prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — 1976/77:100Bilaga 7 Försvarsdepariemeniei 68 Enligt gällande beslämmelser skall försvarelsfredstandvård, som leds av försvarets sjukvårdsstyrelse, svara för friundersökning och vård av värnpliktiga inom ramen för tillgängliga resurser,akutvård för anställd personal samt för undersökning av dykande och fiygandepersonal. Behandlingen sker i regel vid mottagningar i anslutning tillförbandens sjukvårdsavdelningar. I tandvårdsorganisationen ingår, förutomvissa tjänster vid sjukvårdsstyrelsen och regionala staber, 39 tjänster förförsvarstandläkare och en tjänst för nygspecialtandläkare, samlliga avsedda förcivilmilitär personal och med en veckoarbetstid av . Vidare finns ca20 arvodesanställda extra landläkare med 30 dagars åriigtjänstgöringsskyldighet och ett 30-ial s. k. remisstandläkare som enligtsärskilt kontrakt med vederbörande förband anlitas för högst pervecka mot prestationsersättning. Vidare tas inkallade värnpliktiga tandläkare ianspråk. De extra tnadläkarna avses i första hand för tandläkarmotlagningar somlill följd av slora inryckningar m. m. blir särskilt hårt belastade. Dekommenderas då att tjänstgöra vid aktuell förbandstandläkarmottagning. Iorganisationen ingår vidare 82 tjänster för tandsköterskor och ett antaldeltidsanställda extra tandsköterskor som behövs då extra tandläkare ellerremisstandläkare tjänstgör vid förbandet. För /74 harförsvarets sjukvårdsstyrelse beräknat tandvårdskapacitelen inom försvarelstandvård till ca . Av de ca 143 000 tandläkartimmarnafullgjordes ca 90 000 av värnpliktiga tandläkare. Tandläkarmottagningarnas standard är ojämn menmoderniseras fortlöpande. Kostnaderna för försvarets tandvård budgelåret1973/74 har beräknals lill ca 8 milj. kr. Inom den offentliga sektorn meddelas landvårdförutom inom försvarsmakten och de odontologiska fakulteterna även inomfolktandvården. Vid ulgången av tjänstgjorde ca 2 700 avlandels 8 373 tandläkare inom folktandvården, som drivs av landstingskommunernaoch de landstingsfria kommunema. Genom beslul av riksdag har en allmäntandvårdsförsäkring införts från (prop. 1973:45, SfU1973:20, rskr 1973:212). Tandvårdsförsäkringen ingår i den allmännasjukförsäkringen och omfattar alla försäkrade fr. o. m. ålder.Övergångsvis skall försäkringens ersättningsbestämmelser avse ävenåldersgrupperna . riksdag beslöt dessutom att folktandvårdenskall byggas ut i sådan omfattning, atl den kan erbjuda en avgiftsfriorganiserad landvård till samtliga barn och ungdomar i åldrama t. o. m. 19 år.Härvid bör i första hand tand- 1976/77:100 Bilaga7 Försvarsdepartementet 69 vårdenför åldersgmpperna tillgodoses. Därnäst i angelägenhetsgrad kommer enorganiserad landvård för barn i förskoleåldern. Ungdomstandvården skalldärefter byggas ut att omfatta 17-, 18- och 19-åringar, som alltså kommer sisl.Barn- och ungdomstandvården bör enligt beslutet vara utbyggd år 1979.Landstingskommun skall därvid svara för tandvård för barn och ungdomar, som ärbosatta inom landstingskommunen t. o. m. det år då de fyller , i denmån behovet av landvård inle tillgodoses i särskild ordning. Barn och ungdomarskali erbjudas regelbunden och fullständig behandling samt nödvändig vård förakuta tandbesvär. Tandvärden skall vara avgiftsfri för patienten. Som bakgrund till sina överväganden konstaterararbetsgruppen inledningsvis att möjligheterna att utnyttja resurserna inomförsvarels nuvarande tandvårdsorganisation begränsas av det förhållandet attgrundutbildningen för huvuddelen av de värnpliktiga endast omfattar 40 veckorav arbetsåret, varför patienttillströmningen är knapp under vissa tider.Eftersom värnpliktiga korttidsljänstgörande tandläkare utnyttjas gårtandläkartid till spillo även i samband med in- och utryckning, ut- ochavrustning och studium av lokala förhållanden. Vårdproduklionen har enliglarbetsgmppens mening också påverkats av den skiftande lokal- ochutrustningsstandarden som nödvändiggör en uppmstning om nuvarande organisationskall behållas under någon längre