prop · G00380 · 1976-12-31 00:00:00 — Genom samernas särskilda ställning och tidningens speciellakaraktär är det inte lämpligt att låta det sär- Prop.1976/77: 80 131 skildastatsbidraget utgå av de anslagsmedel som fördelas till kulturtidskrifterresp. Jagkommer i det följande (7) att beräkna medel för bidrag till tidningenSamefolket under det nya anslaget Bidrag till samisk kultur. Jag avser därvidatt beakta det av tidningsstiftelsen redovisade bidragsbehovet. föreslår att det nya anslaget.Bidrag till samisk kultur, skall ställas till samefondens disposition och attsamefondens kulturdelegation skall besluta om medelsfördelningen. Flertaletremissinstanser, däriband SSR, Saminuorra och styrelsen för samefonden, anslutersig till utredningsförslaget. Några samiska organisationer är dock tveksammatill om samefondens kulturdelegation med nuvarande sammansättning skall kunnafungera som fördelningsorgan för ett organisationsstöd. Samernaoch deras organ måste enligt min mening få ett avgörande inflytande över hurdet nya statsbidraget till samernas kultur och de samiska organisationernasverksamhet skall fördelas. En möjhghet är, som sameutredningen har framhållit,att inrätta ett särskilt samiskt organ som skall handlägga bidragsfördelningen.Med hänsyn till risken för ökad byråkratisering och splittring av tillgängligaresurser delar jag dock utredningens uppfattning att man i stället bör söka enanknytning till något befintligt organ med tillfredsställande samisktinflytande. Frånsamefonden utgår medel för att främja och stödja rennäringen, den samiskakulturen och samiska organisationer. Fondmedlen, som består av bl. a.ersättningar för intrång i renskötseln och olika slag av upplåtelseavgifter,används i allt väsentligt för att tillgodose de renskötande samernas behov.Genom samefonden får man bl; a. till stånd en önskvärd utjämning av de olikasamebyarnas ekonomiska resurser. Även om det nya anslaget främst tar sikte påatt tillgodose de icke-renskötande samernas behov, skulle samefonden enligt minmening mycket väl kunna fungera som fördelningsorgan även för dessa medel. Samefondenfick en ny organisation. - Inom styrelsen för samefonden finns ensärskild kulturdelegation med samisk majoritet. Av delegationens tre ledamöterutser regeringen en efter förslag av SSR och en efter förslag av SSR ochSame-Ätnam gemensamt. Ordförande och vice ordförande i delegationen utses avregeringen efter förslag av SSR och Same-Ätnam gemensamt. Samerna har såledesett avgörande inflytande i delegationen. Jag ansluter mig därför till förslagetatt det nya anslaget bör ställas till samefondens disposition och fördelas avfondens kulturdelegation. Jag har i det föregående förordat vissa riktlinjerför bidragsfördelningen. vill jag understryka att fördel- Prop.1976/77: 80 132 ningenskall styras av samernas värderingar och prioriteringar. Kulturdelegationensarbete med dessa frågor måste därför få bredast möjliga förankring hos desamiska organisationerna. Det bör ankomma på kulturdelegationen att finnalämpliga former för sameorganisationernas medverkan i detta avseende. Eftersamråd med statsrådet vill jag anföra följande. har kartlagt nuvarande samiskautbildningsmöjligheter och sökt bilda sig en uppfattning om vilka ytterligareinsatser som krävs för att tillgodose samemas önskemål om en samisk utbildningsväg.Flertalet remissinstanser instämmer i utredningens principiella uppfattningatt man bör eftersträva samiska inslag inom alla delar avutbildningssamhället. SÖ understryker att ett enhetligt skolsystem och enlikvärdig utbildningsstandard för landets alla delar inte får åsidosättas. Desamiska elevernas möjligheter att bevara och utveckla samisk kultur ochsamiskt språk bör enligt SÖ även rymmas inom ramen för det enhetligaskolsystemet. Samernas inflytande över den samiskaundervisningens organisation och utformning tas upp i flera yttranden. SÖ anserliksom utredningen att en ledningsform bör väljas som ger samerna och derasorganisationer erforderligt inflytande. Om man skall kunna förverkliga en samiskutbildningsväg, dvs. ge möjlighet åt samerna att välja samiska inslag, måsteman enligt SSR inrätta ett starkt ledningsorgan. SSR, Saminuorra, Same-Ätnam,, Storumangruppen och Nordiska samerådets svenskasektion är alla positiva till ett tidigare framlagt förslag