prop · G00380 · 1976-12-31 00:00:00 — Förslaget från om en konsulenttjänst, medutåtriktad verksamhet för den samiska minoriteten, har därför fortfarandeaktualitet. Om SÖ vid fördelningen av medlen till expertis m. m. tilllänsskolnämnderna inte kan tillgodose nämnda behov, bör överstyrelsen kunnaåterkomma med sin tidigare framställning om särskilda medel för en tjänst förminoritetsfrågor. De insatser som kan göras för samernas barn iförskolan är en viktig del av samhällets stöd till samerna och deras kultur.Möjligheterna till hemspråksträning under förskolåren har fundamental betydelseför samebarnens personlighetsutveckling. Kommunerna skall i förskoleplaneringensärskilt beakta samebarnens behov. Det är viktigt att kommunerna i sinuppsökande verksamhet och information anlägger en helhetssyn på de insatser somkan göras för att tillgodose samernas särskilda behov. Sameutredningenföreslår att särskilda tjänster inrättas för hemspråksundervisningen i samiskainom förskolan, och gymnasieskolan. Därigenom möjliggörs ensamordnad undervisning i samiska alltifrån förskola till gymnasieskola.Tyngdpunkten i dessa lärares tjänstgöring läggs på förskolan i de kommuner därgrundskolan förfogar över samiskspråkiga klass- och ämneslärare.Hemspråkslärarna bör företrädesvis rekryteras bland samer. Utredningen förutsätter vidare att SÖ beaktarmöjligheterna att till förskollärarutbildning anta behöriga sökande med samiskasom modersmål. 1976/77: 80 31 3.10.3Sameskola, grundskola, gymnasieskola konstaterar att nomadskolan ellersameskolan, som utredningen föredrar att kalla den, har haft en väsentligbetydelse när det galler att bevara, utveckla och till nya generationeröverföra det samiska kulturarvet. nomadskolreform innebär ett åtagandefrån samhällets sida att sörja för att särskilda skolor finns att tillgå församernas barn, så länge samerna önskar sådana skolor (prop. 1962: 51 s. 4950). Den starka nedgången i elevantalet lett till en allt intensivare debatt om skolornas framtid. Blandsamerna har man inte i första hand diskuterat frågan om avveckling av sameskolorna.Debatten har snarare rört de åtgärder som kan vidtas för att ge sameskolan denhöga pedagogiska standard som avsågs med reform och vilkakompletterande insatser samhället kan göra för att tillfredsställa de samiskautbildningsbehoven. Nuvarande rekryteringsläge för sameskolorna har enligtutredningen sin yttersta orsak i den geografiska spridningen av en litenfolkgrupp. Sameskolornas verksamhet är ett extremt exempel på utbildning iglesbygd. Statsmakternas beslut att det skall finnastvå likvärdiga utbildningsmöjligheter för samerna, nämligen sameskola ochkommunal grundskola, så länge de själva önskar detta, bör enligtsameutredningen alltjämt vara utgångspunkten för samhällets insatser. Frågorom nedläggning av enskilda sameskolor måste därför prövas omsorgsfullt och inära samråd med samernas företrädare. Vidare bör som alternativ tillnedläggning av sameskola nya organisatoriska lösningar på lokalplanet kunnaprövas. Nedläggning av en sameskola bör komma i fråga först när alla parter äreniga om att det inte är rimligt att behålla skolan och när de samiskaintressena kan tillgodoses bättre i kommunens grundskola. anser att utbildningen av lärareför sameskolan är otillfredsställande. När det gäller utveckling och produktionav läromedel har en viss förbättring inträtt först under de allra senasteåren. En kärnfråga blir dock att bedöma vilka insatser som behövs för attsamernas språk och kultur skall få en ställning i som motsvarar deberättigade kraven och önskemålen om ett samiskt alternativ. Det är mot dennabakgrund som utredningen redovisar sina förslag till dels en förbättradsameskola, dels en grundskola där de samiska inslagen får en starkareställning. Utredningen konstaterar att intresset förundervisning i samiska i har ökat och alltfler kommuner har infört sådan undervisning. Intresset för en starkareställning i för de samiska frågorna avser inte bara samiska språketutan samernas