prop · G00396 · 1976-12-31 00:00:00 — Utredningen har här föreslagit att denna fråga bör lämnas utanförförfarandet och alltså bli oreglerad. Jag kan inte dela den uppfattningen utananser att det i författningstexten bör tas in en uttrycklig hänvisning tillmotsvarade bestämmelser i angående ersättning och förskotttill vittne och sakkunnig. För det fall att vittne utan giltigt skäl vägrar attavlägga ed eller att avge vittnesmål eller besvara fråga föreskrivs i fjärdepunkten att domstolen får ge vitesföreläggande. Något behov av andratvångsmedel finns knappast. På denna punkt föreUgger alltså en viss avvikelsefrån förvaltningsprocesslagen enligt vilken också häkte kan komma i fråga. Paragrafen anger vilka regler som gäller för omröstningtill beslut. Den ersätter 3 § lag om besvärsavdelningen och harutformats efter mönster av 13 § förvaltningsdomstolslagen. Denna bestämmelse, som är utformad efter mönster av30 § förvaltningsprocesslagen, anger att rättens avgörande av mål skall gmndaspå vad handlingarna innehåUer och vad i övrigt har förekommit i målet samt attdet av beslut skall framgå vUka skäl som har bestämt utgången. Denna paragraf innehåUer föreskrifter omexpediering av beslut och skiljaktig mening. Den ersätter vissa bestämmelser iarbetsordningen för besvärsavdelningen och har utformats efter mönster av 31 §första stycket förvaltningsprocesslagen. Genom denna bestämmelse, som saknar motsvarighet f,n., ges patentbesvärsrätten möjlighet rätta uppenbara skrivfel och liknandefelaktigheter i beslut. Paragrafen har utformats efter mönster av 32 §förvaltningsprocesslagen. 1976/77: 96 58 I denna paragraf som saknar motsvarighet i gällandebestämmelser görs vissa allmänna bestämmelser rörande förfarandet i 40, 42 och44 53 §§ förvaltningsprocesslagen tillämpliga också i patentbesvärsrätten.Till skiUnad från utredningen, som har ansett sig inte vilja tynga förfarandetmed ytterligare bestämmelser, vilka ändå torde kunna bli analogt tiUämpliga,anser jag det klart att även bestämmelserna i 50 52 §§ nämnda lag omanvändningen av tolk också uttryckligen skall vara tiUämpliga ipatentbesvärsrätten. I första stycket av denna paragraf ges enupplysning om att bestämmelser om talan mot patentbesvärsrättens beslut finnsi varumärkeslagen (1960: 644), namnlagen (1963: 521), patentiagen (1967: 837)och mönsterskyddslagen (1970: 485). I paragrafens andra stycke föreskrives angåendetalan mot beslut under rättegången i patentbesvärsrätten. Bestämmelsen har ihuvudsak utformats efter mönster av 34 § första stycketförvaltningsprocesslagen. Denna bestämmelse, som har berörts tidigare vid 10§, anger att den som utan giltigt skäl röjer vad som enligtpatentbesvärsrättens förordnande ej får uppenbaras dömes tUl böter. Paragrafenhar utformats efter mönster av 39 § andra stycket förvaltningsprocesslagen. Lagen föreslås träda i kraft , då1967 års lag om besvärsavdelningen föreslås upphöra att gälla. Något hinder kaninte möta mot att de i lagförslaget upptagna reglerna görs tillämpliga också ifråga om mål som har anhängiggjorts före ikraftträdandet. I en övergångsbestämmelsebör dock anges att äldre bestämmelser gäller i mål som har företagits tillavgörande på besvärsavdelningen före ikraftträdandet. 8.2Förslagen till ändring i varumärkeslagen, namnlagen, patentlagen ocbmönsterskyddslagen I samtliga dessa lagar finns intaget bestämmelserom bl. a. besvärsförfarandet i ärenden enligt respektive lag, i vilka patent-och registreringsverkets besvärsavdelning är nämnd. Dessa bestämmelserföreslås nu ändrade, så att på dessa platser patentbesvärsrätten i stället försin. Jaghemställer att lagrådets yttrande inhämtas över lagförslagen. Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemstäUan. Besvärsavdelningen inom patent- och registreringsverket Betänkande av den sakkunnige för översyn avbesvärsavdebingens organisation och arbetsformer 1976/77: 96 61 Till Statsrådet och chefen för bemyndigades chefen förhandelsdepartementet att tillkalla en sakkunnig med uppdrag att göra en översynav organisationen och arbetsformerna vid patent- och registreringsverketsbesvärsavdelning samt att besluta om experter, sekreterare och annat arbetsbiträdeåt den sakkunnige. Med stöd härav tiUkallade departementschefen den 16 julisamma år som sakkunnig regeringsrådet . Vidare förordnadesgeneraldirektören , patenträttsrådet , rådmannen och avdelningsdirektören att som experterbiträda den sakkunnige. Genom beslut förordnades attockså vara sekreterare i utredningen. För att beaktas vid uppdragets fullgörande har tUlutredningen öveij-lämnats en gjord framställning från patent-och registreringsverket rörande ändrad organisation av besvärsavdelningen samten inom upprättad promemoria dagtecknad den 10 maj 1974med anvisningar för långsiktsplaneringen vid patent- och registreringsverket. Sedan uppdraget numera slutförts, får utredningenhärmed överlämna sitt betänkande. har avgett särskUt yttranderörande jämkning av patentkraven i regeringsrätten. I övrigt biträdsbetänkandet till alla delar av experterna. 1976/77: 96 63 Förslagtill lag om besvärsavdelningen vid patent- och registrerings verket................................................................ FörslagtUl lag om ändring i patentiagen (1967: 837)... 1.2 Uppdragets fullgörande................................ 2.1 Besvärsavdelningens funktion........................ 2.2 Gällande bestämmelser ombesvärsavdelningens organisation och verksamhet 2.3 Sammansättning ochpersonalstyrka m. m........ 2.3.1 Gällande bestämmelser m. m.................. 2.3.2 Inlåning av tekniker frånpatentavdelningen 2.3.3 Besvärsavdelningens ställning ibudgethänseende ,. 2.4 Framställningfrån patentverket om vissa tjänster m. m. 2.4.1 Omvandling av vissagöromålsförordnanden till fasta tjänster 2.4.2 Inrättande av ettgöromålsförordnande som lagkunnig ledamot 2.4.3 Omvandling av inteinprogrammetbesvärsärenden till huvudprogram 2.4.4 Framställningens behandling m.m........... 3 Arbetsformernainom besvärsavdelningen .............. 3.2 Arbetets bedrivande.................................... 3.2.2 Fördelningen av arbetet påolika moment 4 Arbetsbelastningoch produktion.......................... 4.1 Utvecklingenunder den senaste 4.1.2 Övriga ärenden .................................. 4.2.1 ökad tUlströmning av besvär m.m.......... 4.2.2 Ökat antal remisser frånregeringsrätten . 4.2.3 Ökad genomsnittligarbetsbelastning i ärendena .. 4.2.4 Orsaken till den ökadetillströmningen av besvär m. m 4.2.4.1 Tillströmningen av patentansökningar m.m 4.2.4.2 Inverkan av ny lagstiftning m.m.. 4.2.5....................................................... Resurstillgångoch produktivitet 5 Framtidaarbetsbelastning och resursbehov .......... 1976/77: 96 64 5.2Överväganden och förslag ......................... 6.1 Direktiven m. m.......................................... 6.2 Rådande osäkerhet ombesvärsavdelningens ställning ,,,. 6.4 reform inomförvaltningsrätten .......... 6.5 Överväganden och förslag............................ 7 Verkschefensställning som ordförande på besvärsavdelningen.. 7.2 Framställningen frånpatentverket.................. 7.3 Vissa tidigare uttalanden i frågan................... 7.4 Utredningens bedömning .............................. 8.2 Nuvarande ordning ...................................... 8.3 Inställningen inombesvärsavdelningen ............ 8.4 Överväganden och förslag ............................ 9 Vissafrågor rörande muntlig förhandling................ 9.1 Rättenatt få till stånd förhandling ................. 9.1.1 Nuvarande ordning m. m....................... 9.1.2 Överväganden och förslag ................... 9.2 Offentlighetvid muntiig förhandling................. 10 Begränsningav möjligheten att jämka patentkraven m.m 10.1 Nuvarande ordning ..................................... 10.2 Utredningens överväganden.......................... 10.2.1 Allmänna synpunkter ......................... 10.2.2 Jämkning av kraven ibesvärsavdelningen. 10.2.3 Rätten att fullfölja talan hosregeringsrätten .... 