prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — En rad remissinsatser delar utredningensuppfattning att de statliga myndigheterna bör ges bättre stöd avredovisningsteknisk expertis och att RRV bör tillhandahålla detta stöd. Även RRV instämmer i förslaget och är för sin delberett att i ökad utsträckning bistå myndigheterna på detta område. Prop.1976/77:100 Bilagall Budgetdepartementet 49 ligtRRV dock att ökade resurser stäUs tiU verkets förfogande. För de närmaste årenuppskattar verket den erforderliga resursökningen fill ungefär feraårsarbetskrafter. Redovisningssystemen utgör grunden vid utvecklingav mer avancerade ekonomi-administrativa planerings- och styrsystem. För skall kunna utveckla och förbättra sådana systera inom de statliga myndigheternaär det angeläget att den ekonomiska redovisningen är utformad på ettändamålsenligt sätt. Jag delar uppfattningen att myndigheterna behöver ökatstöd med att anpassa de generella statliga redovisningssystemen till den egnaverksaraheten. Jag tillstyrker därför förslaget om att RRV i ökad utsträckningbör biträda myndighetema i dessa frågor. Vad gäller de ökade resurser som krävs för det ökadebiträdet.åt myndigheterna är jag f. n. bara beredd att förorda en resursökninghos RRV raed en handläggare. Jag har tagit hänsyn till detta vid min beräkningav anslaget för nästa budgetår. Det bör enligt min meningdessutom vara raöjligt för RRV att genora omprioritering av uppgifter inomverket skapa ytterligare resurser för här berört ändamål. Samverkani utbildning m. m. RRV, statskontoret och FRI bedriver olika former avextern och intern utbildning. Revisionen och rationaliseringen använder i vissutsträckning samma eller likartade tekniker och metoder. Det gäller främst ifråga om mer aUmänna analys- och utredningsmetoder. Utveckling av metoder ochtekniker pågår fortiöpande i de tre verken. konstaterar attsamverkan på utbildnings- och metodutvecklingsområdena är begränsad. Genomökad samverkan bör enligt utredningens mening dock vissa fördelar kunnavinnas. Utredningen utgår dock från att denna kommer till stånd utan attutredningen behöver lämna förslag i fråga om de lämpliga formerna härför. Beträffandeexternutbildningen påpekas dessutom att den kan beröras av de överväganden somgörs av den sakkunnige (Fi 1974: 05) som utreder den statligapersonaliitbildningens fortsatta inriktning och organisation. Några remissinstanser instämmer rent allmänt iutredningens synpunkter. () och statenspersonalutbildningsnämnd (PUN) anser båda att såväl intem- somextemutbUdningen bör saraordnas. Först bör dock resultatet av nyssnämndautredning inväntas. Andra synpunkter som framkommit är att den intemautbildningen inom revisions- och rationaliseringsorganen bör omfatta även fleraandra myndigheter och stå öppen för andra myndigheters personal. Även jag anser att ökad samverkan,bör komma tillstånd ifråga om den interna och externa utbildningen samt påmetodutvecklingsområdet. 4 1976/77.1 saml. Prop.1976/77:100 Bilagall Budgetdepartementet 50 Dettabör kunna åstadkommas genom samarbete mellan de berörda organen inkl. SPN ochPUN och föranleder därför inga förslag från min sida. Vad gäller utbildningensynes det vara naturligt att först avvakta utredningen om den statligapersonalutbildningen innan några mer omfattande åtgärder vidtas. Detta bör dockinte hindra visst förberedande arbete. Statskontoret och FRI medverkar ofta i samband medutveckling och införande av ADB-system. Utredningen anser att RRV:srevisionella insatser kan begränsas i de fall statskontoret och FRI medverkar isystemutvecklingsarbete och ansvarar som fackmyndigheter för uppföljning avADB-system i drift vid olika myndigheter. De resurser för ADB-revision som RRVförfogar över är inte avsedda för systemutvecklingsarbete. De bör enligtutredningen inte heller användas tUl att utforma normer och standarder för hursystemutveckUngsarbete skall gå till. Sådana uppgifter ankommer i stället påstatskontoret och FRI m. fl. Utredningen utgår dessutom från att här angivnauppgiftsfördelning