prop · G00379 · 1976-12-31 00:00:00 — Tekniska högskolans studentkår,studentkår, Högskolerestauranger i , (), Universitetsrestauranger i ochSveriges allmänna restaurang AB (). De flesta remissinstanserna ansluter sig i alltväsentligt till universi-tetsrestaurangkommitténs förslag beträffande formerför drift av universitetsrestauranger och huvudmannaskap för driftbolag. UHÄframhåller att de lokala förhållandena i varje enskilt fall bör vara styrandevid val av driftform och huvudmannaskap. UHÄ anser det viktigt att studerandeoch anställda garanteras insyn i och inflytande på universi-tetsrestaurangemasverksamhet genom de föreslagna matråden. SFS anser det skäligt att fastslå att matråd skallfinnas för varje enhet med fler än 200 platser oavsett driftform. Enligt SPN bör en planmässig samordning avmåltidsservicen inom en ort komma till stånd inom i första hand den offentligasektorn. SFS instämmer i kommitténs förslag beträffande deolika driftformer som skall vara möjliga . SFS anser dettillfredsställande att dessa jämställs i subventioneringshänseende. SFS finner det angeläget att man även på det lokalaplanet, inom en och samma högskoleenhet, underlättar uppkomsten av olikadriftformer. Något krav på enskild enhet att ansluta sig till driftbölag omsådant finns på orten bör inte förekomma. anser det rimligt att enskilda högskolor fåren ökad möjlighet att besluta om val av driftform m. ni. Prop.1976/77: 79 30 dockstatsmakterna värna om de driftbolag som f. n. finns och som tillkommit påstatens initiativ. Inom orter med driftbolag bör således i första hand dessasvara för restaurangdriften. anser vidare det angeläget att enskildaentreprenörer skall få ökad redovisningsskyldighet avseende driftekonomi m. m. finner det otillfredsställande attkorrunitténs förslag om uppgiftsskyldighet m. m. vad gäller ekonomi ställerstörre krav på driftbolaget än på den enskilde entreprenören. GUAB anser, attsamma krav på ekonomisk redovisning bör ställas på enskilda entreprenörer ochatt verksamheten bör granskas av en av högskolan eller staten utsedd revisor. SPN anser att driftbolagen förefaller vara en intehelt nödvändig konstruktion. I vart fall torde det vara motiverat att bättreän belysa fördelarna med driftbolag framför enklare förfaringssätt t. ex. avtal direkt mellan högskoleenhet och entreprenör innan man stannarför driftbolagsformen. Styrelsenför jordbrukels högskolor och statens veterinärmedicinska anstalt anser detolämpligt att myndigheten själv ansvarar för driften. Styrelsen anser inte attstaten centralt bör ingå i driftbolagens styrelse utan högskolan/universitetetbör kunna representera staten och statens intressen. TCO ställer sig positiv till att dehögskoleanställdas företrädare, liksom i högskoleorganen, skall utses avberörda personalorganisationer i samråd. Däremot anser TCO att de i bolagetanställda bör representeras av minst två ordinarie företrädare i den lokalabolagsstyrelsen, oavsett huvudmannaskap. SFS ser som den bästa lösningen attstuderandesammanslutningarna står som huvudman för denna verksamhet, när dessaså önskar och har möjlighet därtill. En lösning medstuderandesammanslutningarna som huvudmän för driftbolag eller enskild enhet ärden bästa garanten för ett brett intresseinflytande. Enligt Tekniska Högskolans Studentkårs uppfattningbör man för varje restaurangenhet beakta lokala synpunkter och förutsättningarför resp. enhets drift. Högskolerestauranger i anser att dehögt ställda kraven på driftbolagens verksamhet och organisation gör det fulltmotiverat att befintliga driftbolag prioriteras som huvudmän. studentkår delar kommitténs uppfattningatt studeranderåden automatiskt övertar studentkårernas roll som huvudmän fördriften. Detta bör gälla såväl i driftbolag som i entreprenörbolag. Umeåstudentkår ser helst att universitetsrestaurangerna runt om i 1976/77: 79 31 landet fördelar huvudmannaskapet mellan högskoleenhet,högskole- anställda, studenter och eventuellt kommunen. Universitetsrestauranger i Umeå ABanser att kommitténs förslag överensstämmer väl med bolagets synpunkter såvälvad gäller driftformer som huvudmannaskap. är berett om så önskas förvärva ytterligare driftbolag med utgångspunkt bl. a. i ett till branschen iövrigt mycket avancerat inflytande- och medverkandesystem, fullständigt öppenredovisning m. m. SARA:s hittillsvarande erfarenheter av sitt engagemang inomuniversitetsrestaurangverksamheten är entydigt positiva. tillstyrkerutredningens förslag angående former för upplåtelse av restauranglokaler. Vad avser de av utredningenredovisade normavtalen anför styrelsen följande. Mot bakgrund avbyggnadsstyrelsens lokalhållnings-, underhålls- och inredningsansvar för de iutredningen berörda statsägda restauranglokalerna är det väsentligt attbyggnadsstyrelsen har möjlighet att pröva önskade förändringar i lokalerna. Normavtalen bör därför