/77:150 Bilaga2 Reviderat budgetförslag 26 1976/77skall uppgå till 117 122 milj. kr., vilket är ca 850 milj. kr. mer än vad somangavs i budgetförslaget. /78 beräknas nu utgifterna bli . större änvad som angavs i budgetförslaget. De största utgiftsökningarna hänför sig tillstödåtgärderna för varvs- och rederinäringarna och till stöd tillenergibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet. Jag anser vidare, som jagåterkommer till i det följande, att det finns anledning att räkna upp anslagettill ofömtsedda utgifter med . Vid minutgiftsberäkning har jag också beaktat de besparingar som uppkommer till följdav de åtgärder jag tidigare redovisat. Jag beräknar utgifterna för budgetåret1977/78 till totalt . Takten i utgiftsstegringenminskas därmed från /77 till /78. Totalbudgeten 1976/771977/78 (milj. 101 874 116 269 103 438 117 122 109 254 125 002 114 543 128 433 Deberäkningar jag har redovisat resulterar i att budgetunderskottet /77 nu förutses bli ca , vilket är enförbättring med ca 700 milj. kr. i förhällande till vad som angavs iår. För nästa budgetår skulle underskottet bli ungefär oförändrat, vilket ären förbättring med nära . jämfört med budgetförslaget. Denstabilisering av budgetläget, som redan budgetförslaget innebar, blir därmedän mera markerad som utrymme skapats för insatser till stöd försysselsättningen. Deberäkningar av statsbudgetens inverkan på efterfrågan i samhället, somredovisas i den reviderade finansplanen, visar att statsbudgeten kan väntas fåen stimulerande effekt på samhällsekonomin motsvarande avbruttonationalprodukten, vilket är något mindre än vad som angavs ibudgetförslaget. Den expansiva effekten gör sig gällande särskilt medan en förändring i åtstramande riktning sker under andra halvåret.Finanspolitiken är således anpassad till den väntade konjunkturutvecklingen. 1976/77; 150 Bilagal Reviderat budgetförslag 27 1 Utnyttjandeav finansfuUmakten, m. m. Regeringenhar av bemyndigats att för /77, om arbetsmarknadslägetkräver det, besluta om utgifter intill ett sammanlagt belopp av 1 500 milj.kr. 1975/76: 100 bil. 1, FiU 1975/ 76: 20, rskr 1975/76: 173).Möjligheterna att utnyttja fullmakten har utvidgats genom beslut av (FiU 1976/77: 10, rskr 1976/77: 133). Fullmaktenhar under innevarande budgetär utnyttjats , nämligen den 20januari 1977 och . Genombeslutet utnyttjades fullmakten för följande ändamål:projektering och uppförande av ny kriminalvärdsanstalt (lokalanstalt) i Luleåsamt diverse byggnadsarbeten vid kriminalvårdsanstalten i (, jfr prop. 1976/77: 125 bil. 1); lån till nybyggnader vid erkändavårdanstalter för alkoholmissbrukare (1,5 milj. kr., jfr prop. 1976/77: 125bil. 4); byggande av statliga vägar (104 milj. kr., jfr prop. 1976/77: 125 bil.5); nybyggnad för högskolan i (, jfr prop. 1976/77: 125 bil.8). Beslutetden avsåg sysselsättningsskapande åtgärder (,jfr prop. 1976/77: 125 bil. Genomhär redovisade beslut disponerade regeringen förskottsvis sammanlagt . av den nämnda fullmakten. Regeringen har sedermera i prop. 1976/77: 125hemställt om anslag av sammanlagt . för ifrågavarande ändamål. Regeringenhar vidare beträffande beslutet angående åtgärder för attfrämja ungdomars utbildning i gymnasieskolan medgivit att från åttonde huvudtitelnsförslagsanslag Bidrag till driften av gymnasieskolor och Bidrag till studie-och yrkesorientering (jfr prop. 1975/76: 100 bil. 10, UbU 1975/76: 22, rskr1975/76: 251) får utöver vad regeringen i annat sammanhang föreskrivit bestridas utgifter med högst 15 milj. kr. 2 Totalbudgetenbudgetåren 1976/77 och 1977/78 Ibudgetpropositionen beräknade jag totalbudgetens utgiftsanslag, dvs.bortsett från förändringar i anslagsbehållningar och i dispositionen avrörliga krediter, till 112 217 milj. kr. för /77. 1 dessa beloppingick de i prop. 1976/77: 57 och prop. 1976/77: 101 1976/77:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag 28 upptagnaanslagen på tilläggsbudget. har sedermera fattat beslut i anledningav dessa propositioner. 