10.2.3.1 överväganden m. m........ 10.2.3.2 Uttalanden i samband mednäringsutskottets behandling av motionen 1972: 924 .. 10.2.3.3 Inställningen hos kundkretsen...... 10.2.3.4 Utredningens ståndpunkt............. 10.2.4....................................................... Fråganom prövningstUlstånd 11.1 Allmänna utgångspunkter ........................... 11.2 Inverkan av PCT ....................................... 11.3 Inverkan av EPC......................................... 12.1 Förslaget tUl lag ombesvärsavdelningen vid patent- och registreringsverket 12.2 Förslaget tUl lag om ändring ipatentiagen........ Bilaga1 Statistiska uppgifter rörande besvär i patentärenden m. m. Bilaga 2 Statistiska uppgifter rörandehandläggningen i patentav delningen................................................. 1976/77: 96 65 Lagom besvärsavdelningen vid patent- och registreringsverket Härigenomförordnas som följer. Inom patent- och registreringsverket finns enbesvärsavdelning för prövning av besvär i mål rörande patent, mönster ochvarumärken samt mål angående släktnamn och förnamn. Besvärsavdelningen består av verkschefen och avpatenträttsråd som är tekniskt kunniga eller lagfarna. Patenträttsrådutnämnes av regeringen, Besvärsavdelningenarbetar på avdelningar. Regeringen förordnar för varje avdelning enordförande och en vice ordförande. När verkschefen deltager i arbetet, för hanordet. Besvärsavdelningen är domför med tre ledamöter.Fler än fyra får ej deltaga i beslut. Vid handläggning av patentmål skall minst tvåledamöter vara tekniskt kunniga. Rör målet fråga av övervägande rättsligkaraktär, skall lagfaren leuamot deltaga. Sådan ledamot skall deltaga ävenannars, om målets beskaffenhet fordrar det. Vid handläggning av mönster-, varumärkes- ellernamnmål skall minst två ledamöter vara lagfarna. Regeringen bestämmer i vilken omfattning åtgärd somavser endast måls beredande får vidtagas av ledamot eller annan tjänsteman vidbesvärsavdelningen. Finner avdelning vid överläggning till avgörande avpatentmål, att den mening som råder på avdelningen avviker från grundsats ellerlagtolkning, som fömt varit antagen av besvärsavdelningen, får avdelningenförordna, att målet eller, om det kan ske, endast viss fråga i målet skallavgöras av besvärsavdelningen i dess helhet. Sådant förordnande får ocksåmeddelas, om det i annat fall är av särskUd betydelse från principiell synpunktatt målet eller viss fråga avgöres av besvärsavdelningen i dess helhet. När patentmål avgöres av besvärsavdelningen i desshelhet, skall alla ledamöterna deltaga i avgörandet, om ej laga hinder möter. Inträffar fall som avses i första stycket i frågaom mönster-, vammärkes- eller namnmål, får avdelningen förordna, att samtiigalagfarna ledamöter vid besvärsavdelningen skall deltaga i avgörandet. 5 1976/77. 1 saml nr 96 1976/77: 96 66 I fråga om jäv mot den som handlägger mål enUgtdenna lag gäller bestämmelserna i 4 kap. om jäv mot domare. Ledamot av besvärsavdelningen skall vara svenskmedborgare och ha avlagt domared enligt 4 kap. 11 § . Den somär omyndig eller i konkurstillstånd får ej utöva befattning som ledamot. Första stycket gäller även föredragande som ej ärledamot av besvärsavdelningen. De som står i sådant förhållande till varandra somsägs i 4 kap. 12 § får ej tjänstgöra som ledamöterav besvärsavdelningen. I fråga om måls anhängiggörande och handläggningäger bestämmelserna i 36 §§, 8 §,9 § första och andra styckena, 1013 §§ samt18 § förvaltningsprocesslagen (1971: 291) motsvarande tiUämpning. När besvärsavdelningen anser förberedelsen i måletavslutad utan att självmant ha förordnat om muntlig förhandling, skall sökandenoch annan part ges tillfälle att inom viss av avdelningen bestämd tid meddela,om han begär sådan förhandling eller vidhåller tidigare begäran om förhandling. Den som inte inom den bestämda tiden lämnar sådantmeddelande skall anses ha avstått från förhandling. Begäran om muntlig förhandling skall bifallas, omdet inte är uppenbart att sådan förhandling är utan