prop · G00380 · 1976-12-31 00:00:00 — 10 s, 419422, UbU 1974: 21, rskr 1974: 209) och vid samma tillfälle uttaladesatt de samiska huvudmannorganisationerna även skall kunna få täckning för sinandel av ett eventuellt driftunderskott. Genom dessa tidigare beslut harSamernas folkhögskola fått en fast ekonomisk bas för sin verksamhet. 1976/77: 80 140 Jag vill vidare erinra om att förslag om ett nyttstatsbidragssystem för folkhögskolorna har lagts fram för (prop. 1976/77: 55). Den föreslagna konstruktionen av statsbidraget medför delsatt resurserna kan användas på ett friare sätt vid skolorna, dels att det administrativaarbetet avsevärt förenklas. Förslaget innebär inte någon ändring i fråga omberäkningen av det särskilda statsbidraget till , men detnya systemets fördelar kommer även denna folkhögskola till del. På vissa punkter har av sameutredningen ochremissinstanserna redovisats ett behov av ytterligare resurser för att Samemasfolkhögskola skall kunna upprätthålla sin ställning som samiskt kulturcentrum.För specialkursen i samisk slöjd har skolan tilldelats särskilda lärarresursersedan läsåret 1974/75. Med hänvisning till bl. a. de särskilda pedagogiskaproblemen har sameutredningen föreslagit en ökad tilldelning av lärartimmaräven för undervisningen i samiska språk. Regeringen har redan för innevarandebudgetår medgivit en sådan lärartilldelning. I den särskilda propositionen omfolkhögskolan har jag även för nästa budgetår beräknat särskilda medel förundervisningen i samiska språk och sameslöjd vid Samemas folkhögskola. Härigenomfår skolan ökade möjligheter att organisera angelägna kurser även omdeltagarantalet är lågt. Ökat utrymme skapas också för arbetet med bl. För Samernas folkhögskola har det varitbetydelsefullt att få disponera en av de kombinerade tjänsterna som lärare ochämneskonsulent. Skolans behov av utvecklade kontakter med såväl folkbildningoch folkrörelser som med samiska organisationer och institutioner har till stordel kunnat tillgodoses genom ämneskonsulentens arbete. Konsulenten har iförsta hand varit verksam inom , men sameutredningen finner detönskvärt att arbetet utsträcks till de tre nordligaste länen.Remissinstanserna är i viss utsträckning tveksamma till detta och förordar istället en utökning av antalet konsulenttjänster. I den nämnda propositionen om folkhögskolanföreslår jag att resurserna för kontaktverksamhet, inkl. de nuvarandekombinerade tjänsterna, sammanförs och fördelas på samtliga skolor. Jag harsamtidigt framhållit att det finns särskilda skäl för att låta Samernas folkhögskolabehålla sin nuvarande tjänst för kontaktarbete och konsulentverksamhet. Medhänsyn till sin inriktning måste Samernas folkhögskola i särskilt hög gradupprätthålla kontakter över hela landet. Skolan måste bl. a. kunna samverkamed länsbildningsförbunden och de lokala studieförbunden inom sameområdet ochden måste kunna ta emot decentraliserade kurser i samverkan med bl. Nordiskt samiskt institut och de samiska organisationerna. Jag har mot denna bakgrund i propositionen omfolkhögskolan beräknat medel för kostnaderna för en konsulenttjänst vidSamemas folk- Prop.1976/77: 80 141 Styrelsen för bör få besluta omtjänstgöringen för konsulenten. StiftelsenSamernas folkhögskola har långt framskridna planer på en om- och tillbyggnad avfolkhögskolans lokaler. anser en sådan utbyggnad vara ennödvändig förutsättning för en verksamhet på nuvarande nivå, en uppfattningsom delas av bl. SÖ, i och SSR. Enligtvad jag erfarit har SÖ gjort en behovsprövning och tillstyrkt en ansökan omsärskilda projekteringsmedel från AMS. Det ankommer vidare på SÖ att fatta besluti statsbidragsfrågan. Jag har vidare erfarit att stiftelsen, för täckande avhuvudmännens kostnader, ansökt om regleringsmedel hos iNorrbottens län samt även ansökt om bidrag från bl. a. samefonden. Det ärenligt min mening betydelsefullt att regionalt disponibla medel kan ställastill förfogande för täckande av en del av byggnadskostnaderna. Härigenommarkeras det regionala och lokala ansvar