språk och kultur i vidare mening. Det finns ett allmänt Prop.1976/77: 80 32 önskemålom att barnen i över huvud taget bör få lära sig mer om samerna ochatt samiskt stoff genomgående bör integreras i läromedel och undervisning. Om skall kunna vara en skola för allaungdomar, måste den i mycket större utsträckning än också förmedlaallmänna kunskaper om samerna, om deras historia och levnadsförhållanden, omrennäringens villkor och inte minst om de icke-renskötande samernas situation.Genom att de samiska frågorna får en naturlig plats i ökarförståelsen för de problem som möter samerna i deras egenskap av etniskminoritet i det svenska samhället. En stark ställning för samernas språk ochkultur i bidrar inte bara till att främja de samiska elevernasallmänna utveckling utan också till att skapa förståelse för samernas önskemåloch strävanden. Detta innebär att man inom ram har de bästaförutsättningarna för att med ett ökat samhällsstöd bidra till bevarandet ochutvecklingen av samernas kultur. Om sameundervisningen i skall kunna bliett verkligt samiskt alternativ måste bristen på lärarpersonal och läromedel avhjälpas.Sameutredningen föreslår (3.10.6) utbildning av klasslärare och ämneslärare förden samiska undervisningen samt inrättande av särskilda tjänster somhemspråkslärare för en samordnad hemspråksundervisning i förskola, grundskolaoch gymnasieskola. Vidare föreslår utredningen en fortsatt utveckling ochproduktion av samiska läromedel. Utredningen anser vidare att omfattningen ochorganisationen av undervisningen i samiska i måste omprövas.Kommunerna har ett ansvar för att sameeleverna och deras föräldrar informerasom möjligheterna till undervisning i samiska och om den betydelse sådanundervisning kan ha för elevernas allmänna utveckling. Antalet veckotimmar isamiska bör ökas. I första hand bör timantalet i samiska utökas genom ett flexibeltutnyttjande av resurserna inom den fastställda timplanens ram. I vissutsträckning bör det vara möjligt att lägga sameundervisningen som ett tilläggtill ordinarie timplan. Möjligheterna till detta ökar om beslut fattas ienlighet med förslagen från utredningen (U 1970: 63) om skolans inre arbete(). De föreslagna riktlinjerna för en utökad ochförbättrad samisk undervisning i är också giltiga i fråga omgymnasieskolan. SÖ bör fastställa kursplan för gymnasieskolansundervisning i samiska. Nuvarande möjlighet till undervisning i minoritetsspråki stället för B- eller C-språk bör finnas kvar. Det bör också övervägas om detär möjligt att därutöver införa de allmänna bestämmelser om minoritetsspråksundervisningsom gäller för grandskolan. Det är viktigt att yrkesinriktade gymnasiekurser,såsom den tvååriga specialkursen inom rennäringen, kan anordnas för att fyllasamiska utbildningsbehov. SÖ bör fortlöpande överväga behovet av och inrikt- Prop.1976/77: 80 33 ningen på sådana kurser, så att de blir ett meningsfulltinslag i en samisk utbildningsväg. 3.10.4 Högskoleutbildning och forskning i samiska konstaterar attgenom tillkomsten av en institution vid i för högreutbildning och forskning i samiska har förutsättningar skapats för ett fortsattutvecklingsarbete till stöd för den samiska minoritetens språk och kultur.Umeåinstitutionen blir ett centrum för den samiska lärarutbildningen, framförallt den ämnesteoretiska delen av klasslärar- och ämneslärarutbildningen.Utbildning i samiska språket och kulturen har också betydelse för andraundervisningsyrken, t. ex. förskollärare, speciallärare och fritidspedagoger,samt för vissa tekniska yrken och kultur- och informationsyrken. Genomtillkomsten av den av utredningen föreslagna professuren i samiska finns nuockså förutsättningar för samisk forskning och forskarutbildning i samarbetemed företrädare för andra humanistiska och samhällsvetenskapliga ämnen och isamarbete med Nordiskt samiskt institut. Utredningen förutsätter att detäven i fortsättningen kommer att vara möjligt att meddela undervisning isamiska inom den finsk-ugriska institutionen vid i . Utredningen