kommer att vara vägledande och anser därför inte att någraförslag från utredningens sida är påkallade. Remissinstansernahar i sina yttranden inte behandlat deima fråga. Enligt min mening utgör fråganom revision i samband med ADB en del av en överordnad fråga, nämligen om elleri vilka fall förvaltningsrevisioner bör vidtas av rationaliserings- ochutvecklingsprojekt i vilka de centrala rationaliseringsorganen aktivt deltarmed egna resurser och som de har ansvar eller delansvar för, t, ex, genom attprojekten bedrivs i samråd mellan en fackmyndighet och dem. Min utgångspunktär att statskontoret och FRI är centrala stabsorgan till regeringen, vilka isitt arbete skall verka för effektiva och rationella lösningar. Omrationaliseringsorganen inte är övertygade om att arbetet och de valdalösningarna på olika verksamhetsområden uppfyller dessa krav, är de skyldigaatt hävda sin mening och, där så är befogat, redovisa sin syn för regeringen.Mot bakgrund härav och av att de centrala resurserna för förvaltningsrevisionoch rationalisering är knappa anser jag i likhet med utredningen att RRV:srevisionella insatser som regel kan begränsas i de fall statskontoret och FRImed egna resurser aktivt medverkar vid och har ansvar för utveckling ochinförande av ADB-system. Detsamma anser jag bör gälla även vid andra typer avrationaliseringar och förändringar där de centrala rationaliseringsorganenmedverkar på motsvarande sätt. Jag vill i detta sammanhang dessutom nämna attregeringen, om så bedöms nödvändigt, alltid har möjlighet att ge RRV i uppdragatt granska även ADB-projekt och andra projekt där rationaliseringsorganendeltar. Vad jag nu har sagt hindrar självfallet inte 1976/77:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet 51 attRRV, när förändringarna är genomförda och verksamheten har övergått i löpandedrift, granskär den berörda verksamheten på samma sätt som annan statligverksamhet. På motsvarande sätt anser jag det i allmänhetmindre lämpligt att rationaliseringsorganen, om inte regeringen för särskiltfall så föreskriver, skall kunna användas för översyn och effektivisering avRRV:s verksamhetsinriktning, arbetsmetoder och arbetsformer. Jag delar även utredningens uppfattning att RRV:sresurser för revision i samband med användning av ADB inte bör användas tillatt utforma normer och standarder för hur systemutvecklingsarbete skall bedrivas.Dessa frågor bör i stäUet i första hand ankomma på de centralarationaliseringsorganen. Metod- och teknikfrågor för systemutvecklingsarbeteingår för övrigt i de frågor som datasamordningskommittén har behandlat ibetänkandet (SOU 1976:58) ADB och samordning och som jag får tillfälle attåterkomma till i annat sammanhang. Med hänvisning till vad jag nu har anförthemställer jag att regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag har anfört beträffandeuppgiftsfördelning och samverkan m. m. mellan de centrala revisions- ochrationaliseringsorganen, särskilt och statskontoret. 1975/76Utgift 36 298 000 1976/77Anslag 40 000 000 1977/78 Förslag 44 645 000 En redogörelse för statskontorets uppgifter ochorganisation lämnades i inledningen till avsnittet Uppgiftsfördelning ochsamverkan meUan statskontoret och . Statskontoret tillämpar programbudgetering ochtilldelas anslag i programtermer. Följande programindelning gäller förstatskontoret. 2, Förvaltning av statensdatamaskinfond Statskontoretsverksamhet under program 1 och 2 finansieras från ett förslagsanslag benämntStatskontoret. Av de avgifter som inflyter till statens datamaskinfond skallanslaget tillgodoföras ett belopp som svarar mot kostnaderna för program 2.Beloppet skall redovisas som uppbördsmedel under anslaget. 