prop · G00344 · 1976-12-31 00:00:00 — /SRframhåller atl ett beslut om utbetalning av pensionen till annan än denförsäkrade av den sjuke ofla uppfattas som förmynderskap med de effekter deltakan ha i rehabiliteringshänseende. somen väsentlig del att öka patientens självförtroende och förmåga atl klara sinsociala tillvaro. Enligt organisationen är det självklart angelägel all vissapatienter får hjälp atl klara sin ekonomi. En absolutsträvan bör emellertid vara alt ändring av betalningsmottagare skall få skeendast i yttersta nödfall. RSMH uttalar betänkligheter mol alt utbetalning avpension handläggs av socialvården. Detla kan enligt förbundet i många fall ledalill psykiska problem för den pensionerade. 5Förslag om nya ersättningsregler vid behandling hos privatpraktiserandesjukgymnaster m. fl. Riksförsäkringsverkethar på regeringens uppdrag i samråd med socialslyrelsen. Landstingsförbundetoch berörda personalorganisationer, däribland och , utrett sjukförsäkringensersättningsregler för sjukvårdande behandlingar som utförs avprivatpraktiserande sjukgymnaster m. fl. Riksförsäkringsverketföreslår i ell belänkande (Ds S 1976:2), som har lämnats , attde privatpraktiserande vårdgivarna skall inordnas i ett system som liknar delsom gäller för privatpraktiserande läkare och tandläkare. 1 en bindande taxaskall enligt förslagel anges del högsta arvode som vårdgivaren får ta ut vidvarje behandlingstillfälle. Arvodet betalas till vårdgivaren dels av patientengenom patientavgift, dels av genom ersättning från denallmänna försäkringen (behandlingsersättning). De föreslagna arvodesbeloppenframgår av följande tablå. Sjukgymnaster som tillämpat högrearvodesnivå än genomsnittet föreslås få möjlighet att i vissa fall erhållahögre arvoden än de angivna normalbeloppen, s. k. individuell taxebindning. m. m. Verketföreslåratl sjukgymnaster och läkare skall kunna anslutas till systemet.Vårdgivare soin ålar sig att följa ersättningsreglerna skall göra anmälan om detlatill . De skall då föras upp på en särskild förteckning somupprättas av kassan. Som villkor för anslutning föreslås för sjukgymnaster gällavissa krav på praktiktjänslgöring inom den offentliga Prop.1976/77:44 33 vården.De nya ersättningsreglerna har avsetls kunna träda i kraft . För att den offentligavårdens personalbehov skall kunna tillgodoses i tillräcklig utsträckningföreslår vissa etableringsregler som skall gälla intillutgången av . Dessa innebär atl verket, om det finner anledning anta altsjukvårdshuvudmans behov av legitimerade sjukgymnaster skall bli otillräckligttillgodosett, i den utsträckning som behövs får föreskriva att sjukgymnastinte skall föras upp på förteckning hos allmän försäkringskassa. Vidareföreslås att verket i en sådan situation skall kunna föreskriva aU offentligtanställd sjukgymnast som är uppförd på förteckning över anslutnaprivatpraktiserande vårdgivare och som minskar sin arbetstid i den offentligaanställningen eller lämnar denna inte längre skall vara uppförd påförteckningen. Verket föreslår all regler av nämnda innebörd - tas in i form avövergångsbestämmelser i . Riksförsäkringsverketanmärker att företrädare för vidsamråd har förklarat sig beredda atl biträda dessa regler beträffandeanslutningen lill försäkringen av sjukgymnaster. Riksförsäkringsverketföreslår atl det nya ersättningssystemet får en fortlöpande uppföljning av ettsamrådsorgan på samma sätt som sker belräffande läkarvårds- och landvårdssysiemen. Landstingsförbundethar i ett yttrande över förslag bl. a. erinrat om denrådande bristen på sjukgymnaster, den utbyggnad av resurserna som planeras avsjukvårdshuvudmännen och huvudmännens självklara intresse av att den offentligavården inte åderlåts på de personalresurser som finns. Förbundet förutsätter attvården hos privatpraktiserande sjukgymnaster inte tillåts överskrida denomfattning den hade enligl kviitoundersökning för år1975. Detta innebär bl.a. all inte fler än ca 2 000 sjukgymnaster får anslutas lillförsäkringssystemet och att deras samlade