som är en förutsättning för skolansexistens. Med anledning av sameutredningens betänkande tarnågra remissinstanser upp samernas möjligheter att erhålla vuxenstudiestöd förstudier med anknytning till samiskt språk och samisk kultur. I dettasammanhang tar man också upp möjlighetema att utnyttja olika former avstudiestöd i annat nordiskt land. Det kan finnas skäl att här något beröradessa frågor. Vuxenstudiestödkan utgå i form av tim- och dagstudiestöd för deltagare i studiecirklar resp.korta ämneskurser vid folkhögskola. Timstudiestöd kan utgå till studerande somdeltar i s. k. prioriterade studiecirklar. Hit hör bl. a. studiecirklar ideltagarnas hemspråk samt fackliga studiecirklar för medlemmar iarbetstagarorganisation, , eller hantverks- och industriorganisation. Enligtnuvarande bestämmelser kan således studiestöd utgå för studiecirkel i samiskaunder förutsättning att samiska är deltagarnas hemspråk. Däremot kan intestudiestöd utgå till cirklar i samiska för personer med svenska som modersmåleller för studiecirklar anordnade av SSR. Dagstudiestödet kan utgå tillstuderande vid folkhögskola som deltar i ämneskurs, vilken sammanfaller medfolkhögskolans mål och vars studieplan är godkänd av SÖ. Ämneskurser medanknytning till samiskt språk och samisk kultur bör kunna falla inom ramen fördessa bestämmelser och dagstudiestöd således kunna utgå. Timstudiestödutgår endast till studerande som är arbetstagare. Dagstudiestöd utgårfrämst till arbetstagare. Det kan dock i form av s. k. internatbidrag utgå tillden som inte är arbetstagare men som t. ex. är bosatt i glesbygd eller arbetari hemmet. I årets budgetproposition (prop. 1976/77: 100 bil. 12 s. 469) har jagframhållit att jag har för avsikt att föreslå regeringen att ge centralastudiestödsnämnden i upp- Prop.1976/77: 80 142 dragatt skyndsamt utreda möjligheten att ge tim- och dagstudiestöd även till andragrupper än löntagare. I detta sammanhang bör även samernas situation kunnabeaktas. Tim- och dagstudiestöd kan sökas såväl kollektivt av fackligorganisation som enskilt. Även om inte SSR räknas som facklig organisation kansåledes samer, i den mån de är löntagare, erhålla tim- och dagstudiestöd genomenskilda ansökningar; Särskilt vuxenstudiestöd kan utgå till studerande förlängre studier vid flertalet läroanstalter och utbildningslinjer. För att varaberättigad till stöd skall man ha tillgodoräknats pensionspoäng för minst fyrakalenderår. Vård av egna barn samt värnpliktstjänstgöringjämställs med pensionsgrundande anställning. Även förvärvsarbete fårtillgodoräknas. Antalet studiestöd är begränsat och vid tilldelningenprioriteras sökande med låg grundutbildning. Vidare tas hänsyn till om sökandenpå grund av särskilda förhållanden har svårt att bedriva studierna på fritid.Särskilt studiestöd söks alltid enskilt. Med nuvarande bestämmelser ochurvalskriterier torde samerna i stor utsträckning kunna komma i fråga fördetta studiestöd. 5.12.5Lärare och läromedel för det samiska undervisningsområdet konstaterar att bristen på läraresom har utbildats för samisk undervisning i stor utsträckning hindrarförverkligandet av en samisk utbildningsväg. För att förbättra situationenföreslår utredningen vissa åtgärder beträffande förskollärarutbildning, klass-och ämneslärarutbildning samt fortbildning och vidareutbildning. Flertalet remissinstanser tillstyrker utredningensförslag. SÖ vill satsa på bl. a. utbildning av samer till förskollärare,klasslärare och ämneslärare, metodisk/pedagogisk fortbildning i samiska fördessa lärare samt fortbildning av andra klass- och ämneslärare. 