prop · G0031 · 1976-12-31 00:00:00 — Nästa fråga är om över hela fältet börha frihet atl avgöra vilken nämnd som skall ha hand om en vissförvaltningsuppgift. Sådan handlingsfrihet har i fråga omomsorgsstyrelse, utbildningsnämnd, semesierhemsnämnd och regionplanenämnd. Iövriga fall gäller vissa begränsningar. Enda alternativet lill särskildsjukvårdsstyrelse är att förvaltningsutskottet också är sjukvårdsstyrelse. Ifråga om folktandvården har atl välja mellan sjukvårdsstyrelsen ochsärskilt utsedd av land vården. Beträffande sjukhusdirekliongäller all måste antingen tillsätta särskild direktion ellerbesluta alt sjukvårdsstyrelsen skall utgöra direktion. När det gäller styrelseför sjukskölerskeskola har tre möjligheter, nämligen atl tillsättasärskild styrelse, att besluta all utbildningsnämnden skall vara styrelse elleratl lämna uppdraget åt styrelse för annan vårdyrkesulbildning somlandstingskommunen anordnar. Sjukvårdsstyrelsens uppgifter - alt handha densjukvårdande verksamheten -är visserligen på sitt sätt speciella men del kanknappast resas några principiella invändningar mot atl här ge sammafrihet att välja som det har i fråga omövriga specialreglerade nämnder. Kravet pä organisatorisk handlingsfrihet förlandstinget och intresset av enhetliga bestämmelser om inrättande avspecialreglerade nämnder bör i detta sammanhang få väga tyngst. De praktiskakonsekvenserna av en ändring i sådan riktning blir emellertid sannolikt små.eftersom sjukvården är en sådan dominerande uppgift för landstingen att den påde fiesta håll kräver att särskilda nämnder inrättas för atl sköta den. Detfinns inle heller några skäl alt behålla särreglerna för tandvårdsnämnd eller Prop.1976/77:1 315 försjuksköterskeskola.Tandvårdsnämnden utövar ledningen av en av landstingskommunens viktigasteverksamheter. Den bör ges samma ställning enligt författningsbestämmelserna somde andra specialreglerade nämnderna och få en självständig reglering ifolktandvårdslagen av samma slag som gäller för dessa. Däremot bör nuvarandebestämmelser behållas i fråga om direktion, eftersom denna är underordnadsjukvårdsstyrelsen. Därefter återstår frågan hur bestämmelserna ominrättande av de specialreglerade nämnderna, som är fakultativa menobligatoriska som funktion, bör utformas. Innebörden av dessa beslämmelser börvara att det i varje landstingskommun skall finnas en uppgiften och att landstingskommunen får tillsätta särskildsådan nämnd eller uppdra åt annan nämnd atl vara i fråga.Sådana regler, med något varierande utformning, gäller nu för utbildningsnämnd,omsorgssiyrelse, regionplanenämnd, semesierhemsnämnd och styrelse försjukskölerskeskola och bör, som förut har framhållits, även gälla försjukvårdsstyrelse, tandvårdsnämnd och styrelse för folkhögskola. Reglerna om inrättande av de specialregleradenämnderna bör utformas på ett enhetligt sätt. En sådan enhetlig regel skullemed hänvisning lill det föregående kunna ges följande lydelse. I varje landstingskommun skall finnas en x-nämnd.Landstingskommunen får tillsälla särskild x-nämnd eller uppdra åt annan nämndatt vara x-nämnd. Med vissa avvikelser föreslås denna regel ersättamolsvarande bestämmelser i de specialförfaltningar som behandlas i dennapromemoria. Regeln ansluter nära till den bestämmelse som föreslås i PM III förde specialreglerade kommunala nämnder som behandlas där. I PM III föresläsockså en hjälpregel med den innebörden all kommunstyrelsen eller viss annannämnd skall vara i fråga, om fullmäktige inle har beslutatannoriunda. Därigenom garanteras alt det alltid finns en nämnd som har detdirekta ansvaret för den specialreglerade uppgift som del är fråga om. Vadgäller de specialreglerade landstingskommunala nämnder som handhar deviktigaste förvaltningsuppgifterna, dvs. sjukvårdsstyrelsen, omsorgsstyrelsenoch utbildningsnämnden, flr en hjälpregel av det slag som har beskrivitsanses överfiödig. De övriga nämndernas uppgifter kan inte heller sägas vara avsådan art alt en hjälpregel behövs, 4Antalet