om en särskildskolstyrelse för ledningen av sameskolorna. Sameskolstyrelsen skall enligt SSRsortera direkt under SÖ. Den skall ha det omedelbara ansvaret förundervisningen för samer i förskolan, sameskolan, kommunala grandskolan,gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen, samt även ha insyn ilärarutbildningen för samer och i all övrig undervisning som berör samerna. I likhet med sameutredningen och med stöd iremissopinionen anser jag att man i princip bör eftersträva inslag av samisktspråk och kultur på alla utbildningsstadier och i den omfattning som motsvararsamernas berättigade önskemål. I de fall där de samiska frågorna inte kan gestillräcklig omfattning inom ramen för ett enhetligt skolsystem bör man kunnaöverväga särskilda lösningar för att tillgodose de samiska behoven. Målet borsåledes vara att kunna erbjuda samerna en utbildningsväg inom den allmännaskolan med reella möjligheter för de samiska eleverna att ta del av ochutveckla det samiska språket och andra samiska kulturinslag. Prop.1976/77: 80 133 De samiska frågorna måste således enligt min meningfå en starkare ställning inom utbildningssystemet. De statliga insatser som kanbli aktuella måste, som sameutredningen har framhållit, fortgående anpassastill utvecklingen och till samernas egna önskemål. Jag vill dessutom understryka att redan nu existerandemöjligheter att tillgodose de samiska intressena måste kunna utnyttjas bättreän vad som sker. I det följande kommer jag att redovisa vissaåtgärder för nästa budgetår och behandla ett antal frågor beträffande bl. a.nomadskolan/sameskolan, , högskolan, samisk vuxenutbildning, samtläraratbildning och utveckling av läromedel för det samiskaundervisningsområdet. Innan jag går över till att behandla de samiskautbildningsmöjligheterna på olika skolstadier vill jag säga följande i frågaom ledningen av och det pedagogiska inflytandet över den utbildning som berörsamerna. Jagdelar sameutredningens uppfattning att samernas minoritetsställning motiveraratt särskilda hänsyn tas för att säkerställa deras inflytande överundervisningen såväl centralt som regionalt och lokalt. Några särskildaåtgärder har inte vidtagits i detta avseende, utom vad beträffarnomadskolan. För varje nomadskola (sameskola) utses nomadskolfullmäktige avföräldrarna till eleverna vid skolan. Ledning och tillsyn av nomadskolväsendetutövas /68 av länsskolnämnden i , vidvilken en av skolinspektörerna, nomadskolinspektören, jämte andra uppgifter harett särskilt ansvar för för nomadskolan och för annan utbildningsverksamhet ochkulturell verksamhet bland samerna. har för sin del ansett att ettgenomförande av länsskolnämndsutredningens tidigare förslag om en särskildstyrelse för nomadskolorna skulle innebära att samema fick ett störreinflytande i fråga om ledningen av berörda skolor. De samiska organisationernahar som tidigare redovisats ställt sig bakom förslaget. SSR har i sitt remissyttrandeutvecklat förslaget till att avse en sameskolstyrelse med ansvar för och insyni all samisk undervisning. De frågor som jag har berört har samband med degenomgripande reformer som f. n. genomförs eller planeras på skolområdet. Jagtänker då på bl. a. reformeringen av skolans inre arbete och de riktlinjer förhemspråksundervisningen som har fattat beslut om. Jag återkommertill dessa frågor i ett följande avsnitt (5.12.2). Vidare arbetar f. n.utredningen (U 1972: 06) om skolan, staten och korrununerna (SSK) med bl. a.frågan om elevemas och föräldrarnas inflytande över skolverksamheten. Det finnsdärför starka skäl för att sätta in frågan om samernas inflytande över densamiska utbildningen i ett större sammanhang. Detta behöver inte betyda attfrågans lösning skjuts upp . Den nya departementalaarbetsgruppen för samefrågor 1976/77: 80 134 (5.2)bör kunna få i uppgift att i samråd med i första hand SÖ och SSK, och efteröverläggningar med samernas organisationer, konkretisera och lägga framförslag beträffande den administrativa och pedagogiska ledningen av en samisk utbildningsväg. 