1974 årslärarutbildningsutredning (U 1974: 04), som har i uppgift att behandla lärarutbildningensinnehåll och organisation, anser att detta arbete inte hindrar att man sökervidta mer omedelbara åtgärder inom ramen för nuvarande lärarutbildning för attavhjälpa bristen på utbildade lärare inom det samiska undervisningsområdet. Jag delar uppfattningen att lärarutbildningen måsteförstärkas om man skall kunna erbjuda samerna en samisk utbildningsväg. Eftersamråd med statsrådet redovisar jag i det följande ett program förfortsatta åtgärder i detta avseende. Utredningen har pekat på behovet av tvåspråkigaförskollära-r e för de samiska förskolebarnens språkträning. Som jag tidigarehar framhållit (5.6) har hemspråksträningen i förskolan stor betydelse förbarnens personlighetsutveckling. Det är därför viktigt att vederbörandemyndighet vid antagningen av elever till förskollärarutbildning uppmärksammarsökande med samiska som modersmål. Jag avser att återkomma till regeringen ifråga om antagning av bl. a. sådana studerande till högskoleutbildning. Prop.1916/11: 80 143 startar en särskild utbildning avtvåspråkiga förskollärare på flera högskoleorter. SÖ anser i likhet medsameutredningen att det borde gå att anordna sådan utbildning även för sökandemed samiska som modersmål. Om sådan utbildning förläggs till kan samma lärarei samiska tjänstgöra inom både förskollärarutbildningen ochklasslärarutbildningen. För egen del anser jag att behovet av sådan utbildningbör undersökas. Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) bör därför få i uppdragatt närmare överväga behovet av denna typ av utbildning. Frågan om utbildning i samiska för de klassläraresom skall tjänstgöra vid sameskolor och låg- och mellanstadier hartagits upp av länsskolnämnden i i skrivelse den 20 september1976. Nämnden vill att samiska förs in i tillvalskursorganisationen vid såvällåg- som mellanstadielärarlinjen vid nuvarande i . UHÄ finner studerande-underlaget otillräckligt, menanser att det bör övervägas om någon form av särskild klasslärarutbildning, därtillvalskurser i samiska ingår, bör anordnas vissa år. För egen del anser jag att man bör söka underlättaför behöriga sökande med samiska som modersmål att antas tillklasslärarutbildning. Vidare finner jag det angeläget att vissklasslärarutbildning med samisk inriktning kommer till stånd. Jag ansluter migtill det förslag som har lagts fram av länsskolnämnden i ochförordar att samiska får bli tillvalskurs vid låg- ochmellanstadielärarlinjerna vid högskolan i . Därvid bör man även kunnatillgodogöra sig de resurser som skapats för utbildning i samiska viduniversitetet i . Med hänsyn till bl. a. rekryteringsunderlaget är det intetroligt att en tillvalskurs i samiska skall kunna erbjudas . Det bördärför, såsom SÖ har framhållit, undersökas om det går att genomföra samläsningi samiska för studerande på ohka linjer och stadier. Samiska bör kunna förasin i tillvalskursorganisationen fr. o. m. /79. I detta sammanhang vill jag även erinra om att SÖ isin anslagsframställning för nästa budgetår föreslog att en tillvalskurs isamiska skulle anordnas för redan examinerade låg- och mellanstadielärare. 1976/77: 59 om utbildning och forskning inom högskolan m. m. har statsrådetMogård beräknat medel för en sådan kurs. Kursen skall förläggas tilluniversitetet i och genomföras under två sommarperioder. Som sameutredningen har framhållit finns det ettbehov av samiskspråkiga ämneslärare vid samehögstadiet i , grundskolanshögstadium och gymnasieskolan. Inom högskolan kommer såväl den ämnesteoretiskasom den praktisk-pedagogiska utbildningen av ämneslärare att anordnas inom ettantal sammanhållna ämneslärarlinjer. Det är därför enligt min mening betydelsefulltatt elever med samiska Prop.1976/77: 80 144 sommodersmål söker sig till någon av de olika ämneslärarlinjerna. De får härigenomden nödvändiga grandutbildningen för tjänstgöring även inom det samiskaundervisningsområdet. Äveninom ämneslärarutbildningen finns enligt min mening ett behov av en särskildutbildningsinsats med samisk inriktning. Jag förordar att fortbildningskurser isamiska genomförs som ett komplement till den ordinarie lärarutbildningen.Sådana kurser bör anordnas vid i , som redan nästa budgetårkommer att få förstärkta resurser för utbildning i samiska (jfr 5.12.3). SÖbör få i uppdrag att i samråd med UHÄ lägga fram förslag till utformning av enfortbildningskurs i samiska för ämneslärare. I sammanhanget