ledamöter och suppleanter m. m. bestämmer enligt 42 S första stycket LLhur många ledamöter och suppleanter som skall finnas i förvaltningsutskotlet.Antalet ledamöter får dock inte vara under fem. Beträffande suppleanter har någotminimianlal inte satts ut. Motsvarande regler gäller enligt 31 S förstastycketKL. Motiven till KL ger vid handen atl minst en suppleant bör utses. Om antaletledamöter och suppleanter i de oreglerade nämnderna bestämmer landsting ochkom- Prop.1976/77:1 316 minimiantal är föreskrivet. , tandvårdsnämnd,omsorgsstyrelse och regionplanenämnd gäller samma regler om antalet ledamöteroch suppleanter som för förvallningsutskottet (9 S 1 mom. sjukvårdslagen, 5 Sfolkiandvårdslagen, 14 S omsorgslagen och 3 S regionplanelagen).Semesierhemsnämnd beslår enligt 6 § semesterhemskungörelsen av ordförande ochfyra andra ledamöter. För varje ledamot skall finnas en suppleant. Bestämmelseni 11 S 2 mom. sjukvårdslagen om antalet ledamöter och suppleanter isjukhusdireklion avviker från huvudregeln på det sättet att antalet ledamöterinte får vara under tre. Styrelse för folkhögskola skall enligt 3 S 1 mom.folkhögskoleförordningen bestå av minst fem ledamöter och minst tresuppleanter. I brevet om sjuksköterskeskolor saknas bestämmelser om antaletledamöter och suppleanter i styrelse för sjukskölerskeskola. Enligt 33 S EKL bestämmer kommunfullmäktige ochlandsting antalet ledamöter och suppleanter i kommunstyrelse ochförvaltningsutskott. Antalet ledamöter får inte vara under fem. I PM II ochIII föreslås att samma regel genom hänvisning i resp. specialförfattning skallgälla för samtliga kommunala specialreglerade nämnder saml förlandstingskommuns utbildningsnämnd. Det ligger ett värde i sig all lill nämnderna knytsså många förtroendemän som är möjligt med hänsyn lill kravet på effektivitetoch arbetsduglighet. Del bör kunna överlämnas åt landslingen att självabestämma antalet ledamöter i nämnderna utöver ett visst minimianlal. Delta kanför alla nämnder lämpligen vara det som gäller för förvaltningsutskoilet, dvs.fem. Minimiantalet för ledamöter i sjukhusdirektion bör därför höjas från trelill fem. Direktionens särställning som lokal styrelse behöver inle hindra ensådan höjning. F. ö. torde det vara sällsynt atl direktioner har mindre än femledamöter. Hos de tretton landstingskommunerna som har infört distriktsindelningfinns f n. ingen direktion med mindre än sju ledamöter. Det bör tilläggas attfem är ett minimiantal och ingen rekommendation om vad som är ett lämpligtantal ledamöter i landstingskommunernas nämnder. Valet av minimiantalet femhar snarare sin grund i strävan att nå en enhetlig reglering med ett minimum avdetaljföreskrifter. Särbestämmelserna om antalet suppleanter i 6 Ssemesterhemskungörelsen och i 3 S 1 mom. folkhögskoleförordningen vad gällerstyrelse för landstingskommuns folkhögskola är inte sakligt motiverade och börutgå. Huvudregel om frihet för att bestämma antalet suppleanterbör gälla även för semesierhemsnämnd och folkhögskolestyrelse. Med hänvisning lill vad som har sagts börspecialförfailningarnas beslämmelser om antalet ledamöter och suppleanter i despecialreglerade nämnderna ersättas av hänvisningar lill motsvarande regel förförvaltningsutskottet i 33 S EKL. Denna regel bör vara tillämplig även pästyrelse för kommuns och landstingskommuns sjuksköterskeskola. Prop.1976/77:1 .,-., 317 5Valbarhet m. m. Landstingsman och suppleanter väljs enligt 8 S LLbland dem som uppfyller villkoren för rösträtt i landstingskommunen. Rösträttvid landstingsval har den som är röstberättigad vid val av kommunfullmäktige ikommun inom landstingskommun (7 S LL). För valbarhet till landsting fordrassåledes svenskt medborgarskap, kyrkobokföring i kommunen och uppnådda arton årsålder (6 S KL). Den som är omyndigförklarad har dock inte rösträtt och ärdärmed inle valbar. 