kompletterasmed påpekande om att högskoleenheten alltid skall samråda medbyggnadsstyrelsen innan överenskommelse träffas med drifthuvudman omförändring av lokalerna. Enligt bör de i betänkandetredovisade förslagen till normavtal ses över med hänsyn till den lag ommedbestämmande i arbetslivet som trädde i kraft och till demedbestämmandeavtal som kommer att träffas med utgångspunkt idenna lag. I kommitténs förslag till normerande prislisteavtal förrestauranger vill TCO påpeka att även lönekostnadsstegringar förtjänstemannakollektivet bör finnas med bland de exempel som tas upp i sambandmed nyttjarens rätt till prisjusteringar då överenskommelse ej kunnat träffas.Enligt är det svårt att på grundval av utredningsmaterialetta ställning till vilken upplåtelseform som är mest lämplig. Frågan bör belysasmera allsidigt och från mera generella utgångspunkter än vad kommittén harhaft möjlighet att göra. Styrelsen för jordbrukets högskoloroch statens veterinärmedicinska anstalt anser att det blir en klar förenklingav avtalsförfarande om myndigheten själv får sluta avtal med den som skabedriva restaurangverksamheten. Den nuvarande ordningen där byggnadsstyrelsenär avtalsslutande part tillsammans med driftbolag/entreprenör är onödigtbyråkratiserad. SFS vill framhålla att de"normerande" avtalen inte bör bli normerande annat än somarbetsmaterial då högskolestyrelserna i fortsättningen sluter upplåtelseavtal.SFS utgår därför från att dessa avtal inte 1976/77: 79 32 inågon form kommer att fastställas som bindande för de lokala orga-, nen vidförhandlingar med drifthuvudmän av olika slag. menar att vad avkastningen på nedlagtaktiekapital beträffar, bör det slås fast att kommitténs förslag på denna punkthar en ytterst marginell effekt på gästpriset, sannolikt ingen effekt överhuvud taget. SFS kan inte finna någon anledning att i dettahänseende skilja på villkoren för studerandeorganisationer och andra huvudmän.Speciellt i det fall staten genom övertar ansvaret för driften bör detske på samma villkor som gäller, och även i fortsättningen bör gälla, förstudentägda bolag, dvs. att driften skall ske utan vinstintresse. studentkår anser det vara ett oeftergivligtkrav att verksamhet av detta slag skall drivas helt utan vinstintresse. Ar 1969 tillkallades en kommitté för planering ochsamordning m. m. av restaurangverksamheten vid universitet och högskolor (U1970: 46 universitetsrestaurangkommittén). Enligt sina direktiv skalluniversitets-restaurangkommittén svara för bl. a. de uppgifter som har sambandmed statens medverkan i driften av sådan restaurangverksamhet. Målet för restaurangverksamheten vid universitetoch högskolor är att studerande och anställda skall ha möjHghet att i denomfattning som motiveras av verksamheten vid läroanstalten inta näringsmässigttillfredsställande måltider i anslutning till denna. Ansvaret för att. härförerforderliga lokaler uppförs vilar i första hand på staten (jfr prop. 1963:172, SU 1963: 212, rskr 1963: 405). Möjligheter finns att tillgodose behovetav restauranglokaler även genom samverkan med studerandeorganisation, somdärvid får räntefritt och stående statligt lån för att bygga ut befintligaanläggningar i erforderlig omfattning. Nuvarande regler för drift och huvudmannaskap förrestaurangverksamheten vid universitet och högskolor grundar sig på deställningstaganden som statsmakterna gjorde i anledning av prop. 1967: 104 omanslag för /68 till byggnadsarbeten samt inredning ochutrustning av lokaler vid universitet, högskolor m. m. (SU 1967: 88, rskr 1967:208). För att verksamheten skulle bedrivas rationellt ansåg dåvarandedepartementschefen att de olika restaurangenheterna skulle föras samman i enenda organisation på varje universitetsort. Vederbörande studentkår skullevara huvudman för verksamheten och ansvara för att denna bedrevs i aktiebolagsform. I anslutning till statsmakternas beslut har femsärskilda driftbolag tillkommit. Regeringen utser två ledamöter ochföretagsnämnden vid berörd läroanstalt utser en ledamot i styrelsen för resp.bolag. 1976/77: 79 33 statligrevisor förordnas av . Prissättningen skall baseras påkostnaderna för råvaror, arbetskraft och administration jämte de övrigakostnader för verksamheten för vilka staten inte svarar. Ansvaret för driften av restaurangerna viduniversitet och högskolor har i regel överlämnats till de lokalastuderandeorganisationerna. i och studentkår har emellertid iskilda skrivelser till regeringen anhållit om att staten förklarar sig villigatt överta ansvaret för universitetsrestaurangbolagen. Med anledning härav fickuniversitetsrestaurangkommittén genom tilläggsdirektiv i uppdrag bl.a. att komma in med förslag beträffande formerna för den framtida driften avrestauranger vid universitet och högskolor m. m. överlämnade i maj1976 betänkandet (Ds U 1976: 10) Universitetsrestauranger driftformer