5.12.2Sameskola, grundskola, gymnasieskola Jag har i de frågor jag här kommer att berörasamrått med statsrådet . Flertaletremissinstanser, däribland SÖ och de samiska organisationerna, delarsameutredningens uppfattning att nomadskolreform alltjämt bör liggatill grund för samhällets insatser på skolområdet. Samerna skall således, sålänge de själva önskar det, ha tillgång till två likvärdigautbildningsalternativ på det obligatoriska skolstadiet, nämligen nomadskola (sameskola)och grundskola (prop. 1962: 51 s. 4950, SU 1962: 141, rskr 1962:319). Även jag utgår i mina överväganden års riksdagsbeslut. Motdenna bakgrund finner jag det riktigt att, som utredningen har gjort, diskuteradels hur nomadskolan (sameskolan) skall kunna göras bättre, dels hur man skallkunna förstärka de samiska inslagen i . I det följande kommer jagatt i stället för benämningen nomadskola använda sameskola. som SSR har i yttranden över länsskolnämndsutredningensförslag framhållit att uttrycket "nomad" bör tas bort där detförekommer i nomadskolförordningen (1967: 216, ändrad : 1038) ochersättas med sameskola, sameskolförordningen etc. Regeringen bör i dettaavseende vidta ändringar i nomadskolförordningen. Föratt sameskolan skall kunna upprätthålla en tillfredsställande pedagogiskstandard och utgöra ett meningsfullt samiskt alternativ måste lärare med samiskbakgrund utbildas och läromedelssituationen förbättras. Jag återkommer tilldessa frågor i det följande (5.12.5). Jag är däremot inte beredd att nu föreslåen sänkning av det s. k. delningstalet för klassindelningen vid sameskolornaslåg- och mellanstadier, vilket föreslagits av bl. a. länsskolnämnden iNorrbottens län och samernas organisationer. Det är enligt min mening i förstahand angeläget att dels underlätta för samer att delta i lärarutbildningen ochutveckla läromedel för det samiska undervisningsområdet, dels överväga deorganisatoriska lösningar som kan behövas för att man över huvud taget skallkunna behålla vissa enskilda sameskolor. Detråder allmän enighet kring sameutredningens syn på behandlingen av frågor omeventuell nedläggning av enskilda sameskolor. Jag delar uppfattningen attfrågan om nedläggning av en sameskola bör prövas omsorgsfullt och i nära samrådmed samernas företrädare. Först när alla parter är överens om att de samiskaintressena bättre kan tillgodoses i kommunens grandskolor bör det komma ifråga att lägga ned en skola. Prop.1976/77: 80 135 Som ett alternativ till nedläggning av en sameskolabör det enligt min mening vara möjligt att pröva nya lokalt anpassadelösningar. Så har redan skett i , där sameskolan i praktikeninordnats i kommunens grundskola, och i , där ortens samtliga barnundervisas i sameskolan. När det gäller sameskolan i har regeringentidigare beslutat att den skall finnas' kvar i avvaktan på sameutredningensförslag. i har senare med kommuntagit upp frågan om att som ett alternativ till nedläggning låta sameskolaningå som en "samisk institution" i kommunens grundskola. Kommunensskolstyrelse har funnit en sådan integration både lämplig och önskvärd. Jagvill i denna fråga erinra om att det enligt riksdagsbeslut ankommer påregeringen att besluta om erforderliga organisatoriska förändringar ocheventuell minskning av antalet sameskolor (prop. 1962: 51 s. 4950). Det börvidare enligt min mening ankomma på SÖ att, efter samråd med samernasorganisationer, lägga fram förslag om de organisatoriska lösningar som kan visasig lämpliga med hänsyn till de lokala förutsättningarna. Jagvill när det gäller sameskolan ta upp den fråga om sameskolanslokaler som har aktualiserats av . harhemställt om att få förvärva sameskolans lokaler, som står tomma, ochanhållit om statsbidrag för detta förvärv och för den fortsatta driften av lokalema.Beredningen av detta ärende är ännu inte avslutad. Närdet sedan gäller det andra samiska alternativet, den kommunala , ärdet viktigt att understryka sameutredningens uttalande om att en starkställning för samernas språk och kultur i bidrar inte bara tillatt främja de samiska elevernas allmänna utveckling utan också till att skapaförståelse för samernas önskemål och strävanden. Undervåren 1976 fattade beslut om dels reformering av skolans inre arbete(prop. 1975/76: 39, UbU 1975/76: 30, rskr 1975/76: 367), dels omhemspråksundervisning för invandrarbarn och språkliga minoriteters barn (prop.1975/76: 118, UbU 1975/76: 33, rskr 1975/76: 391). har underinnevarande fattat beslut om statsbidrag till hemspråksundervisningen(prop. 1976/77: 22, UbU 1976/77: 10, rskr 1976/77: 111). Samtliga dessaåtgärder kommer att ha stor