1976/77: 125 har begärts anslag på tilläggsbudget III för egentligastatsutgifter om 1 156 milj. kr. De största anslagen föreslås gå tillsysselsättningsskapande åtgärder, 757 milj. kr., byggande av statliga vägar,104 milj. kr., samt särskilda åtgärder för arbetsanpassning, 69 milj. kr. Riksrevisionsverkethar med skrivelse överlämnat en approximativ beräkning avbudgetutfallet för innevarande budgetår (bilaga 2). Verket har beräknat detotala statsutgifterna, exkl. förändringar av anslagsbehållningar och idispositionen av rörliga krediter, till 114 926 milj. kr. Detta är ett högrebelopp än de utgiftsanslag som har upptagits i statsbudgeten jämte ovan nämndatilläggsbudgetar. Skillnaden förklaras av beräknade merutgifter påförslagsanslag, vilka nu beräknas uppgå till drygt 1 550 milj. kr. mer än vadsom anvisats. Verkets beräkning i denna del kan jag ansluta mig till. Härutöverhar jag dock räknat med ytterligare utgifter om tillhopa 1 429 milj. kr. förvilka anslag har begärts på tilläggsbudget och vilka verket inte kunnat beakta.Härav avser 350 milj. kr. vissa industri- och sysselsättningsstimulerandeåtgärder (prop. 1976/77: 95), 47 milj. kr. lån till Areprojek-tet (prop.1976/77: 98), 2,5 milj. kr. stöd till tidningar på andra språk än svenska(prop. 1976/77: 99), 125 milj. kr. sysselsättningsskapande åtgärder förtekoindustrierna (prop. 1976/77: 105) och 904 milj. kr. åtgärder påvarvsområdet (prop. 1976/77: 139). Totalt har anvisats eller föreslagits 4 921milj. för egentliga statsutgifter och kapitalinvesteringar påtilläggsbudget för /77. Jag räknar sammanfattningsvis med attstatsutgifterna exkl. förändringar av anslagsbehållningar och i dispositionenav rörliga krediter men inkl. merbelastningar på förslagsanslag kommer attuppgå till 116 355 milj. kr. /78 upptogs de totala statsutgifterna, exkl. förändringar avanslagsbehållningar och i dispositionen av rörliga krediter, ibudgetpropositionen till 124 402 milj. kr. Ipropositioner, vilka förelagts årets före , samtriksdagsbeslut fram till nämnda dag har upptagits anslag som innebär enutgiftsökning i förhållande till förslaget till statsbudget med 1 359 milj. kr.Vidare har i prop. 1976/77: 139 begärts anslag för /78 till ettbelopp om 2 270 milj. kr. till åtgärder för varvsnäringen. De förslag somläggs fram i denna proposition rörande bl. a. en tidigareläggning av höjningenav barnbidraget innebär en anslagsökning med 301 milj. kr. för budgetåret1977/78. Föratt få erforderlig realism i beräkningarna upptogs i budgetpropositionenanslaget till oförutsedda utgifter med 4 000 milj. kr., varav 1 500 milj. kr.avsåg täckande av oförutsedda och ofrånkomliga behov på tilläggsbudget.Resterande 2 500 milj. kr. var avsatta bl. a. för ytterli- Prop.1976/77:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag 29 garestatliga insatser som då bedömdes kunna bli erforderliga för vissa industribranscher.Som jag nämnt, har förslag om sådana insatser för bl. a. varvsindustrinunder /78 förelagts . Ytterligareinsatser kan emellertid komma att behövas för andra industribranscher.Härutöver har medel avsatts med tanke på att inkomstskatteskalorna skall kunnainflationsskyddas fr. o. m. . Vidare har vid beräkningen av anslagettill oförutsedda utgifter beaktats att de nu gällande antagandena för pris-och löneökningar, vilka överensstämmer med dem som redovisas i den revideradefinansplanen, ligger något högre än motsvarande antaganden ibudgetpropositionen 1977. Mot bakgrund av vad jag nu har anfört anser jag attanslaget till oförutsedda utgifter bör tas upp med 5 000 milj. kr. Jaghar låtit upprätta en specifikation över anslagsförändringar i förhållandetill budgetpropositionen (bilaga 5). Specifikationen täcker perioden fram månads utgång . Förslag om åtgärder för varvsnäringen (prop.1976/77: 139) liksom förslag som framläggs i denna proposition har dockinräknats. På grundval av dessa uppgifter beräknar jag utgiftsanslagen påtotalbudgeten för /78 till 129 333 milj. kr. Eventuella förslagoch beslut i övrigt efter bör beaktas av riksdagensvederbörande utskott. 