lid. Arbetsgruppen hävdar emellertid attgällande ordning inneburit atl tandläkarvård kunnat meddelas med ett minimaltbortfall av utbildningstid för de vämpliktiga eftersom vården skett vidförbanden och tandvårdspersonalen haft god kännedom om dess organisation. Vid överväganden rörande tandvårdsorganisationensframtida ulformning måste enligt arbetsgruppens uppfattning kravet på ettminimalt bortfall av utbildningstid alltjämt beakias. Erfarenhetsmässigt ökarbortfallet avsevärt om behandlingen sker utanför kasernområdet, vilket främsttorde bero pä att om-klädnad och förfiyttning då kräver mera tid. 1 samband med alt folktandvården byggs ul tordeemellertid tandvårdsbehovet minska, varför möjligheternaatt föriägga behandlingen till tandläkarmottagning utanför kasernområdeienligt arbetsgmppens mening bör förbättras. Var tandläkarmottagningama iframtiden bör vara belägna måste dock avgöras mot bakgrund av patientantal, besöksfrekvensoch lokala förhållanden i övrigi. Beträffande slorieken av en ny organisation förmilitär tandvård anför arbetsgruppen att den bör anpassas lill den siluationsom råder sedan folktandvården byggts ut i full omfattning. Man har beräknatdet åriiga tandvårdsbehovet i denna situation till per person. Omdenna schablon till-lämpas skulle tandvårdsbehovet för en årskontingentvämpliktiga under Prop.1976/77:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 70 grundutbildninguppgå till ca . Hänsyn har därvid inte tagits till att huvuddelenav de värnpliktiga tjänstgör än eller till att vissaav de inryckande 19-åringarna redan lorde ha fått tandvård inom folktandvårdenunder inryckningsåret. Även av äldre inryckande torde vissa ha behandlats påhemorten före inryckningen. Arbetsgruppen förutsätter atl endast akultandvärdblir aktuell under repetitionsutbildning. Eftersom sådan tandvård bör ske vidnärmaste tandvårdsklinik oberoende av huvudman bör resursbehovet härför enligtarbetsgruppen inle påverka försvarels tandvårdsorganisation. Det minskade tandvårdsbehovet inom försvarsmaktensom sålunda kan förutses då folktandvården byggts ul i full omfattning kommerenligt arbetsgruppen alt bl. a. öka svårigheterna för tandvårdspersonalen attfå en full och jämn sysselsättning året runt. utredningar har föreslagit attfolktandvårdens ansvar utökas till att omfatta värnpliktiga undergrundutbildning. Arbetsgruppen anser att inga starka skäl talar mot elt sådanthuvudmannabyte. Med hänsyn till sina direktiv har arbetsgruppen inte bedömtdet nödvändigt att ta fram underiag för kostnadsjämförelse i frågan, men anseratt skillnaden i kostnader i vart fall inle kan vara så stor atl den bliravgörande för beslutet. Om vårdansvaret förs över bör även vämpliktiga över 19år erhålla kostnadsfri vård genom folktandvårdens försorg undergrundutbildning. Den patientavgift som enligt tandvårdsförsäkringen bestrids avden enskilde bör därvid betalas av försvaret. Efter att ha behandlat ett alternativ som innebäratt tandvårdshuvudmännen övertar försvarets organisation för fredstandvård ibefintligt skick övergår arbetsgruppen till sitt huvudförslag. Detta innebäratl vården av de vämpliktiga sker på hemorten före inryckningen tillgrundutbildning. För detta behövs en överenskommelse med landvårdshuvudmännenatt de värnpliktiga kallas lill behandling inom folktandvården eller hos avdenna anvisad tandläkare före inryckningsdagen.Värnpliklsverket måste i så fall samtidigi med inryckningsorden dels tillställalandstingen uppgift på vilka värnpliktiga inom respektive landsting sominkallas till tjänslgöring, dels meddela de värnpliktiga att de inom angiventid före inryckningen kostnadsfritt kan få tandvård på tid och plats somvederbörande hemortslandsting kommer att anvisa. bör de värnpliktigaenligt arbetsgruppens mening underrättas om att de under tjänstgöringen - medvissa undantag - endast kan beredas akut- och olycksfallstandvård. Undantag börmedges då behandling inte kunnat erbjudas vid folktandvården, då godtagbaraskäl kan förebäras för atl den värnpliktige avstått