bör övervägas omdenna kurs kan samordnas med kursen för redan examinerade låg-ochmellanstadielärare. Till en sådan utbildning bör även kunna antas examineradeförskollärare med samiska som modersmål. Somjag har anfört (5.12.2) innebär beslut om inrättande avsärskilda tjänster som hemspråkslärare att möjligheterna ökat att vidtaåtgärder inom skolan som stärker det samiska språket och kulturen. Förslag omutbildning av hemspråkslärare kommer att läggas fram för vid dettariksmöte. Behovet av särskild hemspråkslärarutbildning för personer medsamiska som modersmål kan f.n. inte överblickas. Det bör därför uppdras åt UHÄatt i samråd med SÖ överväga om sådan utbildning behövs. Härvid bör hänsyn tastill de åtgärder som jag har förordat i det föregående. Bristenpå läromedel för sameundervisningen har utgjort ett avgörandehinder för att man skall kunna tala om ett verkligt samiskt utbildningsalternativ.Genom SÖ:s forsknings- och utvecklingsarbete och med produktionsstöd frånstatens har situationen väsentligtförbättrats . Iårets budgetproposition under anslaget Stöd för produktion av läromedel (prop.1976/77: 100 bil. 12 s. 239) har statsrådet efter samråd med migframhållit att arbetet med läromedel i samiska bör ges ökade resurser. Denhöjning a-v medelsanvisningen under anslaget som har föreslagits bör göra detmöjligt att stödja produktionen av läromedel i samiska enligt de ursprangligaambitionerna. Jagfinner det också angeläget att understryka behovet av en allmän information omsamerna och deras levnadsvillkor i läromedel och vid lärarutbildningen.Härigenom kan de insatser som föreslås för att förstärka en samiskutbildningsväg förenas med en allt större förståelse för den samiskaminoritetens allmänna situation. 5.13 Nordiskt samarbete i samefrågor har inte haft i uppdrag att läggafram förslag i fråga om det nordiska samarbetet i samefrågor. Prop.1976/77: 80 145 redovisatden verksamhet som bedrivs genom Nordiska samerådet (Nordiskasamekonferenserna). Nordiskasamarbetsorganet för samespörsmål och renskötselfrågor samt . Dethar alltid varit naturligt för samerna att samarbeta på det nordiska planet.För samerna som folkgrupp existerar inte några nations-. Det organiseradesamarbetet har alltmer kommit att knytas till: Nordiska sameråd.et och Nordiskasamekonferenserna, soni numera genomförs . Def har också blivit ennaturlig sak för de nordiska regeringama, att ekonomiskt stödja samerådets verksamhet.Sedan början av 1960-talet har bidrag utgått tiU samerådets gemensammasekretariats arbete. har anvisat medeltill ett permanent sekretariat och till arrangerandet av Nordiskasamekonferensema. När det gäller stödet till Nordiska samerådetsnationella sektioner utgår bidrag i varje enskilt land. har för innevarande budgetår erhållit . för sitt arbete. Somjag har framhållit i det föregående (5.9) räknar jag med att bidrag till svenska sektion fr. o. m. nästa budgetår skall utgå av medel fråndet nya anslaget Bidrag till samisk kultur. Det bör härigenom vara möjligt atti ökad utsträckning stödja den viktiga samekulturella verksamhet som och dess anknutna organ bedriver. inrättades Nordiskt samiskt institut iKauto-keino, . Institutet har enligt statuterna (Nordisk statutsamling1973) som mål att tjäna den samiska befolkningen i de nordiska länderna isyfte att förbättra befolkningens ställning socialt, kulturellt, rättsligt ochekonomiskt. bestrider kostnaderna för institutetsverksamhet över den nordiska kulturbudgeten. Remissinstanserna framhåller allmänt institutetsbetydelse för samiskt kultur- och forskningsarbete. Jag delar uppfattningenatt institutet måste få tillräckliga resurser för sitt arbete. Det bördärigenom kunna bidra till att öka kunskapen om den samiska folkgruppenssituation och behov på ett nordiskt plan. Det är viktigt att kan lägga fram förslag till samarbete mellan ansvariga myndigheter ochorgan och verka för samordning av de insatser som görs för samerna. 