1 7 S LL uppställs vidare valbarhetshinder förlandshövding, avdelningschef vid länsstyrelse samt landstingsdirektör ellermotsvarande tjänsteman hos landstingskommunen. För valbarhet till förvaltningsulskoti ochoreglerade .nämnder gäller enligl 43 och 54 SS LL vad som har föreskrivits omvalbarhet lill . Dessutom gäller ett speciellt valbarheishinder förcheferna för verk inom resp. nämnds förvaltningsområde (verkscheO. I sak sammavalbarhetsregler gäller vid val av kommunstyrelse och oreglerade kommunalanämnder. När det gäller de specialreglerade nämndernavarierar valbarhetsvillkoren. , tandvårdsnämnd,omsorgssiyrelse och regionplanenämnd gäller genom hänvisningsregler (9 S 2mom. sjukvårdslagen, 5 S folktandvårdslagen, 14 S omsorgslagen och 3Sregionplanelagen) samma bestämmelser som för förvaltningsutskoilet. Uteslutnafrån valbarhet är således bl. a. landstingsdirektören och vederbörandeverkschefer. Exempelvis kan sjukvårdsdirektör som är verkschef hossjukvårdsstyrelsen inle väljas till ledamot i styrelsen. För sjukhusdirektiongäller enligt II S 3 mom. sjukvårdslagen att den som inte är valbartill ledamot eller suppleant i sjukvårdsstyrelse inte kan väljas till ledamoteller suppleant i direktion. Dessutom föreskrivs ell särskilt valbarhetshinderför tjänstemän i sjukhusledningen, nämligen sjukhusdirektor, styresman,chefsläkare eller den som leder den ekonomiska förvaltningen vid direktionenunderställt sjukhus med styresman eller sjukvårdsdirektör som är högstaförvaltningschef för sådant sjukhus. Av 9 S 2 mom. sjukvårdslagen följer aUhinder inte föreligger all välja sjukhusdirektör, styresman, chefsläkare ellersjukhusintendent (motsvarande) lill ledamot eller suppleant i sjukvårdsstyrelse.Om sjukvårdsstyrelsen är direktion för det sjukhus där tjänstemannenär anställd, llr denne dock enligt 11 S 3 mom. sjukvårdslagen inte delta ihandläggningen av sådant ärende rörande detta sjukhus som styrelsen handläggeri sin egenskap av direktion. Semesterhemskungörelsen, folkhögskoleförordningenoch brevet om sjuksköterskeskolorna innehåller inga bestämmelserom valbarhetlill semesierhemsnämnd, folkhögskolestyrelse resp. styrelse försjuksköterskeskola. I betänkandet (SOU 1952:14) Kommunallag m. m.motiverade kommunallagskommittén valbarhetshindren för den ledandetjänstemannen och förvaltningscheferna med att dessa borde tillföra nämndensina särskilda kunskaper och erfarenheter enbart i sin egenskap som tjänstemän(s. 223). Prop.1976/77:1 318 Detansågs angelägel att tjänstemännen slår neutrala, åtminstone såtillvida att deinte företräder visst parti såsom ledamot av nämnd och att derasansvarsställning i förhållande lill nämnden är klar. 1 propositionen medförslag till kommunallag uttalade departemenischefen bl. a. all valbarhelshindretför förvaltningschefer innebaren godtagbar kompromiss mellan ett totalförbudför de anställda att tillhöra den nämnd som de lyder under och ell slopande avalla valbarhetshinder (prop. 1953:210 s. 143). föreslår alt devalbarhetsbestämmelser som gäller för förvallningsutskotlet, kommunstyrelsenoch de oreglerade nämnderna ändras så atl valbarhetshindren för den ledandetjänstemannen (landstingsdirektören) och verkscheferna faller bort (9, 34 och43 SS EKL). I fråga om valbarhelshindret för den ledande tjänstemannenframhåller utredningen bl. a. att det ibland kan vara svårt atl ange vilkentjänsteman det gäller, att kommunalråden och landstingsråden spelar den ledanderollen i de fiesta kommuner och landstingskommuner och atl hindret därförnumera inte fyller den funktion, som ursprungligen hade avsells (SOU 1974:99 s.181). Den obehörighet för verkschef som kunde anses påkallad med hänsyn tilldennes särskilda uppgifter avser numera i allmänhet endast en begränsad deläven nämnds arbetsuppgifter och motiverar enligt uiredningen knappast etttotalt hinder mot medverkan i nämndarbetet (s. 259). Utredningen föreslår allvalbarhetshindret för verkschefer ersätts av en särskild jävsregel av innebördall verkschef inte får delta i nämnds avgörande av ärende som rör verket (39 SEKL). Förslagen i PM II och IIIinnebär vad gäller bestämmelserna om valbarhet lill