från erbjuden vård och dåden ävrnpliktige antingen har onormalt hög kariesfrekvens eller tjänstgör underlängre tid än . Vissa tandvårdsresurser måste även i detla alternativfinnas vid förbanden eller i dess närhet dels för dessa värnpliktiga, dels förtandundersökningar av flygande och dykande personal Prop.1976/77:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 71 ochför odontologisk förebyggande verksamhet. Arbetsgruppen fömtsäiter att ävendenna kompletterande tandvård skall tillhandahållas av folktandvården, varvidi första hand nuvarande personal, utrustning och lokaler bör utnyttjas. Dessaresurser bör på samma säll som gäller huvudalternativet övertas resp. hyras avfolktandvården. Arbetsgruppen uppskattar ifrågavarande kompletterandetandvårdsbehov till ca . Om tandvården skall utföras i kliniker vidförbanden eller vid folktandvårdens ordinarie kliniker bör enligtarbetsgruppen avgöras genom överenskommelse mellan försvarsmakten ochvederböriigt landsting. Vården bör dock utföras så nära tjänstgöringsplatsensom möjligt så att man i möjligaste mån undviker bortfall av övningslid. fall behandlingen kommer att ske vid förbanden bör ansvaret för lokalernaåvila förbandschefen medan landstingen bör svara för personal, utrustning och materiel.Arbetsgruppen anser att även civila patienter bör få utnyttja den vård som kanerbjudas vid de kliniker folktandvården kan komma att driva vid förbanden ochförutsätter dels att den personal som finns anställd inom försvaretstandvård erbjuds övergå i landstingens tjänst med oförändrade förmåner, delsatt landstingen utan kostnad flr överta befintlig utmstning. Arbetsgruppen anser att de angivna fördelarna är såstora att de uppväger kostnaderna förde ändrade administrativa rutinerna i sambandmed inkallelsen. har underhand meddelat arbetsgruppen, attdet är möjligt att förstärka inkallelsemtinema på det sätt arbetsgruppenföreslår och har uppskattat engångskostnaderna för system- ochprogrammeringsarbete till ca . och de åriiga kostnaderna till ca . De närmare detaljerna kring de rutiner som kan behövas bör enligtarbetsgruppen utredas i samråd med representanter för landslingshuvudmännen.Vederbörande landstings-huvudman förutsätts före inryckningen meddela berördmilitär myndighet vilka värnpliktiga som kallats till tandvård, men ej infunnitsig eller inie hunnit slutbehandlas. Arbetsgruppen föreslår att folktandvården övertarförsvarels fredsiandvård 19-åringar inordnas i folktandvårdensvårdansvar, vilket beräknas ske . Intill dess anserarbetsgruppen all gällande organisation bör bibehållas. Ytteriigareheltidsanställd tandläkarpersonal som kan behövas i denna organisation bör imån av behov anställas i samråd med den lokala landstingshuvudmannen och medlillämpning av de anställningsvillkor som gäller inom folktandvården. I det föregående har arbetsgruppen föresiagii atlförsvarsmakten och landstingen träffar överenskommelse beträffande tandvårdenslokalisering till förbands- och folktandvårdskliniker. Det är enligtarbetsgruppens mening angeläget att man klarlägger hurvården bör organiseras i de olika garnisonsorterna, bl. a. för alt få underlagför beslut om framtida underhåll m. m. av försvarets tandvårdslokaler ochtandvårdsutrusining. Prop.1976/77:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 72 Intilldess huvudmannabyle sker bör förbandskliniker som avses bibehållas även inomfolklanvården underhållas i normal omfattning, varvid folkland-vårdens standardeftersträvas, medan kliniker som avses avvecklas underhålls endast i sådanomfattning atl verksamhelen kan upprätthållas. Nybyggnad bör enligtarbetsgruppen ske i samråd med folktandvården och endast om folktandvårdsklinikinle lämpligen kan utnyttjas. I ett lill arbetsgruppens förslag fogat särskiltytirande har försvarels sju-kvårdsstyreLses och tandläkarförbundsrepresentanter i utredningen anfört avvikande mening belräffande vissa avförslagen. Remissinstanserna har inga principiellainvändningar mot att försvarets tandvård förs över till folktandvården. Chefenför