1976/77:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet (1 OOO-tal kr.) 1975/76 Utgift 1976/77 Budget 1977/78 Beräknar av statens datamaskinfond Ej programbundna utgifter Bidrag från andra myndigheter 3 636 5 326 Statskontorets verksamhet styrs i hög grad avefterfrågan. Regeringens uppdrag och myndigheternas önskemål bestämmerväsentligen inriktningen. I den nya organisation som statskontoret tillämparsedan den 1 juli 1975 tillmäts kontaktema med omvärlden ökad vikt. Särskilt utseddakontaktmän håller var och en inora sitt oraråde fortlöpande kontakt medavnämarna av verkets tjänster, dvs. myndigheterna inom den civilastatsförvaltningen. Genom att förbättrade kontakter etableras med myndigheternakommer dessas behov och önskemål att få stark genomslagskraft på inriktningenav statskontorets verksamhet. Till utvecklingen mot en ökad efterfrågestyming avverksamheten bidrar i hög grad även regeringens förordning (1975: 567) omrationaliseringsverksamhet inom den civila statsförvaltningen. I dennaföreskrivs (4 §) att "inom ramen för tillgängliga resurser biträderstatskontoret civila statsmyndigheter vid rationaliseringsutredningar".Genom ett tiU-lägg (1976: 121) har förordningen bUvit tUlämpUg även påkommittéer. Inriktningen och omfattningen av statskontoretsverksamhet kan komma att påverkas av redan fattade beslut, bl. a, den nyaarbetsrättsliga lagstiftningen, samt resultaten av flera pågående eller nyssavslutade utredningar såsom utredningen ora företagens uppgiftslämnande (SOU1976: 12), datasamordningskommittén (SOU 1976: 58) och utredningen (Fi 1974:05) om den statliga personalutbildningens fortsatta inriktning ochorganisation. Även de synpunkter som revisorer framför i singranskningspromemoria nr 2/1976 "De särskilda rationaUserings-organen inomstatsförvaltningen" kan påverka verksamhetens omfattning. 1976/77:100 Bilagall Budgetdepartementet 53 Programmet Rationalisering utgör den dominerandedelen av statskontorets verksamhet. Programmet syftar till att ökaeffektiviteten i statsförvaltningen. De olika mål som verksamheten primärtinriktas på är kostnadssänkningar, intäktsökningar ochprestationsförbättringar. Programmet indelas i fyra delprogram: Samordning, Utbildning,information och rådgivning. Rationaliseringsutredningar samt Administration. Delprogrammet Samordning avser planering ochsamordning som skall leda till övergripande och långsiktiga planer ochriktlinjer, i första hand för statskontorets verksamhet men på ävenför rationaliseringen inom hela den civila statsförvaltningen. I delprogrammetingår även samordning av den statliga datamaskindriftens olika funktioner,organisation, kapacitet m. m. Statskontorets möjligheter att fullgöra sinasamordningsuppgifter har förbättrats . HärtUl medverkar bl. a.tillkomsten av den nämnda förordningen om rationaliseringsverksamhet ochomorganisationen av verket . För att få ytterligare underlaggenomfördes en enkätundersökning rörande arbetet med administrativrationalisering och utveckling i statsförvaltningen. Verksamheten under budgetåret1977/78 planeras få i huvudsak samma inriktning och omfattning som under denärmast föregående åren. Förändringar kan dock ske, bl, a, som resultat av deutredningar som tidigare berörts. Delprogrammet Utbildning, information ochrådgivning omfattar sådan kunskapsöverföring som framför allt syftar mot måletatt höja myndigheternas intresse för och förmåga till administrativ ochorganisatorisk utveckling, I delprogrammet ingår bl. a. centrala kurser irationaUsering för statsförvaltningens personal, sammanställning och spridningav information om nya metoder, utvecklingsresultat m. m., remissbehandlingsamt kontakter med och rådgivning och annan service till myndigheterna. Verksamhetema under delprogrammet kommer /78 att bedrivas med den inriktning och efter de riktiinjer somf. n. gäller. En fortlöpande anpassning och utveckling planeras dock. Vidare kanutredningen om den statliga personalutbildningens inriktning och organisationmedföra förändringar. Delprogrammet Rationaliseringsutredningar harfrämst som mål förbättrad organisation och förbättrade administrativa systemoch rutiner. Till delprogrammet förs sådana utredningar som skall ge bestämdaslutprodukter och som på grund av sin omfattning ochmed hänsyn till kostnadema bör ges formen av särskilda projekt. Dit förs ocksåsådant utvecklingsarbete soni avser bestämda metod-eller ämnesområden och somorganiseras i s, k, funktioner. Under /76 bedrevs 98utredningsprojekt. Av dessa projekt tillkom 37, varav 19 efter beslut avregeringen, och avslutades 38. 