de specialregleradekommunala nämnderna atl regeln i 34 S EKL om valbarhet blir tillämplig på allasådana nämnder. Därmed faller valbarhetshindret för den ledande tjänstemannenoch förvaltningscheferna helt bort inom den kommunala sektorn. Motiveringen för valbarhetshindren har i huvudsakvarit densamma för alla kommunala och landstingskommunala nämnder. De skäl somkommunallagsuiredningen har åberopat för att ta bort hindren och som harangivits ovan för anses väga lika tungt i fråga om landstingskommunernas specialregleradenämnder som beträffande förvaltningsutskottet, kommunstyrelsen och deoreglerade nämnderna. Härtill kommer alt gränsen mellan valbara och ickevalbara Ijänstemän kan uppfattas som godtyckligt dragen när kretsen av ickevalbara, såsom är fallet belräffande sjukhusdirektion, är relativt stor ochlandstingskommunerna har en tjänsteorganisation som något avviker från den somhar varit förutsatt i bestämmelserna om valbarhetshindren. Det bör kunnaöverlämnas åt partierna atl bedöma om del är lämpligt alt nominera enchefstjänsteman i landstingskommunen till förtroendeuppdrag. Det friapolitiska urvalssystemel är överlägset urvalssystem som skapas genom särskildalagregler. Om valbarhetshindren för landstingskommunernas chefstjänstemän tasbort, når man också jämställdhet i valbarhelshänseende mellan allakommunaltjänstemän. Lagregleringen av valbarheten blir enhetlig och enkel. Prop.1976/77:1 .. , 319 För byggnadsnämnd, och hälsovårdsnämndhar sedan fiera år inte funnits några valbarhetshinder för chefstjänstemän.Detta synes inle ha vållat några ölägenheter. Med hänvisning till vad som har sagts ovan föreslåsatt hindren för landstingsdirektör och övriga chefstjänstemän atl väljas tillledamöter och suppleanter i landstingskommunernas specialreglerade nämnderslopas. I specialförfattningarna bör valbarheten regleras endast genomhänvisning till bestämmelsen i 34 S första stycket EKL om valbarhet tillförvaltningsutskottet och kommunstyrelsen. Detta bör gälla ävensemesterhemskungörelsen, folkhögskoleförordningen och brevet omsjukskölerskeskolorna där valbarhetsbeslämmelser inle har funnits. Densärskilda valbarhetsregeln för sjukhusdirektion i 11 S 3 mom. första stycketsjukvårdslagen utgår. Den speciella jävsregeln i 11 S 3 mom. andra stycket bliröverfiödig och kan mönstras ut, eftersom valbarhetshindren för där avseddatjänstemän faller bort varigenom samma valbarhetsregel kommer atl gälla idirektion och sjukvårdsstyrelse. I 34 S första stycket EKL hänvisas inte endaslbeträffande valbarhet utan även i fråga om rätt all fullgöra uppdrag, verkan avatt valbarheten upphör och rätt till avsägelse till bestämmelserna i 9 S EKL omledamöter och suppleanter i kommunfullmäktige och landsting. Dessa bestämmelserbör gälla i alla de nämnder som behandlas här och del blir också fallet genomspecialförfailningarnas hänvisningar till 34 S första stycket EKL. Som ersättning för det slopade valbarhetshindretför verkscheferna föreslår kommunallagsutredningen en särskild jävsregel avinnebörd alt verkschef inle flr delta i förvaltningsutskottets ellerkommunstyrelsens avgörande av ärende som rör det verk som han är chef för (39 Stredje stycket EKL). För de specialreglerade kommunala nämnder där den ganskavidsträckta jävsregeln i 4S förvaltningslagen fullt ut är tillämplig behövsingen sådan särskild jävsregel som kommunallagsutredningen har föreslagit. Förde landstingskommunala nämnderna gäller emellertid endast jävsreglerna i LL. Somframgår av det följande föreslås inle heller några ändringar i detta hänseende.Jävsreglerna i LL hindrar inle verkschefen från att delta i nämndernasbehandling av ärende enbart av den anledningen atl det avser verketsförvaltningsområde, utan ärendet skall röra honom eller någon honom närslåendepersonligen. Därför bör den särskilda jävsregeln i 39 S tredje stycket EKLgenom hänvisning i resp. specialförfatining göras tillämplig även i despecialreglerade landstingskommunala nämnderna. Frågan om en sådan