anser attutbildningsmyndigheterna, i samband med reformeringen av den högreutbildningen, bör kunna ta stor hänsyn till behovet av samiska kurser vidutformningen av utbildningslinjer. Vid i bör bl. a. sådanaHnjer inrättas som svarar mot samiska önskemål och särskilda lokalaförutsättningar. Kombinationer av kurser med samisk inriktning bör kunna ingå iindividuella utbildningslinjer. Åtgärder som främjar återkommandeutbildning skall prioriteras vid den fortsatta planeringen av utbildningssystemet.De beslut som redan är fattade om bl. a. vidgade utbildningsmöjligheter ienstaka kurser och utbyggnad av högskoleutbildningen utanföruniversitetsorterna är helt i linje med sameutredningens tidigare förslag omatt tillgodose de samiska fortbildnings- och vidareutbildningsbehoven. I fråga om den samiskahögskoleutbildningens organisation och resurser konstaterar utredningen attden allmänna uppläggningen av utbildningen i samiska i hög grad påverkas av elevernasskiftande bakgrund och förkunskaper. Bland de studerande finns de som talar,läser och skriver samiska och de som helt saknar förkunskaper. Dessutom ärflera dialekter företrädda, i första hand nordsamiska, lulesamiska ochsydsamiska. Det är mycket svårt att och med samma kursfordringarundervisa studerande med samiska som modersmål och personer utan några somhelst förkunskaper. Utredningen anser att man bör anpassa högskoleutbildningeni samiska efter 3 1976/77. Prop.1976/77: 80 34 Det är särskilt viktigt att de som har samiska sommodersmål och som har goda kunskaper i språket kan få en kvalificeradhögskoleutbildning, bl. a. som ett led i en samisk lärarutbildning. Inom den reformerade högskoleutbildningen bör detvara möjligt att i stor utsträckning fastställa utbildningsplaner ochkursplaner som direkt tar hänsyn till samiska önskemål och behov. Det ärviktigt att den decentraliserade universitetsutbildningen i samiska gesresurser för en förstärkt verksamhet, inte rninst för att tillgodose behovet avsamisk vuxenutbildning på högskolenivå. anser det f. n. inte möjligt attförutse det framtida behovet av lärarresurser för den samiskahögskoleutbildningen. Utredningen erinrar emellertid om ett i olika sammanhangframfört förslag om ett universitetslektorat i sydsamiska samt om att enarbetsgrupp inom fakultetsberedningen för humaniora och teologi ansett attprofessuren i samiska bör kompletteras med en,tjänst som universitetslektor. För många samer iiinebär samhälletsvuxenutbildningsåtgärder en möjlighet att kompensera inte bara en låg allmängrundutbildning utan också en bristfällig utbildning i det egna modersrnålet.Deltagandet i studiecirkelverksamhet, folkhögskolekurser,arbetsmarknadsutbildning etc. kan för samema liksom för andra grupper isamhället bli naturliga led i en återkommande utbildning. Det krävs emellertidsärskilda insatser för att utbildningen skall bli en realitet för alla som harbehov av den. Informationen om rätten och möjligheterna till -vuxenstudier måsteförstärkas. Studiefinansieringen måste anpassas , till de vuxnas allmänna situation. Samernas folkhögskola i står i centrum förden samiska vuxenutbildningen och det samiska kulturarbetet. Folkhögskolansbetydelse framgår bl. a. av det stora antalet samiska studerande och denomfattning de kortare ämneskursema fått . Folkhögskolanhar också kunnat ta emot decentraUserad universitetsutbildning och delta iutvecklingsarbetet på läromedelsområdet. Genom det allmänna och särskildastatsbidraget tjll samernas folkhögskola och genom möjligheten för de samiskahuvudmannaorganisationerna att få täckning för sin andel av ett eventuelltdriftunderskott har ekonomisk bastrygghet skapats för skolan. Det är viktigt att Samernas folkhögskola även ifortsättningen får det samhälleliga stöd som krävs för att verksamheten skallkunna bedrivas med nuvarande intensitet och omfattning. LJtredningen anserdärför att ytterligare resurser, behövs för att folkhögskolan skall kunna upprätthållasin ställning som samiskt kulturcentrum. Desärskilda