1976/77:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet De största projekten avsåg skatteväsendet,informationssystem för de vetenskapliga biblioteken (LIBRIS), miljövårdensinformationssystem, ett generellt löneuträkningssystem och ADB-säkerhet. Kostnaderna för de större projekten underdelprogrammet Rationaliseringsutredningar framgår av följande sammanställning: Projektunder delprogrammet Ralionaliseringsutredningar (1 OOO-tal kr.) 1975/76' 1976/77' 1977/78' Skatteväsende m. m. 2 524 2 385 Socialförsäkring m. m. Jord- och skogsbruk, fiske 5 331 4 314 Samordning av statliga infor- teknik m, m. 3 115 2 122 17 668 10 345 Budgeterad verksamhet (). Allmänt gäller fortfarande attutredningsverksamheten skall bedrivas som projekt av "vertikal" typberörande enskilda myndigheter eller som projekt av "horisontell" typberörande verksamheter för vilka flera myndigheter svarar eller funktioner somförekommer inom flera myndigheter. Statskontoret förutser att projekten ihögre grad än hittiUs kommer att avse enskilda myndigheter, bl. a. som ettresultat av den vidgade kontaktverksamheten och som en följd av förordningen omrationaliseringsverksamhet. Eftersom denna utvidgats tUl att gälla ävenkommittéväsendet, fömtses dessutom ökade anspråk därifrån, I delprogrammet Administration ingår interna styr-och stödfunktioner avseende planering, styrning och kontroll av verksamheten,personal- och ekonomiadministration, utbildning m, m. Konsulter avses liksom tidigare anUtas iutredningsarbetet. Konsultarvodena inom hela programmet Rationaliseringuppgick under /76 till ca 6,9 milj, kr. Verkets sammanlagdakostnader för konsultarvoden uppgick till ca 7,2 milj. kr. Ca 2,8milj, kr. har utbetalats till . Förslaget under programmet iimefattar enodisponerad kapacitet på totalt , som föreslås stå tillverksledningens förfogande. Prop.1976/77:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet . Dennakapacitet skall tas i anspråk för projekt och funktioner som preliminärt studeratsoch som beräknas bli aktuella under /78 samt utgöra en reservför ofömtsedda arbetsuppgifter. av statens datamaskinfondsvarar för drygt en tiondel av statskontorets anvisade medel. Verksamheten äruppdelad på följande tre delprogram: Anskaffning och avyttring avADB-utrustning Verksamheten inom programmet finansieras via årligaavgifter för den utrustning o, d. som anskaffas via fonden. Förfarandet vidanskaffning av ADB-utrustning och beräkning av avgifter tUl fonden återkommerjag till senare i samband med att jag behandlar statens datamaskinfond ochandra kapitalfonder under kapitalbudgeten. Jag berör i det sararaanhanget ocksåde större utmstningsanskaffningar som kommer att ske under de närmast kommandeåren. Verksaraheten inom programmet har varit intensivunder senare år. Det sammanhänger med att antalet anskaffningar liksomomfattningen och värdet på installerad utrustning ökat kraftigt. Mångaanskaffningar gäller dessutom tekniskt alltmer komplicerad utrustning. Pågåendeoch planerade anskaffningar gör att verksamheten kan väntas fortsätta att varaintensiv. Det förhållandet att verksamheten växer och blirmer komplicerad har inneburit att vissa utvärderingar och upphandlingar harmåst handläggas kvalitativt sämre än vad statskontoret bedömer som önskvärt.Erfarenheter från verksamheten har inte kunnat bearbetas och föras ut på etttillfredsställande sätt. Verket har därför påbörjat en intern översyn avupphandlingen, som genomförs under innevarande budgetår. I verksamheten ingår även att följa upp attinstallerad ADB-utrustning utnyttjas effektivt och drivs rationellt.Statskontoret håller f, n, på att utveckla kompetens för detta, bl. a. för attkunna utforma rutiner för fortlöpande uppföljning av tillgänglighet ochbeläggning hos större datoranläggningar. Kompetensuppbyggnaden ochmetodutvecklingen på detta område fortsätter. Större