10 1976/77. Prop.1976/77: 80 146 Med hänvisning till vad jag nu har anförthemställer jag att regeringen föreslår att 1. godkänna de allmänna riktlinjerför insatser för samerna som jag har förordat, 2. godkänna de riktlinjer för stödtill samiska näringar och sysselsättning inom sameområdena som jäg harförordat, 3. godkänna de riktlinjer som jaghar angett för stöd till samisk kulturell verksamhet och stöd till samernasorganisationer, 4. godkänna de riktlinjer förinsatser för samisk utbildning som jag har förordat. Ifråga om anslagsberäkning för /78 återkommer jag i det följande. 1976/77: 80 147 7 Anslaget Bidrag till samisk kultur 1977/78 Nytt anslag (förslag) 1 050 000 föreslår att ettnytt anslag. Bidrag till samisk kultur, förs upp underutbildningsdepartementets huvudtitel fr. o. m. /78. Bidraget äravsett som ett allmänt stöd åt samernas kultur och de samiska organisationema,ett kulturstöd i vidaste mening. Anslaget bör ställas till samefondensdisposition och fördelas av samefondens kulturdelegation. Medelsbehovet /78 beräknas till . Vidmedelsberäkningen har utredningen bl. a. räknat med . till de samiska organisationerna. I detföreslagna beloppet ingår även en överföring på . Förslaget om ett särskilt anslag.Bidrag till samisk kultur, tillstyrks uttryckligen av bl. a. kammarkollegiet,RRV, . Rikskonserter, länsskolnämnden i ochUmeå kommun. Behovet av ett särskilt kulturanslag uppmärksammas också av bl.a. i , kommun, SSR, Same-Ätnam,, , /SR och FPU, även om man finnerdet av utredningen föreslagna beloppet, , vara tilltaget iunderkant. i anser att en höjning med ettpar . vill höja anslaget med200 . FPU vill höja anslaget till , bl. a. för upprättande avett kansli för Same-Ätnam, och föreslår, i likhet med sameförbundoch Vuxenskolan, att anslaget indexregleras. i länförespråkar en viss upptrappning för att tillgodose ettuppdämt behov. Storumangruppen förordar ett mångdubbelt belopp. SSR beräknar medelsbehovet till , vilketinnefattar stöd till SSR:s organisationsarbete (975 000), övrigtorganisatiorisarbete (50 000), lokal verksamhet (100 000), tidningen (320 000) och allmänt kulturstöd (250 000). I det beräknade beloppet till SSRingår nuvarande anslag från samefonden på ca , vilket sameutredningeninte räknat med. Ett antal remissinstanser behandlar särskilt frågan omorganisationsstödets storlek och fördelning mellan olika organisationer.Same-Ätnam anser att en betydande del av det föreslagna organisa- Prop.1976/77: 80 148 tionsanslagetbör gå till Saminuorra, och Same-Ätnam, som är deföreningar/organisationer som har. Det tänkta ekonomiska stödetför de lokala sameorganisationerna är enligt 557? alldeles för svagt. torde kostnaderna för den nödvändiga utbyggnaden av SSR:s verksamhet inteunderstiga /år. Saminuorra har beräknat kostnaderna för enverksamhet enligt en föreslagen organisationsmodell till ca 250 000 kr.Same-Ätnam herälinaT det totala inedels-behovet för den redovisade verksamhetenoch den utbyggda organisationen förutom slöjdutskottet ochkonsulentverksamheten till ca /år. Nordiska samerådets svenskasektion och föreslår att organisationsstödet räknas uppmed erforderligt belopp för att täcka kostnaderna för samerådets svenskasektion och de av samekonferensen tillsatta nämnderna. EnligtStiftelsen medför en planerad övergång till 14-dagarsutgivning avtidningen och anställande av ytterligare redaktionell personal destörsta kostnadsökningarna. För /78 begärs , vilketäven förutsätter ett bidrag på högst . från samefondens egna medel.SSR och Same-Ätnam delar stiftelsens uppfattning och finner att ökade .statliga resurser på ca . bör tillföras Samefolket genom samefonden.Vuxenskolan finner det rimligt att hela kostnaden, utöver vad som täcks genominkomster i form av annonsintäkter och abonnemangsavgifter, täcks genom ettsärskilt statsbidrag. I det föregående (5.7) har jag framhållit att det,i sådana fall där allmänna stödformer av olika skäl'inte kan Utnyttjas av samerna, bör finnas en möjlighet för samerna att disponera särskilda medel för bl. a. de samiska organisationernas verksamhet. Med hänsyn härtill har jag biträtt