jävsregel,förvaltningsorganisationens uppbyggnad ellerannan omständighet omöjligtför verkschef att på ett meningsfullt sätt delta i nämndarbelet bör överiämnasåt partierna atl avgöra när de nominerar kandidater för nämndvalen. Prop.1976/77:1 320 Särskilda regler om nämnds sammansättning, oftautformade så att vissa yrkesgrupperdäkare, veterinärer ellerjurister) bör varaföreträdda i nämnden, förekommer i fem specialförfaltningar på det kommunalaområdet. Sådana regler har lill syfte alt ge nämnden tillgång till densakkunskap som behövs. Av de författningar som behandlas i denna promemoria ärdet endasl folkhögskoleförordningen som innehåller en sådan bestämmelse.Enligt 3 S 1 mom. skall folkhögskolans tjänstgörande rektor vara ledamot avskolans styrelse och tillika dess sekreterare. 1 PM II föreslås att besiämmelserna om särskildyrkesrepresenlation mönstras ut ur de fem författningar rörande kommunala nämndersom ännu innehåller sådana regler. Det är, som socialutredningen i promemorian(Stencil S 1969:11) Lagstiftning om sociala nämnder i kommunerna har påpekat,inte förenligt med moderna demokratiska tankegångar atl föreskriva eller ensrekommendera yrke eller utbildning som kompetensgrund när del gäller val tilloffentligt uppdrag. Det måste sägas vara i hög grad otidsenligt alt på sådantsätt destinera mandat lill vissa yrkesgrupper. Partierna bör inte vara bundnaav sådana föreskrifter eller rekommendationer när de nominerar förtroendemän.Nämndernas behov av sakkunskap kan tillgodoses på andra sätt än genom särskildyrkesrepresentation eller självskrivet ledamotskap för vissa tjänstemän. vill ha tillgång lill sakkunskap, kan den tillkalla tjänsteman hosnämnden eller särskild expert som sitter inne med den kunskap som behövs. Vad som har anförts leder lill slutsatsen attbestämmelsen om alt rektor är självskriven ledamot av folkhögskolestyrelse börutgå ur folkhögskoleförordningen, åtminstone när det gäller folkhögskola medlandstingskommunal huvudman. 7 Proportionellaval av nämnder m. m. , tandvårdsnämnd,omsorgsstyrelse och regionplanenämnd föreskrivs atl de skall väljasproportionellt, om det begärs av ett visst antal ledamöter i ,nämligen minst så många väljande som motsvarar det tal som erhålls, om samtligaväljandes antal delas med del antal personer valet avser, ökat med ett (9 S 1mom. sjukvårdslagen, 14 S omsorgslagen och 3 S regionplanelagen). Försjukhusdireklion, semesierhemsnämnd, styrelse för folkhögskola och styrelseför sjukskölerskeskola saknas däremot sådan föreskrift om minoritets rätt altpåkalla proportionellt val. Dessa nämnder väljs alltså formellt alllid genommajoritetsval. 1 24 S EKL finns molsvarande bestämmelse omproportionellt val av för-valtningsutskotl, kommunstyrelse och oregleradenämnder. 1 PM 11 föreslås all denna regel ändras så att den blir tillämpligäven på alla specialreglerade Prop.1976/77:1 321 kommunalaoch landslingskommunala nämnder. Delta innebär att även sjukhusdirektion,semesierhemsnämnd, styrelse för folkhögskola och styrelse försjuksköterskeskola kommer att formellt kunna väljas proportionellt, om denföreskrivna minoriteten begär det. Ändringen medför också att de särskildabestämmelserna i sjukvårdslagen, omsorgslagen och regionplanelagen omproportionelll val blir överfiödiga och kan utgå. I 9 S 1 mom. sjukvårdslagen, 14 S omsorgslagen och3 S regionplanelagen finns också en bestämmelse av innebörd atl landstingetskall bestämma den ordning i vilken suppleanterna skall kallas in tilltjänstgöring, om valet av suppleanter inte sker proportionelll. Samma regelgäller enligt 42 och 54 SS LL även för förvallningsutskottet och de oregleradenämnderna. Den slår med några mindre ändringar kvar i 33 S andra stycket EKL. En regel om alt reglerar lurordningenvid inkallande av suppleanter som inte har valls proportionellt bör gälla föralla nämnder som behandlas i promemorian. Detta sker enklast genom allspecialförfaltningarna hänvisar till bestämmelsen i EKL. De uttryckligareglerna om bestämmande