åriiga behandlingsvolym inte tillåtsnämnvärt överskrida 1,25 milj. behandlingar. Under förulsälining atlskiljaktiga meningar inle finns beträffande lämnade preciseringar tillvägledning för del kommande uppföljningsarbetet ansluter sigLandstingsförbundet till förslag. Företrädarnai för moderata samlingspartiet och folkpartiethar i elt särskilt yttrande förklarat sig inte kunna godta siy-relsemajoritetensuppfattning att hela nytillskottet av sjukgymnaster skall tillfalla denoffentliga sjukvården. Det framhålls att begränsningar endast skall komma ifråga om del skulle vara stor risk för överströmning från den offentligasjukvården. Riksförsäkringsverketföreslår i betänkandet efter samråd med bl.a. att foniatriskbehandling (behandling mol röst- och talrubbningar m. som lämnas avprivatpraktiserande vårdgivare skall ersättas via sjukvårdshuvudmännen enligtavtal mellan dessa och vårdgivarna. Prop, 1976/77:44 34 varandeersättningssystem föreslås gälla övergångsvis. 1 dessa och andra hänseendenföreslås vissa ändringar i AFL av huvudsakligen redaktionell 6Socialstyrelsens förslag om tillsättningsförfarande i fråga om förtroendeläkarem. Socialstyrelsenföreslår i skrivelse till regeringen att riksförsäkringsverketi fortsättningen skall tillsätta förtroendeläkare och förtroendetandläkare hosförsäkringskassorna samt förordna läkariedamöter i kassornaspensionsdelegationer. Enligt uppnås härigenom en avsevärdförenkling av handläggningsrutinerna. Hela tillsällningsförfarandet hosförsäkringskassorna kommer alt hanteras inom socialförsäkringssystemet och avdess organ. Motivettill att socialslyrelsen enligl nuvarande bestämmelser skall förordna läkareoch tandläkare hos kassorna har enligt varit dess medicinskasakkunskap. Ä.rendenas beskaffenhet kräver dock inte en handläggning i socialslyrelsenutan uppgifterna kan utan olägenhet flyttas över på . Vidbehov kan verket samråda med innan tillsättning sker. Riksförsäkringsverkethar förklarat alt verkel inte har något alt erinra mot socialstyrelsensförslag. 7.1Nya riktlinjer för bedömning av rätt till förtidspension vid alkoholmissbruk, m.m. Förtidspensioninom den allmänna försäkringen kan utgå till försäkrad som har fyllt 16 meninte och som inte uppbär ålderspension. Som förutsättning gäller att hansarbetsförmåga på grund av sjukdom eller annan nedsättning av den fysiska ellerpsykiska prestationsförmågan är nedsatt med minst hälfien och att nedsällningenkan anses varaktig. Bedöms nedsättningen av arbetsförmågan inte som varaktig,men kan den anlas bli beslående avsevärd tid, har den försäkrade rätt tillsjukbidrag, vilket är tidsbegränsat men i övrigi följer reglerna förförtidspension. Nedsättningenav den försäkrades arbetsförmåga behöver inle vara enbart medicinskt betingadutan även andra förhållanden beaktas. Vid bedömningen av rält tillförtidspension fäster man avseende vid såväl den försäkrades förmåga attutföra elt lämpligt arbete som hans faktiska möjlighet att få arbele. För äldreförsäkrade skall enligt 1970 och reformer 1976/77:44 35 avförtidspensioneringen fästas särskild vikt vid de arbetsmarknadsmässiga förhållandena. Bestämmelsernaom förtidspension i lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) är utformadesom allmänna regler. Vägledande för bedömningen av invaliditetsbegreppet i dengällande lagstiftningen är de uttalanden som har gjorts i förarbetena tilllagen och som har godkänts av . Dessa innebär att man vidinvaliditetsbedömningen bör iaktta försiktighet i fråga om sådana psykiskasjukdomstillstånd som brukar hänföras till bl. a. neuroser och psykopati. Deuttalanden om förtidspension vid bl. a. alkoholism som ligger till grund förtolkningen av lagens beslämmelser har tillkommit inte minst mot bakgrund avönskvärdheten av atl alla möjligheter lill rehabilitering tas tillvara.Härtill kommer alt det i dessa fall ofta torde vara svårare än vid andrasjukdomar att avgöra när arbetsförmågan är nedsatt med minst hälften. Det ärockså ofta vanskligt att bedöma om nedsättningen av arbetsförmågan