flygvapnet anser dock att det hade varit värdefullt om man som ettytteriigare alternativ även hade diskuterat en bibehållen och utveckladförsvarstandläkarorganisation och anser del vara anmärkningsvärt altarbetsgruppen inte presenterat en ekonomisk värdering av följderna vid etthuvudmannabyte. är starkt kritisk mot utredningenskonstaterande alt det inte har inträffat någol som ändrar grundinställningentill ett huvudmannabyte. Förbundet menar att en omfattande reform -tandvårdsförsäkringen - genomförts och att arbetsgruppen borde ha prövat vaddenna reform kan innebära i utvecklingshänseende för nuvarande organisation. Förbundetkan dock i och för sig acceptera elt huvudmannabyte under vissaförutsättningar. Beträffande tidpunkten för överförandet ansercheferna.for armén, marinen och ,/}yg\'apnei atl detla inte kan ske innanfolktandvården uppfyller sitt vårdåtagande att även innefatta 19-åringar. Föratt minska bortfallet av utbildningslid hävdar för armén att den nyaorganisationen bör införas tidigast elt år efter det ala 19-åringar kanbehandlas av folktandvården. menar för sin del attbeslul om försvarets fredstandvård inte kan fattas förrän man vet vid vilkenlidpunkt folktandvården har resurser för att ta över. konstaterar att utbyggnaden av folktandvården är försenadjämfört med den prognos utredningen har hafi som utgångsvärde och att ettöverförande inte bör ske förrän den , då dock vissa landsting intetorde ha hunnit införa organiserad tandvård för 19-åringar. Remissinstanserna har i stort inget att erinra motarbetsgruppens förslag alt tandvård skall ske innan den värnpliktige rycker intill sin grundutbildning. anser dock atlförsvarsmakten efter en övergäng får acceptera att dess tandvårdsbehov avvägsinom ramen för samhällets allmänna landvård. Chefen för armén förutsätter alt systemetinnefattar även värnpliktiga som vid inryckningen är och kräverförtur till behandling av väm- Prop.1976/77:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 73 pliktiga.Behandling av värnpliktiga som före inryckningen fyllt bör kunna ske hosprivatpraktiserande tandläkare. Chefen för flygvapnet och sjukvårdsstyrelsenanser att utredningen har varit alltför optimistisk i sin bedömning av andelenvärnpliktiga som fått tandvård före inryckningen. Även försvaretsraiionallseringslnstitui anser att utredningen något underskattat behovet avkompletterande tandvård för de värnpliktiga även då folktandvården är fulltutbyggd. anger alt i en del fall inkallelsekan ske med kortare förvarning än . Detla innebär attfolktandvården måste ha viss beredskap för att möta entoppbelastning. Vidare påpekar verket atl inkallelse ofta sker i anslutninglill sommarperioden vilket innebär hög belastning på folktandvården undersemesterperioden. anser del dessutom lämpligt att allainkallade ges vård även om de fått anstånd. och förordaratt behandlingsperioden utsträcks till högsl före inryckningsdagen föratt minska belastningen även om tiden mellan tvåundersökningar för vissa värnpliktiga då kommeratt överstiga 12 månader.Socialstyrelsen anser nämligen att en lid av mellan tvåundersökningar kan accepteras. Värnpliktiga med hög kariesaktivitet böremellertid få behandling även under grundutbildningen. Ett stort antal remissinstanser anser det angelägetatt minska bortfallet av utbildningstid. Försvarsgrenscheferna är bl. a. avdelta skäl angelägna om att förbandsklinikerna behålles och i förekommande fallmstas upp med medel utanför försvarsmaktens anslagsram. Chefen för flygvapnetanser det dessutom väsentligt atl kliniker inrättas på de förband som saknarsådan. Försvarels civiljörvalining ställer sig frågande tillförslaget att landstingen skall överta befintlig tandvårdsutrustning ulanvederiag. anser i likhetmed arbetsgruppen atl den praktiska ulformningen av tandvården pålokal nivå börbero på de lokala förutsättningarna men anser principiellt att tandvården börmeddelas på sådant sätt att föriusten av utbildningstid minimeras. Liknandesynpunkter hävdas av och anser dessutom