pedagogiska problem som följer av det stora antalet 1976/77: 80 35 samiskadialekter och de bristfälliga läs- och skrivkunskaperna bland dem som harsamiska som modersmål motiverar att särskilda hänsyn tas vid tilldelningen avlärartimmar för språkundervisningen. Relationstalet för tilldelningen avlärartimmar bör därför bestämmas till 4,0 för undervisningen i samiska språk. En utbyggnad av folkhögskolans lokaler är, somutredningen framhållit i ett tidigare delbetänkande, en nödvändigföratsättning för att verksamheten skall kunna behållas på nuvarande, höganivå. Det ankommer på SÖ att enligt gällande bestämmelser fastställa skolanslokalbehov och fatta beslut i statsbidragsfrågan. Genom att en särskild konsulent, knuten tillSamemas folkhögskola, kunnat organisera ämneskurser och studiecirklar samtbedriva en omfattande uppsökande verksamhet har den allmänna bildningsverksamhetenÖkat. Det ankommer på SÖ att besluta om tjänstgöringen för konsulenten, som f.n. har sin verksamhet inom . Det är emellertid önskvärt attkonsulenten kan tjänstgöra inom ett större område, i första hand inom de trenordligaste länen. Konsulentyerksam-heten bör också bedrivas i nära samverkanmed länsbildningsförbunden och de lokala studieförbunden, varigenom samerna istörsta möjhga utsträckning får del av samhällets resurser för den fria ochfrivilliga bildningsverksamheten. Utredningen konstaterar i fråga om s t u d i e f in a n.s i er i n g e n att det nya studiestödet för vuxna innebär förbättrademöjligheter till utbildning för samer med kort'eller ofullständig utbildning.Det förutsätts därvid att länens vuxeiiutbildningsnämnder vid. behandlingen avansökningar om studiestöd, bl.a. internatbidrag, särskilt uppmärksammarsamemas behov av sådant stöd. anser vidare att frågan omarbetsmarknadsutbildningsbidrag till deltagare i slöjdkurserna vid bör lösas. Nordiskt samiskt institut bör följa utvecklingenav studiestödet i de nordiska länderna och söka öka möjligheterna för samernaatt delta i kursverksamhet över nationsgränserna. 3.10.6Lärare och läromedel för det samiska undervisningsområdet Bristen på lärare som utbildats för samiskundervisning hindrar i stor utsträckning förverkligandet av en samiskutbildningsväg. Enligt sameutredningen finns följande omedelbaralärarutbildningsbehov för det samiska undervisningsområdet. Utbildning av tvåspråkigaförskollärare och barnskötare för språkträningen i förskolan. Ämnesutbildning ochmetodisk-pedagogisk utbildning för klasslärare vid sameskolor och grundskolanslåg- och rnellanstadier. Ämnesteoretisk utbildning isamiska och praktisk-pedagögisk utbildning med samisk inriktning för ämnesVärarevid samehögstadiet i , högstadium och gymnasieskolan. Prop.1976/77: 80 36 Fortbildning och vidareutbildning för lärareinom det samiska området på alla nivåer. lärarutbildningsutredning utreder f. n.lärarutbildningens mål, struktur, innehåll m. m. Detta hindrar inte attomedelbara åtgärder bör vidtas för att avhjälpa bristen på utbildade lärare förden sarniska undervisningen. föreslår att de samiska aspekternabör beaktas vid fortsatta överväganden om särskild förskollärarutbildning fördem som har minoritetsspråk som modersmål. SÖ bör även till förskollärarutbildninginom ramen för den s. k. fria kvoten anta behöriga sökande med samiska som modersmål. Behöriga sökande med samiska som modersmål börantas i fri kvot till klasslärarutbildning vid i . SÖ bör fåi uppdrag att utforma förslag till särskild metodikutbildning i samiska. Ifråga om den samiska ämnesutbildningen bör samarbeta i . Ämneslärarutbildningför sameundervisningen bör organiseras vid och iUmeå. Den ämnesteoretiska utbildningen bör handhas av universitetsinstitutionenför samiska och den praktisk-pedagogiska utbildningen bör förläggas tilllärarhögskolans ämneslärarlinje. Det bör vidare uppdras åt SÖ att, efter de avutredningen redovisade riktlinjerna, utforma förslag till utbildning av ämneslärareför det samiska undervisningsområdet. SÖ bör få i uppdrag attföreslå