är varaktignär det gäller en person som lider av psykisk sjukdom eller som missbrukaralkohol eller andra medel. Rättstillämpningenpå detta område har därför av naluriiga skäl varil föremål fören livlig debatt. Därvid har önskvärdheten av en mindre restriktiv lillämpningunderstrukits av bl. a. och i yttranden tillförsäkringsdomstolen . Fråganhar också uppmärksammats i en riksdagsmotion . Med anledning av dennabegärde ålgärder i syfte att förbättra möjligheterna tillförtidspension vid alkoholism (SfU 1975/ 76:8, rskr 25). Regeringen överiämnaderiksdagens skrivelse lill socialpolitiska samordningsutredningen (S 1975:02). Samordningsutredningenhar lagt fram ett enhälligt delbetänkande (Ds S 1976:4) medförslag om ändrade principer för bedömning av frågan om förtidspension vidalkoholmissbruk. Enligt utredningens bedömning är den nuvarande tillämpningenav reglerna om förtidspension för alkoholmissbrukare alltför restriktiv. Ulredningenföreslår atl samma principer som gäller för personer med andra sjukdomartillämpas i fråga om förtidspension till den som missbrukar alkohol.Alkoholmissbruk bör enligt utredningen inte föranleda någon särbehandling vidpensionsprövningen. När det gäller bedömningen ay nedsättningen avarbetsförmågan och varaktigheten av denna nedsättning bör enligl utredningeninte som frågan om alkoholmissbruket har lett till följdsjukdomartillmätas någon avgörande betydelse. Detbör inle heller vara avgörande hur den försäkrade fungerar i s. k. avgiftattillstånd. Om en person har rält lill pension bör i slällel bedömas efter ivilken grad han - med hänsyn lill sitt faktiska hälsotillstånd - kan vara istånd att förvärvsarbeta på och i vad mån han kan utnyttja eneventuell reslarbetsförmåga. 1 övrigi bör enligt utredningen gälla atl man fästeravseende vid den sociala förhistorien och att man undersöker vilka 1976/77:44 36 rehabilileringsålgärdersom har vidtagits eller framstår som påkallade. Rehabiliteringsfrågan börprövas särskilt ingående när det gäller yngre försäkrade. Vidare börbedömningen grunda sig inle bara på en medicinsk-psykiatrisk undersökning ochutvärdering ulan även på relevanta sociala omständigheter. Det bör såledesenligt utredningen göras en helhetsbedömning av den försäkrades situation. Utredningenframhåller vidare att det är av stor vikt att verkligt meningsfulla försökgörs att rehabilitera den som missbrukar alkohol. Beslut om pension får såledesinte ersätta meningsfulla rehabiliteringsåtgärder. Undertid för rehabiliteringbör pensionen i första hand utgå i form av sjukbidrag. Även under tid då någonlämplig sådan åtgärd t. v. inte kan anordnas bör sjukbidrag kunna utgå.Detsamma bör gälla i väntan på rehabiliteringsåtgärd. En prövning av omförtidspension utan lidsbegränsning skall utgå bör, enligt utredningensförslag, göras först när man i rehabiliieringshänseende, med hänsyn lagen tillsamhällets resurser, gjort vad som rimligen kan göras i det enskilda fallet. Utredningensförslag om ändrade principer för bedömning av frågan om förtidspension vidalkoholmissbruk får så gott som undantagslöst stöd av remissinsianserna.Riksförsäkringsverket och Försäkringskasseförbundel uttalar sintillfredsställelse med förslaget som stämmer överens med verkets och förbundelstidigare deklarerade uppfattningar. att någon särbedömning inte skall skedådel gäller altbedöma en alkoholmissbmkares arbetsförmåga. Avvikande mening anmäls endasl avSvenska kommunförbundet, som anseratt frågan om förtidspension vid alkoholmissbmkloör vila till dess socialutredningen har lagt fram förslag om ny sociallagstiftning.Flertalet remissinstanserunderslryker kraftigt utredningens uttalande all beslulom pension inte får ersätta meningsfulla re-habi 1 iteri ngsåtgärder. Enligtmin mening bör det betonas atl bedömningen av förutsättningarna förförtidspension gäller enskilda fall och att inget fall är likt det andra. Ävenmed en sådan utgångspunkt finner jag emellertid att vad utredningen harredovisat om rättspraxis ger slöd för slutsatsen all uttalandena