att nuvarande personal, utrustning och lokaleri första hand bör utnyttjas och att förbandens tandkliniker bör rustas upp påförsvarsmaktens bekostnad. Förbundet hävdar också att utrustning bör överiåtasutan kostnad för folktandvården. Ett fiertal remissinslanser ullalar sig för atttandvårdspersonalen förs över till folktandvården med oförändrade förmåner.Chefen för armén anser det angeläget att ett överförande sker på för personalenacceptabla villkor. Chefen för marinen anser del angelägel med ett löfie omlöneutvecklingsgarantier för berörd personal medan chefen for flygvapnet anseratt enda möjligheten atl undvika konflikter är att inom folktandvården skapa enförsvarstandläka- Prop.1976/77:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 74 reorganisationmed viss specialutbildning och reglerad befordringsgång. konstaterar att utnyttjandet avvärnpliktiga landläkare i fredstandvården upphörom förslaget genomförs. Verkethar tidigare uttalat sig för en sådan utveckling som innebär atl dessatandläkares repetitionsutbildningstid kan utnyttjas för tjänslgöring ikrigsbefattning. Arbetsgruppens förslag atl nuvarande organisationbibehålls intill övertagandet biträds av berörda remissinslanser. Chefen förarmén är tveksam till att utnyttja remisstandläkare och är i likhet med flera remissinstansernegativ till att utnyttja värnpliktiga tandläkare för fredstandvård. Värnplikisveiket framhåller att en tvåårigomslällningsperiod från beslutstidpunkt till genomförande behövs med hänsyntill anpassning av inkallelser m. m. Chefen för armén anser att en delegation, i vilkeningår representant för chefen för armén, bör tillsättas för attplanlägga och leda omorganisationen. Chefen för flygvapnet säger i sittyttrande att berörda personalorganisationer bör kontaktas för överiäggningarom övergångsbestämmelser. Liknande synpunkter förs fram av .försvaretsraiionallseringslnstitui, tandläkarförbiind m. fl. finner altkostnadsbilden för försvarels tandvård även om tandvårdsersättning räknas inblir ogynnsammare om försvarsmakten och inte folktandvården är huvudman. Bland anäraförsvaretssjukvårdsstyrelseoch.försvarets clvllförvahning påpekar att ersättning för förioradarbetsförtjänst m. m. kommer atl yrkas av de blivande värnpliktiga som kallastill tandvård före inryckningen och hävdar att denna fråga ej blivit belyst avarbetsgruppen. Beträffande undersökning och behandling av submarinpersonal är det enligt chefen för marinen angeläget alt denna utföres inomförbandet av tandläkare med specialutbildning. Chefen for flygvapnetförulsälter atl nuvarande central uppföljning av flygande personals landvårdbibehålles. Denne påpekar dessutom vikten av att tandvårdsresurser finns ianslulning lill förbandets läkariokaler. Överbefälhavaren anser att principbeslut om attföra över försvarets fredsiandvård till folktandvården bör fattas nu ochbiträder i allt väsentligt arbetsgruppens förslag. Med hänsyn lillutbyggnadsläget inom folktandvården anser dock överbefälhavaren i likhet medsocialstyrelsen och att lidpunkten för huvudmannabytet börsättas lill som ett utgångsvärde för kommande planerings- ochförberedelsearbete. Överbefälhavaren anser vidare med hänvisning tillsocialstyrelsens remissutlåtande att de värnpliktiga bör kunna erhålla denföreslagna landvården på hemorten upp före inryckningen,varvid be- Prop.1976/77:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 75 lastningenpå landvårdsklinikerna skulle kunna utjämnas över tiden. Enligtöverbefälhavarens mening bör dessutom samtliga värnpliktiga som föttinryckningsorder kunna åtnjuta tandvård oavsett om anstånd för tjänstgöringenerhålls. Belräffande lokalfrågorna anser överbefälhavarenalt tandvården i princip bör ske vid förbanden och förbandsklinikerna behållassom annex till folktandvårdsklinikerna om inte annan klinik finns i närheten.För att få jämn patienttillströmning till dessa annexkliniker torde hänvisningdit kunna ske av fömtom värnpliktiga även förbandets fast anställda personaloch folktandvårdens övriga ordinarie