insatser planeras bl. a,vid och . Mot bakgrund av ovanstående har statskontoretfunnit det nödvändigt att redan under innevarande budgetår börja förstärka depersonella resurserna inom programmet. De skulle därraed vid ingången av budgetåret1977/78 ha ökat med tre handläggare och fyra assistenter/biträden. Härigenomanser sig verket kunna möta de ökade anspråken på 1976/77:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet 55 verksamheten.Som nämnts finansieras programmet med fondavgifter, varför enresursförstärkning inte medför en ökning av statskontorets anslag. Statskontorets förslag till verksamhet /78 innebär inte någon förändring i antalet anstäUda uttryckt ihelårsarbetskrafter. Som nämnts kan dock verksamheten komma att öka av fleraskäl. (Omräknat i helårsarbetskrafter.) 1977/78 Beräknar 280 290 290 290 Jag godtar i huvudsak statskontorets förslagbeträffande verksamhetens inriktning. Jag har dessutom tidigare behandlatdenna relativt utförligt på en del punkter i samband med avsnittetUppgiftsfördelning och samverkan mellan statskontoret och . Min beräkning av det totala medelsbehovet förstatskontoret framgår av programsammanställningen. Uppräkningen av anslagetavser dels medel motsvarande pris- och löneomräkningen, dels medel i form av en"ointecknad reserv" under programmet Rationalisering. Motiven försistnämnda medel är att statskontorets verksamhet till inte obetydlig delregelmässigt utgörs av projekt och aktiviteter som inte är kända eller högstpreUminära för anslagsframställningen. Dessa medel avsätts sedansuccessivt för oUka projekt och aktiviteter fram t. o. m. början avdet nya budgetåret. Vad gäller programmet Förvaltning av statensdatamaskinfond ställer uppgifterna i samband med anskaffning och utnyttjandeav datorutrustning enligt statskontoret allt större anspråk på verket.Statskontoret avser därför förstärka de personella resurserna inom programmetredan under innevarande budgetår. Eftersom programmet finansieras via avgiftertiU datamaskinfonden kräver förstärkningen inga anslagshöjningar. Jag ärmedveten om att statskontorets resurser inom pro- 1976/77:100 Bilagall Budgetdepartementet 57 grammetbehöver förstärkas men anser inte att denna förstärkning bör vara så stor ochske så snabbt som statskontoret planerar. Skälet härför är att verksamheten tiUstörsta delen gäller frågor som behandlas i datasamordningskommitténsbetänkande. Detta remissbehandlas f. n. anför i betänkandet talari och för sig för en resursförstärkning, men i a\'vaktan på remissvaren och deöverväganden dessa kan föranleda anser jag att personalförstärkningen börbegränsas till två handläggartjänster och tvä tjänster för övrig personal. Omstatskontoret bedömer det nödvändigt att dämtöver göra tiUfäUiga förstärkningaroch särskilda insatser inom programmet bör verket dessutom i viss utsträckningkunna ta i anspråk personal och medel från programmet Rationalisering. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Statskontoret för /78anvisa ett förslagsanslag av . Datamaskincentraien för administrativ databehandling 1975/76 Utgift 1976/77 Anslag 1977/78 Förslag Under anslaget redovisas kostnader och intäkter viddatamaskincentralen för administrativ databehandling (DAFA). I budgetpropositionen för innevarande budgetåranmälde chefen för att en utredningsman hade tillkallatsmed uppdrag att se över DAFA:s ekonomiska situation m, m. 1975/76: 100bil. Utredningsmannen överlämnade ett betänkande DAFA:seffektivitet och organisation (Ds Fi 1976: 2). Som ett resultat av behandlingen av utredningensförslag fick DAFA en ny organisation . ändrades verketsinstruktion (1976: 492). I anslutning till att instruktionen utfärdadespreciserade regeringen uppgifter och arbetsområde på följande sätt. DAFA har till uppgift att jämsides med andradatacentraler på uppdrag förse främst myndigheter som inte hör tUlförsvarsdepartementet med administrativ databehandling till en så låg totalkostnad för statsverket som möjligt, med beaktande av såväl kortsiktiga somlångsiktiga