i lagstiftningensförarbeten lett till en laglillämpning i fråga om förtidspension vidalkoholmissbruk som fär anses vara alltför restriktiv. Jagdelar utredningens och remissinstansernas bedömning all samma principer somgäller för personer med andra sjukdomar bör tillämpas i fråga om förtidspensiontill den som missbrukar alkohol. Jag ansluter mig också lill ulredningens åsiklatt eventuella följdsjukdomar till missbmkel inte bör tillmätas någon avgörandebetydelse då det gäller bedömningen av nedsättningen av arbetsförmågani ochvaraktigheten av denna nedsättning. Pensionsbedömningen bör i stället inriklaspå frågan i vilken grad den försäkrade kan vara i stånd att förvärvsarbeta pålängre sikt och på frågan hur han kan utnyttja en eventuell reslarbetsförmåga.Vad jag nu har sagt innebäralt jag Prop.1976/77:44 37 delarutredningens uppfattning att det bör göras en helhetsbedömning av den försäkradessituation. Uttalandenaom försiktighet i fråga om beslut om förtidspension har tillkommit inte minslmed hänsyn lill önskvärdheten av att alkoholmissbrukaren bereds möjlighet lillrehabilitering. Jag vill betona alt de av ulredningen förordade riktlinjerna inteinnebär någon ändrad inställning härvidlag. Den naluriiga utgångspunkten skallalltjämt vara atl man i rehabiliieringshänseende gör vad som rimligen kangöras i det enskilda fallet. Jag vill erinra om att samhällets verksamhet dådet gäller rehabilitering är omfattande. Staten, kommunerna och landstingenerbjuder således möjligheter till rehabilitering i olika former. Den öppna ochhalvöppna nykterhetsvården har tillförts ökade resurser.Rehabilitering sker vid bl. a. alkoholpolikliniker och rådgivningsbyråer med läkarexpeditioner.Rehabilitering sker också inom sluten vård. Först sedan olika möjligheter harprövats bör frågan om förtidspension utan tidsbegränsning tas upp. Vid meralångvariga rehabiliteringsåtgärder bör pension kunna beviljas i form avsjukbidrag som rehabiliteringsålgärderna sätts in. I dessa frågor börde till-lämpande myndigheterna noga följa den vetenskapliga utvecklingen ochlåta denna bli vägledande vid ulformningen av praxis. Samordningsutredningensförslag lill lagändring innebär att alla förtidspensionsärenden skallbehandlas på samma sätt oavsett arten av den sjukdom eller den nedsättning avannat slag av prestationsförmågan som har orsakat nedsättningen avarbetsförmågan. 1 ett remissyttrande haremellertid satts i fråga om inte denföreslagna lagändringen har fått en alltför generell utformning och därmed kankomma att vidga kretsen berättigade till ytterligare andra grupper änalkoholmissbrukare. Från annat håll har det hävdats att det inte klart framgårav utredningens motivering om förslaget omfattar grupper som försäkrade med"neuroser utan påvisbart organiskt underiag" och sådana sombetecknats som narkomaner, psykopater, sociopaler m. fi. Avgörandeför rätten lill pension måste enligl min mening vara i vilken omfattning denförsäkrades prestationsförmåga har nedsatts. Vid den bedömningen måste självfallelvägas in inte bara de akuta problem som den försäkrade har utan även en analysav hans hela situation. En viktig faktor i detta hänseende blir den försäkradessociala förhållanden. Nedsättningenav arbetsförmågan kan ha blandade orsaker. Ofta kan således sjukdom och socialmissanpassning föreligga med missbmk. Den av ulredningen förespråkademetoden för bedömning av fömtsättningarna för förtidspension bör enligl minmening gälla samtliga berörda grupper. Jag ansluter mig härvidlag till deuttalanden som gjordes av och i de år1973 avgivna yttrandena lill försäkringsdomstolen. Detbör i delta sammanhang betonas att det, då del gäller narkotikamissbrukare,mera sällan torde bli aktuellt med beslut om förtidspension. 