hur fortbildningen och vidareutbildningen skall vara organiserad,varvid utbildningsbehovet för redan verksamma lärare bör observeras. En arbetsgrupp inom har ibetänkandet (DsU 1975: 13) Förslag om åtgärder för invandrarbarnen i förskola,grundskola och gymnasieskola föreslagit inrättande av särskilda tjänster somhemspråkslärare för invandrarbarnens undervisning. anser atthemspråkslärartjänster är synnerligen lämpliga även för hemspråksträningen isamiska inom förskolan, och gymnasieskolan. Genom tjänsternaskonstrak-tion möjliggörs en samordnad hemspråksundervisning alltifrån förskolatill gymnasieskola. Behovet av sådan samordning är särskilt stort i kommunersom saknar särskild sameskola. Utredningen föreslår att tjänster somhemspråkslärare i samiska inrättas i första hand i kommuner som redovisar ettbehov av samisk undervisning i såväl förskola som grundskola och gymnasium.Det bör uppdras åt SÖ att utforma ett utbildningsprogram även för dessalärare. Behovet av läromedel för den samiska undervisningenär utomordentligt stort. Utredningen anser att pågående utvecklingsarbete, somfår ekonomiskt stöd från SÖ och ,bör kunna leda till en väsentligt förbättrad läromedelssituation på 1976/77: 80 37 det samiska området. Det är särskilt viktigt att allastadier i förses med läromedel. Förskolan har också behov avlekmaterial och läromedel med samisk inriktning. För det fortsattautvecklingsarbetet fordras läromedelsförfattare som både behärskar det samiskastoffet och har de nödvändiga pedagogiska förutsättningarna. Läromedel för så små grupper somsamegruppen kan endast framställas med omfattande subventioner, bl. a. medhänsyn till upplagestorlek och försäljningspris. Det finns skäl att övervägaett särskilt statsbidrag till kommunerna för läromedelskostnader i anslutningtill sameundervisningen. Det bör också vara möjligt att utforma statsbidragetför hemspråksundervisningen så att det inkluderar kommunernas extra läromedelskostnader. 3.11 Nordiskt samarbete i samefrågor redovisar, utanegna överväganden och förslag, den verksamhet som bedrivs inom (Nordiska samekonferenserna). , Nordiska samarbetsorganet för samespörsmål och renskötselfrågorsamt Nordiskt samiskt institut. 4.1 Allmänna synpunkter på utredningsarbetet får ett positivtmottagande av flertalet remissinstanser. Utredningens förslag tillsamhällsstöd för samernas strävanden att bevara och utveckla sin kulturtillstyrks i princip av bl. a. kammarkollegiet, ,förskoleseminariet i , rektorsämbetet vid i ,humanistiska fakulteten vid i , , ochPirttijärvi samebyar, , , domänverket,länsstyrelserna i , , och ,, , och kommuner, SSR, Same-Ätnam,Svenska kommunförbuizdet. , /SR, FPU, Klys, Vuxenskolanoch naturvärn. Åtskilliga remissinstanser,däribland , UKÄ, samhällsvetenskapliga fakulteten viduniversitetet i , i , , ochLycksele kommuner, sameby, , ,landsantikvarien i och Föreningen framhålleratt de undersökningar och analyser som utredningen företagit utgör en värdefulldokumentation och belysning av samebefolkningens historiska förhållanden och nuvarandesituation. SSR uttrycker sin tillfredsställelse med de principiellaställningstagan- 1976/77: 80 38 densom utredningen redovisar, och framhåller att utredningens förslag vilar på ensamevänlig grund. Den av utredningen redovisade grundsynen kan enligt SSR tillalla delar sägas sammanfalla med vad sameriia själva har angivit omförutsättningarna för sin egen framtid. Det är, framhåller SSR, så mycket merglädjande om nu detta också kan bli den officiellt samepolitiska målsättningenför staten . Även Same-Ätnam finner utredningens överväganden ochförslag vara en god utgångspunkt för samernas utformning av sin framtid. i ställer sig kritisktill att utredningen inte utgår från någon redovisad analysmodell vid sinbehandling av samernas kultur. anmärker att utredningeninte bearbetat undersökningsmaterialet för att göra en prognos för den framtidautvecklingen och framhåller värdet av en komplettering på denna punkt.Landsantikvarien i delar denna