patienter. Enligt överbefälhavarensmening torde lokalernas belägenhet inom militärt område inte förhindra ensådan lösning även om man dessutom bör pröva möjligheten att använda ambulerandemottagning som alternativ till förbandsklinik. Överbefälhavaren anser det rimligt att landslingentar över de förbandskliniker som skall behållas i del skick de befinner övergångstidpunkten och därefter belalar lokalhyra enligt gängse normer.En viss uppmstning av dessa lokaler bör dock ha ägt mm.Kostnaderna härför bör enligt överbefälhavarens mening gemensamt bestridas avförsvarsmakten och vederbörande landsting. 1 detla sammanhang understrykeröverbefälhavaren att ett byte av huvudman för försvarets tandvård inte fårbelasta försvarsmaktens anslagsramar, varför kommande drifts- ochinvesteringskostnader bör tillkomma som särskilda medel. Han anser det vidarenaturiigl att försäkrings- och patientavgifterna för de värnpliktiga flrankomma på den allmänna tandvårdsförsäkringen. Undertiden intill dess huvudmannabyte sker anseröverbefälhavaren vidare att värnpliktiga landläkare bör utnyttjas så lite sommöjligt i fredstandvården. 1 stället bör ytteriigare remisstandläkare knytastill förbandsklinikerna och försvarsmakten medges att i samråd med landstingenanslälla förbandstandläkare för senare övergång till folktandvården. Avslutningsvis föreslår överbefälhavaren att endelegation med uppgift all planlägga och leda omorganisationen . Prop.1976/77:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet Kostnader och medelsbehov (.) Primäruppdrag m. m. Allmän ledning och för- Utbildning lill och av fasl m. m. -(-1437 -(- 137 ' Härav ulgör . medgivet överskridande avanslaget för att anordna ett in-lernationelli symposium om skottskador. Beräknad ändring 1977/78 -1-31 + V Civilmililär personal Läkare, veterinärer, tandläkare Pensionerad militär personal i arvodesljänsl Regementsofficerare -3 -1 -3 -1 1976/77:100Bilaga 7 Försvarsdepartementet Beräknad ii 1977/78 Civil personal Handläggande personal Övrig personal B. Cenlrala sjuk-vårdsför-råd'- Pensionerad militär personal i aniodesljänst Kompaniofficerare Civil personal Övrig personal 'Avser tjänster som tillkommer pä grund av pensionsåldershöjningen. Förråden ärunderställda resp. miliiärbefälhavare fr.o.m. . angeri sinårsredovisning för /76 atl planerad verksamhet i slort harkunnat genomföras. Slyrelsens omlokalisering till har genomförtsprogramenligt. Hög personalröriighei och underbemanning bland läkarpersonalenhar härvid medfört nackdelar för myndigheten och de anställda. Angelägna ochönskvärda projekt har sålunda senarelagts till förmån för prioriteradverksamhet. Den centrala förrådsledningen avseende sjukvårdsmateriel haröverförts till och de cenlrala sjukvårdsförråden harunderställts vederbörande militärbefälhavare. Den inriktning av verksamheten som anges i prop.1975/76:100 bil. 6 (FöU 1975/76:32, rskr 1975/76:273) och regleringsbrevet förinnevarande budgetår bedöms kunna fullföljas. Detta innebär bl. a. att arbetetmed utredningen angående förelagshälsovård inom förbandssjukvården, översynenav försvarsmaktens krigssjukvård och den interna översynen av styrelsensuppgifler och organisation prioriteras. Prop.1976/77:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 78 Försvaretssjuk\'årdssiyrelse Utöver vad som framgår av redogörelsen förprogramplanen anför försvarels sjukvårdsstyrelse följande huvudmotiveringarför den föreslagna verksamheten under /78. Långtidsplaneringenav försvarets krigssjukvård avses intensifieras. I forsla hand kommer därvidden medicinska och kirurgiska verksamheten på olika nivåer all analyseras. Förändringarna i förhållande till budgetåret1976/77 detaljmotiverar försvarets sjukvårdsstyrelse på följande sätt. A. Pris-och löneomräkning Pris-och löneomräkningen innebär att kostnadema ökar med I . B. Förändringarenligl Kungl. Maj:ts/regeringens beslut Kostnaderna för sjukvårdsstyrelsens omlokaliseringtill Karistad minskar med . Driftkostnaderna ökar med . pågmnd av omlokaliseringen.