sameutredningens förslag om ett särskilt anslag till samisk kultur. Jag har funnit det särskilt angeläget att på detta sätt stödja samemas organisationer och utgivningen av tidningen . Det nya anslaget. Bidrag till samisk kultur, börställas till saméfon-dens disposition och fördelas av samefondenskulturdelegation. Jag har i det föregående (5.95.11) angett vissa riktlinjerför fördelningen av tillgängliga medel och för kulturdelegationens arbete meddessa frågor. Jagföreslår att det nya anslaget förs upp med . för nästa budgetår.Vid medelsberäkningen har jag tagit hänsyn till bl. a. det bidragsbehov som redovisatsför tidningen . Medel motsvarande det bidrag på . sominnevarande budgetår utgår till Samefolket från anslaget Tidskriftsstöd börnästa budgetår beräknas under det nya anslaget. Jag har vidare räknat med attbidrag ur det nya anslaget skall kunna utgå till Nordiska samerådets svenskasektion. Prop.1976/77: 80 149 Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till samisk kultur för budgetåret1977/78 under nionde huvudtiteln anvisa ett anslag av . Regeringen ansluter sig till föredragandensöverväganden och beslutar att genom proposition föreslå att antagade förslag som föredraganden har lagt fram. Prop.1976/77: 80 150 Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... ... 1 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde 3 1 Inledning.......................................................... 3 2 Allmän bakgrund ............................................ ... 5 2.1 Samerna i ........................................ ... 5 2.2 Samisk kulturell verksamhet .................... ... 7 2.3 Samernas organisationer .......................... ... 9 2.4 Samiska utbildningsfrågor.............................. .. 10 3 .............................................. .. 12 3.1 Redovisade undersökningar m.m...................... .. 12 3.2 Fortsatt utveckling av stödettill samekulturen .. 16 3.3 Stödjande medlemmar i samebyar .................. 18 3.4 Fiskesamerna ........................................... .. 20 3.5 Samisk kulturell verksamhet............................ 21 3.6 Sameslöjd ochsamekonsthantverk ............... 24 3.7 Samernas organisationer ........................... .. 25 3.8 Tidningen .................................... 27 3.9 Samefonden................................................ .. 28 3.10 Samiska utbildningsfrågor............................... .. 29 3.10.1 En samisk utbildningsväg ....................... 29 3.10.2 i förskolan ................................ 30 3.10.3 Sameskola, grundskola,gymnasieskola...... 31 3.10.4 Högskoleutbildning ochforskning i samiska. 3.10.5 Samisk vuxenutbildning.......................... 34 3.10.6 Lärare och läromedel för detsamiska undervisningsområdet 35 3.11................................................................ Nordisktsamarbete i samefrågor 37 4 Remissyttranden ............................................. .. 37 4.1 Allmänna synpunkter påutredningsarbetet........ 37 4.2 Redovisade undersökningar m. m..................... 39 4.3 Fortsatt utveckling av stödettill samekulturen . 4.3.1 Samerna som ursprungligbefolkning och etnisk minoritet i 43 4.3.2 Samordning och planering av ettutbyggt samhällsstöd 45 4.4 Samiska näringar ochsysselsättning inom det samiska bosättningsområdet 50 4.5 Stödjande medlemmar i samebyar ................. .. 55 4.6 Fiskesamerna ........................................... 60 4.7 Samisk kulturell verksamhet........................... .. 63 4.7.1 Resurser och samhällsstöd församisk kulturell verksamhet 63 4.7.2 Samiska språket ................................. .. 65 4.7.3 Musik, litteratur, bibliotek m.m............... .. 67 4.7.4 Sameradion ....................................... .. 69 Prop.1976/77: 80 151 4.7.5 Traditionell samekultur....................... .. 72 4.8 Sameslöjd ochsamekonsthantverk ................ 73 4.9 Samernas organisationer............................... 79 4.10 Tidningen .................................... 83