ochhuvudmannaskap. De förslag som kommittén lagt fram har mötts av en positivremissopinion. För egen del vill jag anföra följande. beslutade om en reformering avhögskoleutbildningen (prop. 1975: 9, UbU 1975: 17, rskr 1975: 179). Regeringenhar i prop. 1976/77: 59 om utbildning och forskning inom högskolan m. m. lagtfram ytterligare förslag i detta ämne. Ett viktigt inslag i högskolereformenär att beslutsfattandet i stor utsträckning förs över från central tillregional och lokal nivå. Jag anser att universitetsrestaurangkom-mitténsförslag ligger i linje med en sådan decentralisering av beslutsbefogenheterna.Jag kan därför i allt väsentligt ansluta mig till vaduni-versitetsrestaurangkommittén har föreslagit. Jag tar först upp frågan om huvudmannaskap förrestaurangerna inom högskolan. De befintliga driftbolagen, som är verksamma iStockholm, , , och , inrättades ursprungligen av studerandesammanslutningarmed obligatoriskt medlemskap. Aktierna i två av bolagen, och i har sedermera sålts tillSveriges allmänna restaurang AB. Som jag nämnde har vissastuderandesammanslutningar begärt att huvudmannaskapsfrågan skall omprövas. 1976/77: 59 har jag redovisat min syn påkårobligatoriefrågan. Av redogörelsen framgår att jag anser att detobligatoriska medlemskapet i studerandesammanslutningar bör avskaffas. För attkunna avveckla det obligatoriska medlemskapet krävs överläggningar mellan berördaparter. Jag avser att senare föreslå regeringen att ta initiativ till sådanaöverläggningar. Jag anser det naturligt att de frågor som hänger samman medhuvudmannaskapet för befintliga driftbolag tas upp i samband med dessaöverläggningar. Jag går så över till frågan om driftform förverksamheten. Enligt min mening är det naturligt att högskoleenheterna iframtiden själva beslutar 1976/77: 79 34 omval av driftform. Jag biträder därför universitetsrestaurangkommit-téns förslagoch förordar att driften skall kunna omhänderhas av driftbolag ellerentreprenör. Enligt den av mig förordade ordningen ankommer det påhögskoleenheterna att sluta avtal med driftbolag eller entreprenör. 1 de falldär restaurangverksamheten är avsedd för även andra myndigheters behov änhögskoleenheternas bör frågor som gäller restaurangdriften behandlas inom ettav de berörda myndigheterna bildat samarbetsorgan. Till detta börbeslutanderätten i dessa frågor delegeras. Vad jag i det följande säger omhögskoleenheter avser i dessa fall detta samarbetsorgan. På orter meddriftbolag anser jag det vara naturligt att man i första hand överväger attockså överlåta åt driftbolaget att svara för verksamheten. I de falldriften av en högskolerestaurang f. n. handhas av en entreprenör och dennaordning väljs också för framtiden bör intressenternas möjligheter till insynförstärkas. Högskoleenheten och entreprenören bör i varje enskilt fall träffaöverenskommelse om formerna för och omfattningen av insynen. Destatliga styrelseledamöterna i driftbolagen förordnas nu av regeringen. Iallmänhet har regeringen utsett en styrelseledamot som företräder statencentralt och en styrelseledamot som företräder de lokala högskolemyndigheterna.Det ankommer på regeringen att lämna närmare bestämmelser i frågan om vem somskall utse de statliga ledamöterna. bör även ifortsättningen utse revisorer i driftbolagen. Företrädareför studerande och anställda bör alltid ingå i styrelserna för driftbolag. Dehögskoleanställdas företrädare bör utses av berörda personalorganisationer isamråd. Församråd i frågor rörande öppethållande, sortiment och lokalanvändning anser jagatt högskoleenheterna skall kunna besluta om inrättande av ett samrådsorgan avdet slag universitetsrestaurangkommittén har föreslagit för varje störreservering. Företrädare för högskoleenheten, de anställda, de studerande ochdriftbolag eller entreprenör bör ingå i sådant organ. Jaghemställer att regeringen föreslår att godkänna de riktlinjer för restaurangverksamhetenvid högskoleenheterna som jag har förordat i det föregående. Regeringen ansluter sig till föredragandensöverväganden och beslutar att genom proposition föreslå att antaga deförslag som föredraganden har lagt fram. Prop.1976/77: 79 35 1 Inledning ...................................................... 2 2 Byggnadsarbeten inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde 2 2.2 Föredraganden ............................................ 7 3 Inredning och utrustningav lokaler vid högskoleenheterna m. m. 3.1 Myndigheterna ............................................ 13 3.2 Föredraganden ........................................... .. 19 4 Högskolerestauranger ..................................... .. 27 4.1 förslag ....... 27 4.2 Remissyttrandena ...................................... .. 29 4.3 Föredraganden ........................................... 32 5 Beslut............................................................. .. 34