2.2Avskrivning av nya kapitalinvesteringar för /78 Anslagentill avskrivning av nya kapitalinvesteringar för /78 var i åretsbudgetproposition i viss omfattning upptagna med beräknade belopp beroende påatt motsvarande investeringsanslag inte hade begärts definitivt. Jagfår nu anmäla de definitiva anslagsförslagen samt förslagen om ytterligareinvesteringar utöver de i budgetpropositionen beräknade. Understatens affärsverksfonder har anslaget till teleanläggningar m. m. numerafastställts till 870,8 milj. kr. 1976/77: 74). Avskrivningsanslaget börföras upp med 6,2 milj. kr. Anslaget till järnvägar m. m. har fastställts till673 milj. kr. 1976/77: 74). Jag tar upp ett avskrivningsanslag av 65milj. Understatens allmänna fastighetsfond har i prop. 1976/77: 74 för anslagetCivilförsvar: Anskaffning av anläggningar definitivt begärts 11,2 milj. kr.Avskrivningsanslaget bör föras upp med 5,6 milj. kr. För byggnadsarbeten inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde har definitivt begärts (prop.1976/77: 79) 130 milj. kr. Avskrivningsanslaget bör föras upp med 65 milj. kr. Underförsvarets fastighetsfond har investeringsanslag begärts definitivt (prop.1976/77: 74) med sammanlagt . Härav beräknas för markförvärv , för kasernbyggnader . och för befästningar . Avskrivningsanslaget bör tas upp med avrundat 271,6 milj. kr. Prop.1976/77:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag 30 Underfonden för låneunderstöd har i prop. 1976/77: 81 till lån för investeringar ibokhandel föreslagits ett anslag av . Vissa län avses bli ränte-och amorleringsfria. Avskrivningsbehovet kan schablonmässigt beräknas till . Jag tar upp ett avskrivningsanslag av . 1976/77: 85 har för anslaget Lån till teko-, sko- och garveri-industrierföreslagits ett anslag av ytterligare 10 milj. kr. utöver de ibudgetpropositionen föreslagna 5 milj. kr. Lånen är ränte- och amorleringsfria,varför anslaget bör skrivas av helt. Jag tar upp ett avskrivningsanslag omtotalt 15 milj. kr. Tillförsörjningsberedskapslån har begärts 11 milj. kr. 1976/ 77: 85). Lånenavses bli ränte- och amorleringsfria, varför jag tar upp ett avskrivningsanslagav 11 milj. kr. 1976/77: 85 har till skostrukturlån föreslagits ett anslag av 10 milj.kr. Anslaget bör skrivas av helt och avskrivningsanslaget föras upp med 10milj. 1976/77: 107 har till län till experimentbyggande m. m. begärts ettanslag av 22 milj. kr. Lånen är ränte- och amorleringsfria och frågan omåterbetalning prövas frän fall till fall. Jag tar upp ett avskrivningsanslagav 22 milj. kr. Tilllån till investeringar inom glasindustri har i prop. 1976/ 77: 61föreslagits ett anslag av 9 milj. kr. Lånen avses bli ränte- ochamorleringsfria, varför jag tar upp ett avskrivningsanslag av 9 milj. kr. Underdiverse kapitalfonder har till förrådsfonden för ekonomiskt försvar:Förrådsanläggningar m. m. definitivt begärts 35 milj. kr. Anslaget bör skrivasav helt och avskrivningsanslaget föras upp med 35 milj. kr. Riksrevisionsverkethar med särskilda skrivelser lämnat bl. a. en beräkning av utfalletav budgetens inkomster under /77 samt en förnyadinkomstberäkning för /78. För en närmare redogörelse för dessaberäkningar får jag hänvisa till verkets skrivelser (bilagor 2 och 3). Avgörandeför beräkningen av statsinkomsternas utveckling är de antaganden som görs ominkomstutvecklingen i samhället. har i sina beräkningarutgått från ett antagande om att lönesumman ökade mellan åren 1975och 1976. har ännu inget avtal slutits, varför verket valt attutföra två alternativa beräkningar för den totala lönesummans utvecklingmellan . Ienlighet med vad chefen för ekonomidepartementet har anfört i den revideradefinansplanen och vad jag själv har uttalat har 1976/77:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag 31 jagvalt att i mina beräkningar av statsinkomsterna kalkylmässigt utgå från ihuvudsak samma antaganden som gjort i sitt lägrealternativ. Ökningen av lönesumman har satts tillknappt . Detta motsvarar en total lönekostnadsökning, inkl. socialaavgifter, på . har jag, i likhet med riks-revisionsverket,schablonmässigt skrivit fram lönesumman . Antagandena om ökningen avlönesumman har i jämförelse med budgetpropositionen justerats upp med 0,5procentenhet för år l976 och med för . Vadgäller inkomsttiteln skatt på inkomst och förmögenhet samtsocialförsäkringsavgifter m. m. har utgått från den ibudgetpropositionen aviserade höjningen av sjukförsäkringsavgiften med 1,5procentenheter . Regeringen har emellertid i prop. 1976/77:116 föreslagit att avgiften skall höjas den 1 januari 1978.Detta beräknas medföra en inkomstökning på titeln med 75 milj. kr. Regeringen har vidare i prop.