betydelse för måletsbedömning. Avslås begäran, skall part ges tUlfälle att inom tid som bestämmesav besvärsavdelningen skriftligen slutföra sin talan. Part skall erhålla del avmotparts inlaga. Parts utevaro vid muntiig förhandling utgör intehinder för målets fortsatta handläggning och avgörande. Muntlig förhandling skall vara offentlig.Besvärsavdelningen får dock bestämma, att förhandlingen skall hållas inomstängda dörrar, om det är påkallat för att förhindra att företagshemlighetuppenbaras eller om annars särskUda förhållanden föranleder det. Den som varit närvarande vid förhandling inomstängda dörrar får inte obehörigen uppenbara vad som förekommit vidförhandlingen. För överträdelse härav dömes till böter. Besvärsavdelningen får vid muntlig förhandling höravittne eller sakkunnig, om det behövs för uttedningen. Förhöret får hållasunder ed. Om förhör gäller 36 kap. 118 §§ samt 40 kap. 911 §§ och 20 §rättegångsbalken i tillämpliga delar. 1976/77: 96 67 Avgörande av mål skall grundas på vad handlingarnainnehåller och vad i övrigt förekommit i målet. Avbeslutet skall framgå de skäl som bestämt utgången. I fråga om omröstning gäller bestämmelserna i 16kap. i tillämpliga delar. Beslut, varigenom målet avgöres, skall tillställaspart genom handling som fullständigt återger beslutet och skUjaktig mening,där sådan förekommit. Beslut som kan överklagas skall dessutom innehålla upplysningom vad den skall iakttaga som vill anföra besvär över beslutet. Beslut, som tUl följd av skrivfel, räknefel ellerannat sådant förbiseende innehåller uppenbar oriktighet, får rättas avbesvärsavdelningen. Om det ej är obehövligt, skall tillfälle lämnas part attyttra sig, innan rättelse sker. Bestämmelsema i 4449 §§ och 53 §förvaltningsprocesslagen (1971: 291) äger motsvarande tillämpning i fråga omförfarandet inför besvärsavdelningen. Regeringen meddelar närmare bestämmelser ombesvärsavdelningens organisation och verksamhet. Dennalag träder i kraft den då lagen (1967: 840)om patent- och registreringsverkets besvärsavdelning upphör att gälla. 1976/77: 96 68 Lagom ändring i patentlagen (1967: 837) Härigenom förordnas att 25 § patentlagen (1967:837) skall ha nedan angivna lydelse. Talan enligt 24 § föres genom besvär hos patent-och registreringsverkets besvärsavdelning från beslutets dag.Den som vill anföra besvär skall erlägga fastställdbesvärsavgift vid påföljd att besvären icke upptagas till prövning. Mot beslut på besvärsavdelning- Mot beslut påbesvärsavdelning en må talan föras av sökanden, en må talan föras av sökanden, om det gått honom emot. Talan om det gått honom emot. Sådan föres hos regeringsrätten genom talan må icke avse andra patent- besvär från be- krav än sådana som prövats ge- slutets dag. nom det beslut mot vilket talan föres.Talan föres hos regeringsrätten genom besvär från beslutetsdag. Bestämmelserna i 22 § femte stycket äga motsvarandetillämpning beträffande handlingar som inkomma till regeringsrätten. Denna lag träder i kraft efter den dag,då lagen enligt uppgift på den utkommit från trycket i Svenskförfattningssamling. 1Senaste lydelse 1971: 626. 1976/77: 96 69 Utredningen har i enlighet med direktiven iförsta hand riktat in sin översyn på de frågor, som kan lösas oberoende avutvecklingen av patentadministrationen inom den tilltänkta europeiskapatentorganisationen, och därvid utgått från i stort sett sammanlagtoförändrade personella resurser för patent- och besvärsavdelningarna. Inom ramen för nämnda förutsättningar läggs ibetänkandet fram förslag till en förstärkning av besvärsavdelningensförvaltningsrättsliga ställning, varigenom regleringen av avdelningensverksamhet bringas i nivå med vad som gäller på andra jämförbara områden eftergenomförandet av reform inom förvaltningsrätten. I detta hänseendeföreslås införandet av en ny lag om besvärsavdelningen avsedd att träda istället för den nu gällande lagen och vissa av de i instmktionen förpatentverket och annorstädes spridda bestämmelserna rörande besvärsavdelningen.I den föreslagna