av turordningen i sjukvårdslagen, omsorgslagen ochregionplanelagen kan därmed utgå. I de olika specialförfattningarna finns varieranderegler om rätt för utomstående, dvs. annan än ledamot eller suppleant, attvara närvarande vid nämndernas sammanträden. Till sammanträde medsjukvårdsstyrelse skall enligt 9 S 3 mom. sjukvårdslagen kallassjukvårdsdirektör eller, om sådan inte finns, landstingsdirektör samtlänsläkaren eller förste stadsläkaren. Om eller kommunfullmäktige ikommun utanför landstingskommun bestämmer det, skall även annan som har altföredra sjukvårdsärenden inför förvaltningsutskottet eller kommunstyrelsenkallas lill sådant sammanträde. Den som inställer sig efter sådan kallelse harrätt att delta i sjukvårdsstyrelsens överiäggningar men inte i besluten samlfä sin mening antecknad lill protokollet. Om sjukvärdsärende av större viktskall behandlas vid sammanträde med sjukvårdsstyrelsen, skall beroende påärendets art kallas an-lingen en överiäkare eller en distriktsläkare. Han harrätt alt delta i överläggningarna men inte i besluten och atl få sin meningantecknad till protokollet. Styrelsen utser en överiäkare och endistriktsläkare inom sjukvårdsområdet atl stå till förfogande för dettaändamål. Till sammanträde med sjukvårdsstyrelsen skall också enligt 15 Somsorgslagen kallas särskolechef vårdchef och överiäkare hos omsorgsstyrelsen,om ärende som rör inrättning inom tjänstemannens verksamhetsområde skallbehandlas vid sammanträdet. De får delta i överläggningarna men: jnte ibesluten och har rätt alt få sin mening antecknad till protokollet. Omsjukvårdsstyrelsen utövar ledningen av specialsjukhus, bör styrelsen vidareenligt 6 S stadgan (1963:146, omtryckt 1972:456) angående omsorger om vissapsykiskt ul- 21 1976/77. Prop.1976/77:1 322 vecklingsstördabereda representant för föräldraförening tillfälle att närvara vid styrelsenssammanträden eller på annat lämpligt sätt informera loreningen om sinverksamhet. Även i fråga om sjukhusdireklion är kretsen avutomstående personer med närvarorätt omfattande. Enligt 12 S sjukvårdslagenskall sjukvårdsdireklör eller, om sådan inte finns, landstingsdirektör samlsjukhusdirektör, styresman, chefsläkare och den som vid sjukhus med styresmanleder den ekonomiska förvaltningen kallas lill direktionens sammanträden. Dehar rätt att delta i överläggningarna men inte i besluten samt att få sinmening antecknad till protokollet. Samma närvarorätt, yttranderätt och falskareservationsrätt tillkommer även överiäkare, sjukstuguläkare och sjukhemsläkaresamt distriktsläkare som lyder direkt under direktion, var och en såvitt angårhans verksamhetsområde. Detsamma gäller i frågor angående sjukvårdspersonalenden som närmast under sjukhusdirektör eller styresman handlägger frågor rörandedenna personal. Till sammanträde med omsorgsslyrelsen skall enligt15 S omsorgslagen särskolchefen, vårdchefen och slyrelsens överiäkare kallas.När de är närvarande har de rätt atl delta i överläggningarna men inle ibesluten och 11 sin mening antecknad i protokollet. Omsorgsstyrelsen bör vidareenligl 6 S stadgan angående omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda beredarepresentant för föräldraförening tillfälle atl närvara vid styrelsens sammanlrädeneller på annat lämpligt sätt informera föreningen om sin verksamhet. Enligt 3 S 2 mom. folkhögskoleförordningen skallskolläkare kallas till sammanträde med styrelse för folkhögskola, vid vilkelelevernas hälsotillstånd eller sundhetsförhållandena vid skolan behandlas. I 3S 2 mom. finns också en särskild bestämmelse om lärarrepresentation ifolkhögskolestyrelsen. En lärare, som för varje arbetsår utses av lärarrådet,har rätt att som lärarnas representant närvara vid slyrelsens sammanträden. Hanhar rätt att delta i överiäggningarna men inle i besluten och alt få sin meningantecknad till protokollet. För de andra specialreglerade nämnderna liksom förförvaltningsuiskoitet och de oreglerade nämnderna saknasförfattningsbestämmelser om närvarorätt.