aspekter. Datamaskincentralen får åta sig uppdrag från annanän statUga uppdragsgivare endast om detta bidrar till att lösa huvuduppgiften.Centralens produkter skall anpassas till behoven hos de myndigheter som ej hörtill försvarsdepartementet. Det åUgger centralen att löpande sam- 1976/77:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet 58 rådamed uppdragsgivare i sådana frågor om tekniska eller andra förändringar avbetydelse som närmare berör uppdragsgivama. Datamaskincentralen skall, för att uppfyllahuvuduppgiften, utföra arbete med metod- och systemutveckling i samband meduppdrag för administrativ databehandling. Sådant arbete skall debiterasuppdragsgivare till fulla kostnaden där så inte är uppenbart orimligt. Utvecklingsarbeteskall normalt inte avse nyutveckling av ADB-system. Det åligger datamaskincentralen att utfärdaanvisningar och rekommendationer av betydelse för de ADB-system, vilkas driftförläggs till centralen, så att driftaspekter kan tillgodoses i ett tUlräckligttidigt skede. Centralen får vid behov delta i systemutvecklingsprojekt medarman huvudman där så är nödvändigt för att driftaspekterna skall tillgodosesi ett tillräckligt tidigt skede resp. att övertagandet av eventueUtfunktionsansvar underlättas, och där drift av det färdiga systemet avses skolaförläggas till datamaskincentralen, DAFA skall vara ekonomiskt självbärande. För dessdrift har endast ett formellt anslag av , anvisats. För att lösatiUfäUiga eUer säsongmässiga likviditetsproblem samt för att tillgodose behovav rörelsekapital disponerar DAFA en rörlig kredit hos påhögst 12 milj. kr, DAFA leds av en styrelse. Chef för DAFA är enöverdirektör. DAFA var till organiserad på en kundserviceenhet,en driftenhet, en teknisk enhet och en administrativ enhet samt därutöver enstabsenhet för planering och samordning. Den då vidtagna omorganisationeninnebar att stabsenheten upphörde och att en ny enhet, marknadsenheten,inrättades. Stabsenhetens uppgifter överfördes till marknadsenheten och denadministrativa enheten. Även i övrigt skedde viss omfördelning av uppgiftermellan enheterna. Det innebär således att DAFA numera är organiserad på endriftenhet, en kundserviceenhet, en teknisk enhet, en marknadsenhet och enadministrativ enhet. Utredningen om DAFA:s ekonomiska situation m, m.föreslog att den nuvarande extra ordinarie överdirektörstjänsten skulleomvandlas till ordinarie med beteckningen p. Vidare inrättades i samband medomorganisationen en extra tjänst för ADB-direktör i F 23/24 för chefen förmarknadsenheten. DAFA föreslår att denna tjänst inrättas som extra ordinariesamtidigt som en tjänst för planeringsdirektör i Fe 25 kan dras in. Jagbiträder båda dessa förslag till tjänsteförändringar. DAFA:s verksamhet bedrivs vid en datacentral iStockholm, en data-registreringsenhet i , en datacentral i samtsedan våren 1976 en mindre fUialenhet i , Vid DAFA fanns den 1 juli1976 338 anställda, uttryckt i årsarbetskrafter. Den totala omslutningen av DAFA:s verksamhetuppgick under /76 till 59,9 milj, kr. Nettoresultatet blev ettöverskott på 1,5 milj, kr. Efterfrågan på DAFA:s tjänster väntas fortsätta attöka. 1976/77:100 Bilaga 11 Budgetdepartementet 59 DAFA föreslår att anslaget för nästa budgetår försupp med ett formellt belopp av . och att den av DAFA disponeraderörliga krediten i tas upp med oförändrat 12 milj. kr. Jagbiträder DAFA:s förslag på dessa punkter. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1, bemyndiga regeringen att vidDAFA inrätta en ordinarie tjänst för överdirektör med beteckningen p och enextra ordinarie tjänst för ADB-direktör, 2, till Datamaskincenlralen föradministrativ databehandling för /78 anvisa ett förslagsanslagav . Viss rationaliserings- och utvecklingsverksamhet 1975/76Utgift 675 717 1976/77Anslag 4 OOÖ 000 1977/78Förslag 4 000 000 Från anslaget bestrids utgifter förrationaliseringsprojekt, administrativt utvecklingsarbete ellerförsöksverksamhet som bedrivs i rationaliseringssyfte. Anslaget tas i anspråkefter beslut av regeringen i varje särskilt fall.