lagen, för vUken främst förvaltningsprocesslagen tjänat somförebild i åtskilliga hänseenden, regleras i skilda avsnitt de grundläggandeförhållandena i fråga om avdelningens organisation, anhängiggörande ochhandläggning av mål, fattande av beslut och vissa övriga frågor. Det föreslåsvidare att den rådande oklarheten rörande besvärsavdelningensformella ställning inom förvaltningsrätten nu undanröjs och att avdelningen utan någon ändring av dess hävdvunna namn görs till förvaltningsdomstol.Enligt betänkandet markeras detta främst genom införande av krav på avläggandeav domared för ledamöter och föredragande. Dessa förslag bör enligt betänkandetgenomföras utan några genomgripande administrativa förändringar.Besvärsavdelningen förutsätts sålunda alltjämt vara knuten till patentverketpå i princip samma sätt som . Det föreslås att verkschefen befrias från dennuvarande skyldigheten att vara ordinarie ordförande på avdelning. Han skallenligt förslaget dock kunna inträda som ordförande på avdelning och fömtsättsnormalt vara ordförande vid plenum. I betänkandet läggs fram förslag o:iii att ersättanuvarande förfarande med tUlfällig inlåning av yngre tekniker frånpatentavdelningen för föredragning i besvärsavdelningen med ett system av meravaraktiga förordnanden som föredragande . Detta avses medföra ettvisst resurstillskott för besvärsavdelningen och vara ägnat att undanröja vissapåtalade olägenheter med avdelningens nuvarande beroende av sådan tillfällighjälp som ställs till förfogande från andra enheter inom patentverket.Förslaget beräknas medföra en begränsad kostnadsökning på lönesidan uppgåendetill räknat löneläge . Vadangår resursfördelningen i övrigt meUan patentavdelningen och 1976/77: 96 70 besvärsavdelningentillstyrks i betänkandet ett av patentverket i samband medanslagsframställningen för /76 väckt förslag om att ibudgethänseende omvandla programmet besvärsärenden från ett internprogram tillett självständigt huvudprogram. Likaså tillstyrks vissa av patentverket inämnda framställning gjorda yrkanden om tjänster. Ställningstagandet isistnämnda del har skett med utgångspunkt från antagandet att det i stortsett oberoende av den internationella utvecklingen kommer att krävas ungefärligen samma personella resurser inombesvärsavdelningen som står till förfogande i dagens läge, inte minst för atteffektivt komma till rätta med den betydande balans som för närvarandeföreligger. I fråga om muntiig förhandling vid vilkenvittnesförhör i fortsättningen avses kunna hållas föreslås att sådan iprincip skall vara offentlig. Besvärsavdelningen får dock bestämma attförhandlingen skall hållas inom stängda dörrar, om det är påkallat för attförhindra att företagshemlighet uppenbaras eller om annars särskildaförhållanden föranleder därtill. Avdelningen ges vidare möjlighet att i vissauppenbara fall avslå begäran om muntlig förhandling. Förslag läggs fram om att avskära den förnärvarande rådande möjligheten att jämka patentkraven vid fullföljd av talan iregeringsrätten. Detta bedöms leda tUl bl. a. en lättnad i besvärsavdelningensarbetsbörda genom en minskning av antalet remisser från regeringsrätten.Förslaget föranleder en jämkning av innehållet i 25 § patentlagen. Utredningenhar i detta sammanhang också övervägt frågan om införande av krav påprövningstillstånd vid fullföljd av talan i regeringsrätten men funnit sig inteböra lägga fram något förslag härom. I betänkandet berörs slutligen vissa principiellafrågor som kan uppkomma i samband med aktuella internationellasamarbetssträvanden. 