1976/77:44 38 Narkotikamissbrukär vanligast bland yngre personer. Narkotikamissbruk förekommer emellertid i endel fall i förening med missbruk av andra medel eller i samband med socialaproblem. Detkan noteras all i fråga om alkoholmissbrukarna anför att enpensionering kan vara olycklig av psykologiska skäl. Detta yttrande bör strykasunder och del bör även gälla narkotikamissbrukare. Liksom i fråga om övrigayngre försäkrade bör rehabilileringsmöjligheterna prövas särskilt ingående närdel gäller yngre narkotikamissbrukare. Vidare bör de tillämpande myndigheternafästa avseende vid den fortlöpande utvecklingen i fråga om möjlighelerna tillvård och rehabilitering av narkotikamissbrukare. Närdet slutligen gäller personer med obestämda huvuddiagnoser som "psykopati","sociopati" e. d. ligger det i sakens natur att enbart ett påslåendeom nedsatt arbetsförmåga inte kvalificerar till förtidspension. Om emellertid ennoggrann utredning av den försäkrades hela situation med hänsyn tagen till relevantasociala omständigheter ger vid handen att det inle skäligen kan begäras att hanskall kunna försörja sig genom förvärvsarbete bör givetvis pension kunnabeviljas honom på samma sätt som andra personer. Somförsäkringsdomstolen påpekar i sitt remissyttrande är såväl hittillsvarandesom av utredningen förordad praxis i fråga om alkoholmissbmkare m. fl. hellförenlig med ordalagen i nuvarande lagtext. Domstolen har i sitl yttrandehävdat alt den förordade ändrade tillämpningen skulle kunna åstadkommas utanlagändring. För egen del finner jag det emellertid av principiella skälönskvärt atl de nya riktlinjerna markeras genom en lagändring. Då det gällerutformningen av lagtexten föreslår jag endast en smärre justering av ulredningensförslag. Någraremissinstanser tar upp frågan om en ändring av bestämmelserna om utbetalningav pensionen lill annan än den försäkrade. Som samordningsutredningen påpekarär emellertid en översyn av dessa bestämmelser påkallad i samband medbehandlingen av socialutredningens kommande förslag. anser jag därför att det inte finns anledning att nu gåin på en prövning av bestämmelserna. Som utredningen har anfört bör emellertidriksförsäkringsverket följa erfarenheterna av en ändrad praxis i fråga omförtidspension och därvid också beakta utbelalningsfrågorna. Ulredningensbedömning att en ändrad praxis inle kan förväntas leda lill nämnvärda kosinadsökningarför samhället har inte mött någon erinran under remissbehandlingen. 7.2Pensionsgrundande inkomst för ATP Den inkomsisom blir pensionsgrundande för ATP är i princip den försäkrades inkomst avförvärvsarbete under hans aktiva tid. Förvärvsinkomsterna delas in i inkomsiav anställning och inkomst av annat för- Prop.1976/77:44 39 värvsarbele.Som inkomsi av anställning ansesäven vissa i 11 kap. 2 § AFL preciseradesocialförsäkringsförmåner m. m., t. ex. sjukpenning, föräldrapenning ochdelpension. m. utgår i enlighet med förslag i budgetpropositionen ettsärskilt sludiesociall stöd till den som deltar i undervisning på grundskolenivåav ungdomar och vuxna som fått ofullständig eller ingen undervisning (prop.1975/76:100 bil. 10, SfU 23, rskr 202). Slödet är skattepliktigt (prop. 1975/76:193,SkU62, rskr 381). Den1 ersattes de tidigare doktorandstipendierna av skattepliktiga utbildningsbidragför doktorander (prop. 1975/76:128, UbU 28, rskr 380, prop. 1975/76:193,SkU62, rskr381). Ettnytt förmånssystem för vissa värnpliktiga m. fl. träder i kraft den 1 januari1977 (prop. 1975/76:134, FöU 37, rskr 326). Systemet innebär att bl. a.värnpliktiga, vapenfria tjänstepliktiga och elever i bistånds- och kalaslrofutbildningunder repetitionsulbildning och civilförsvarspliktiga under utbildning ochövning kommer alt fl ersättning som kallas dagpenning. Förslagom beskattning avdagpenningen bereds f n. inom . Bakomde nämnda ändringarna ligger uppfattningen alt timersättning vid grundläggandeutbildning för vuxna, utbildningsbidrag för doktorander saml dagpenningen vid repetitionsulbildningm. m. skall jämslällas med inkomst av anställning vid beräkning av pensionsgmndandeinkomst. Jag delar denna uppfattning och förordar att den uppräkning av pensionsgmndandeförmåner som finns i 11 kap. 2 § första stycket AFL kompletteras med härangivna förmånsformer. 