kritik och tillägger attutredningen inte heller sökt klarlägga vilka yttringar av kulturen som ärsärskilt angelägna att stödjas. , samhällsvetenskapliga fakultetenvid i , i , SSR, Saminuorra,, Storumangruppen, Lapplandsgruppen, Mälargruppen ochNordiskt samiskt institut anser att det material som utredningen presenteratär otillräckligt som underlag för en samlad bedömning av åtgärder till stöd församekulturen. menar att utredningen förbigått de grupper blandde icke renskötande samerna som med sin livsföring anknyter till denursprungliga samiska. Betänkandet bör kompletteras medundersökningar som berör de icke renskötande samer som bor kvar ikärnområdena. Samhällsvetenskapliga fakulteten vid universiteteti hävdar också att utredningen inte tillräckligt behandlat alla berördagrupper. i anser att en samlad bedömning bordeha innefattat sådana befolkningsgrupper som under århundraden levt i näraanslutning till rennäringen. Dessa gruppers relationer till såväl denrenskötande som den icke renskötande samebefolkningen borde närmare ha utretts.Länsstyrelsen i framför liknande synpunkter. Enligtlänsstyrelsens uppfattning hade det varit värdefullt om utredningen söktklarlägga hur de olika intressena i fjällvärlden påverkar situationen församerna och därmed förutsättningarna för den samiska kulturen. Institutet förfolklivsforskning vid i anmärker att utredningen inteuppmärksammat de sociala skillnader som förekommer bland de renskötandesamerna. Enligt SSR och Saminuorra saknas en grundläggandekartläggning av förutsättningarna för den samiska näringen och kulturen. SSRefterlyser en behandling av samernas möjligheter att delta i turismensutveckling inom samernas kärnområden. Utredningen borde också ha berörtskogs-samernas speciella problem. Saminuorra finner det vara en allvarlig Prop.1976/77: 80 39 bristatt utredningen inte lagt fram förslag som syftar till att åstadkomma enpositiv befolkningsutveckling inom det samiska bosättningsom-' rådet. EnligtSåminuörras uppfattning har utredningen inte uppmärksammat den sneda ålders-och könsfördelningen inom sameområdet och därmed förbigått den centrala fråganom samekvinnornas möjligheter att få sysselsättning och möjligheter att bo kvarinom det samiska området. finner det anmärkningsvärtatt utredningen inte berört de icke renskötande samernassysselsättningsproblem. Storumangruppen tillägger att utredningsdirektiven ärofullständiga emedan de inte berör samebefolkningens ekonomiska och socialaproblem. Även Lapplandsgruppen anser att utredningens uppgifter varit alltförbegränsade. Utredningsuppdraget borde ha omfattat inte bara samerna som etniskbefolkningsgrupp utan också den befolkningsgrupp som lever som samernasnärmaste grannar. Mälargruppen förordar att det förutom denna utredning rörandesamernas språk och kultur också företas en utredning beträffanderegionalpolitiska åtgärder i sysselsättningsfrågan. Nordiskt samiskt institutkonstaterar att utredningen, till skillnad från motsvarande initiativ i Finlandoch , inte varit inriktad på att åstadkomma lösningar i fråga om detekonomiska och näringsmässiga underlaget för samernas språk och kultur. 4.2 Redovisade undersökningar m. m. Några remissinstanser, däriblandriksantikvarieämbetet, , rektorsämbetet ochsocialantropologiska institutionen vid i , statens rådför samhällsforskning. , SSR och Nordiskt samiskt institut harkommenterat utredningens redogörelse för de svenska samernas historiskabakgrund. , och rektorsämbetet vid universiteteti anser att den historiska översikten är mycket värdefull förförståelsen av den nuvarande samiska kulturen. församhällsforskning, SSR och Nordiskt samiskt institut är däremot kritiska motutredningens redovisning av den historiska bakgrunden och anser att enfullständig överblick över samernas historia saknas. a. upp frågan omsamernas urgamla hemortsrätt i och framhåller därvid att frågan omsamernas ursprung ännu inte är löst. De arkeologiska forskningsresultatenlämnar inte någon verklig klarhet i denna fråga.