1976/77: 96 71 1 Utredningsuppdraget m. m. Utredningsuppdraget innefattas i ett yttrande tillstatsrådsprotokollet av chefen för somdärvid anförde bl. a. följande. är centralmyndighet för handläggning av ärenden på det industriella rättsskyddets ochnamnrättens områden och ärenden om registrering av aktiebolag m. m. Enligtlagen (1967: 840) om patent- och registreringsverkets besvärsavdelning (ändrad1970: 493) skall inom verket finnas en besvärsavdelning för prövning av besväri ärenden rörande patent, mönster och vammärken samt ärenden angående släktnamnoch förnamn. Besvärsavdelningen består enligt lagen av verkets chef somordförande, minst fem av Kungl. Maj:t utsedda tekniskt kunniga ledamöter ochminst tre av Kungl. Maj:t utsedda lagkunniga ledamöter. Besvärsavdelningen fårarbeta på avdelningar. Den är beslutsför med tre ledamöter. Vid handläggningav patentärenden skall minst två ledamöter vara tekniskt kunniga och lagkunnigledamot delta, om ärendets beskaffenhet fordrar det. Vid handläggning avmönster-, varumärkes- och namnärenden skall minst två ledamöter varalagkunniga. I 11 § instruktionen (1965: 658) för patent- ochregistreringsverket (omtryckt 1972: 372, ändrad : 415) föreskrivs,att besvärsavdelningen består av generaldirektören, sex patenträttsråd somtekniskt kunniga ledamöter samt två patenträttsråd och en byråchef som lagkunnigaledamöter. Som tillfällig ledamot kan tjänstgöra överingenjör, byråchef,avdelningsdirektör eller byrådirektör. Med anledning av en framställning frånverket förklarade . Maj:t , att besvärsavdelningen tillsvidare får bestå av, utom de tjänstemän som anges i instmktionen för verket,fyra tjänstemän med förordnande att bestrida göromål som ankommer påpatenträttsråd, som är tekniskt kunnig ledamot. Dessutom har under de senastebudgetåren resurser motsvarande fyra manår teknisk personal lånats ut frånpatentavdelningen till besvärsavdelningen. Enligt 12 § instruktionen arbetarbesvärsavdelningen på två avdelningar. På den ena av dessa är generaldirektörenordförande, på den andra den ledamot som Kungl. Maj:t har,första gången i regleringsbrev för verket för /73, förordnat,att besvärsavdelningen med avvikelse från vad som föreskrivs i instmktionen förverket tills vidare skall arbeta på tre avdelningar. Lagen om patent- och registreringsverketsbesvärsavdelning tillkom vid revision av den patenträttsliga lagstiftningen år1967 (prop. 1966: 40, 1 LU 1967: 53, rskr 1967: 325). Utredningsarbetet hadebedrivits av svenska kommittén för nordiska patent. Denna kommitté ansåg, attde grundläggande bestämmelsema om besvärsavdelningen med hänsyn till dennaskaraktär av förvaltningsdomstol borde upptas i lag, medan närmare bestämmelserom förfarandet liksom tidigare skulle meddelas i administrativ ordning. har i skrivelse medanledning av motion 1972: 924 om inrättande av patentdomstol och i skrivelseden 1976/77: 96 72 29mars 1973 med anledning av proposition 1973: 1 (bU. 12 s. 70) anhållit om enöversyn rörande patent- och registreringsverkets besvärsavdelning i enlighetmed vad näringsutskottet anfört (NU 1972: 56, rskr 1972: 334 och NU 1973: 16,rskr 1973: 94). De förvaltningsrättsliga frågor, som redovisas inäringsutskottets betänkande 1972: 56, är delvis av den natur, att de låtersig slutgiltigt bedömas endast i ett mera långsiktigt perspektiv. Andra frågorsom diskuterats under motionens behandling i utskottet är mindre avhängiga avden internationella utvecklingen. Den viktiga frågan om resursfördelningenmellan patentavdelningen och besvärsavdelningen liksom formerna för tillfälligförstärkning av besvärsavdelningen bör kunna granskas utan att mer långsiktigalösningar föregrips. Vidare bör erinras om att patent- och registreringsverketi skrivelse till Kungl. Maj:t tagit upp frågan om verkschefensställning som ordförande på en av avdelningarna inom besvärsavdelningen. Ävendenna fråga bör kunna prövas fristående. Inom ramen för deförvaltningsrättsliga synpunkter som förts fram i betänkandet kan finnas andrapraktiska problem som lämpar sig för lösning i ett mera kortsiktigt perspektiv. Utskottet har noterat, att det internationellasamarbetet på patentområdet nu tar sikte på organisatoriska lösningar, som kanfå mycket långtgående verkningar på den svenska patentadministrationen. Utskottetfinner ovissheten om fömtsättningama för en patentdomstols verksamhet iframtiden tala emot att en utredning rörande ombUdning av besvärsavdelningentill domstol igångsätts under nuvarande förhållanden.