7.3Hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension Vidberäkning av de inkomslprövade förmånerna hustmlillägg och kommunaltbostadstillägg lill folkpension tas inte hänsyn lill utgående folkpension.Däremot beaktas sidoinkomster som ATP m. fi. inkomster överstigande 2 000 kr.per år för en ensam pensionär och . för makar gemensaml.Tilläggsförmånerna reduceras med en tredjedel av den överskjutande inkomsten.Gällande bestämmelser medför att en pensionär somi. ex. uppbär partiellförtidspension fåren likaslor reduktion av lilläggsför-månernasom om han hadehel förtidspension,alltså trolsall han haren lägre totalinkomst (folkpensionjämte sidoinkomsier). Vid samma totalinkomst med-för reglema om inkomstprövningall en pensionär med partiell pension får lägre tilläggsförmåner än enpensionär med hel förtidspension. 1 prop.1975/76:145 (s. 96) om ändrade regler för bostadstillägg uttalades alt del varangeläget atl förbättra bostadsstödet för de grupper som inte tillgodoses påett tillfredsställande sätt genom de gällande bidragsreglerna. Därvid pekades iförsta hand på personer med partiell förtidspension eller 1976/77:44 40 Det förutskickades alt förslag senare skulle läggas fram om enförbättring av slödel lill dessa grupper inom ramen för de regler som gällerför inkomstprövning av kommunalt bostadstillägg. Inriktningen borde därvidvara att bostadsiilläggsbeloppel för dessa pensionärer skulle ligga på sammanivå som för övriga pensionärer i samma inkomslläge, pensionen inräknad. Denföruiskickade reformen bör genomföras . Detta bör ske genom alt reglerna ominkomstprövning i lagen (1962:392) om huslrulillägg och kommunaltbostadstillägg till folkpension nu ändras. Vid inkomstberäkningen förpensionärer med partiell förtidspension skall - enligt mitt förslag - bortsesfrån ett belopp som utgör skillnaden mellan å ena sidan faktiskt utgåendeförtidspension från folkpensioneringen inkl. pensionstillskott och åandra sidanhel förtidspension från folkpensioneringen inkl. härtill hörande pensionstillskott,i förekommande fall reducerat med hänsyn till den ATP som skulle ha utgått ompensionären hade uppburit hel pension. Vid beräkningen skall också-iförekommande fall-tas hänsyn lill sådan livränta som föranleder minskning avden försäkrades pension. Bestämmelsen innebär alt två förtidspensionärer medsamma lolala inkomsi, dvs. summan av folkpension och sidoinkomsier, kommer altfä lika stora kommunala bostadstillägg oavsett om en av dem har partiellpension. Det finns f n. ca 27 000 pensionärer med partiel 1 förtidspension.Till dessa pensionerar i ca 3 000 fall anknutet huslrulillägg eller kommunaltbostadstillägg. Föränkor med inkomslprövad änkepension minskas i första hand det kommunalabostadstillägget. Änkepensionen minskas försl när något kommunaltbostadstillägg inte längre finns kvar. Detla innebär atl dessa änkor när detgäller inkomstprövningen av kommunalt bostadstillägg befinner sig i sammasituation som en ålderspensionär eller förtidspensionär med hel pension. Någrasärregler för änkor med inkomslprövad pension är därför enligl min mening intebehövliga. Kostnadsökningenpå grund av de nya inkomstprövningsreglerna för vissa förtidspensionärer uppgårlill ca 10 milj. kr. 1 stort sett hela kostnadsökningen avser dekommunala bostadstilläggen och faller på kommunerna. Kostnadernaför de kommunala bostadstilläggen förskoiteras av staten under löpandekalenderår och påförs kommunerna efterföljande år genom atl avräknas på de förskotisubetalningarav kommunalskatt som görs . 1 samband med föregående ändring av reglernaom inkomstprövning (prop. 1974:132, SfU 33, rskr 331) beslutade atlde kostnadsökningar som uppkom för kommunerna genom de ändrade reglerna skullebäras av staten genom en justering av kostnaderna för de kommunalabostadstilläggen vid avräkningen mol kommunalskalteförskotlen. Jag förordar altde kostnadsökningar som uppkommer till följd av de föreslagnainkomstprövningsreglerna bärs av staten på samma säll. 7.4Ersättningsregler vid behandling hos privatpraktiserande sjukgymnaster m. fl.