betydelse för de samiska barnens undervisning ochmöjligheter att utveckla sina kunskaper i det samiska språket och om den samiskakulturen. Utgångspunktenför beslutet om skolans inre arbete är att kommuner och skolenheter i kommunerges möjlighet att anpassa undervisningen efter skilda elevers ellerelevgruppers behov. Enligt uttalanden i propor sitionen skall skolan i högre gradän f. n. sträva efter ett arbetssätt som knyter an till elevernas verklighet.Enligt beslutet vidgas möjligheterna 1976/77: 80 136 attanpassa undervisningen till lokala förhållanden. Det bör således vara möjligtför samiska barn i att knyta an undervisningen till speciellasamiska förhållanden, kultur och liknande i sammanhang då detta har betydelseför eleven. Beslutetom skolans inre arbete innebär också att kommunema ges ett större ansvar föreleverna under hela skoldagen. Under den s. k. samlade skoldagen skall kommunense till att barnen ges tillgång till varierande sysselsättning, t. ex.fritidsverksamhet eller verksamhet som kompletterar den undervisning som gesunder lektioner. Därigenom understryks skolans sociala ochpersohlighetsutvecklande uppgifter. Genom att kommunernas ansvar på detta sättvidgas ökar möjligheterna för eleverna att komma i kontakt med samhälletskultur- och fritidsutbud. För de samiska barnen kan detta få stor betydelseför att ge dem ökade möjhgheter att behålla kontakten med den samiska kulturenunder skoltiden. Riksdagensbeslut om hemspråksundervisnihg är av stor betydelse för att skolan skall kunnage alla bam goda föratsättningar att bl. a. behålla och utveckla det egnaspråket och den egna kulturen. Genom beslutet får kommunema skyldighet attaktivt främja och stimulera tvåspråkighet hos invandrarbarn och bam inomursprungliga minoriteter i . Rätttill hemspråksträning och hemspråksundervisning har enligt beslutalla barn och xmgdomar för vilka ett annat språk än svenska utgör ett levandeinslag i deras hemmiljö. Normalt föratsätter detta att föräldrar/vårdnadshavarehar ett annat språk än svenska som sitt modersmål och använder det språket isitt umgänge med barnet. Denna rätt tillkommer också bam som lUlhör enursprunglig minoritet i landet eller vars familj i en eller flera generationerhar bott i landet, förat-satt att barnets språkliga miljö kräver detta. Motivetför att anordna hemspråksundervisning måste vara behovet hos eleven. Syftetmed hemspråksträning och hemspråksundervisning är att vidmakthålla ochutveckla kunskaperna i det språk som barnet använder i sin dagliga miljö.Därigenom främjas barnets känslomässiga och intellektuella utveckling. Barnetges också möjlighet att leva sig in i och känna samhörighet medföräldramas/vårdnadshavamas kulturella bakgrund. Innevarandeårs riksdagsbeslut om statsbidrag till hemspråksundervisning och om inrättandeav särskilda tjänster som hemspråkslärare ger förutsättningar för ökadeinsatser för åtgärder inom skolan som stärker det samiska språket och kulturen. Kommunerdär samiska bam finns har skyldighet att anordna undervisning i samiska somhemspråk eller studiehandledning om elevens föräldrar eller eleven vill hasådan. Genom de åtgärder som beslutats om skolans inre arbete kan dessakommuner med hjälp av olika lokala lösningar bättre än f. n. ge möjlighet försarniska barn att inom grundsko- Prop.1976/77: 80 137 lansram få undervisning i och kvmskaper om den samiska kulturen. Genomde beslutade reformerna på skolområdet är det således fullt möjligt attorganisatoriskt åstadkomma anordningar i grandskolan som uppfyller en del av dekrav som samema ställer . Jag delar dock den allmänna uppfattningen attbristen på bl. a. lärarpersonal måste avhjälpas om sameundervisningen igrandskolan skall kunna bli ett verkligt samiskt altemativ. Som jag tidigarehar framhållit krävs också en aktiv bevakning från samiskt håll av attnuvarande möjligheter utnyttjas. Det är också viktigt att kommunema informerarföräldrar till samiska bam om alla tillgängliga undervisningsaltemativ. Iavvaktan på att sameskolans ledningsfrågor får sin slutliga lösning bör detenligt min mening vara naturligt att de samiska skolfrågoma tas upp vidregelbundet återkommande överläggningar mellan samemas företrädare och dekommunala skolstyrelserna. Även i gymnasieskolan finns föratsättningar för attförverkliga en samisk studieväg. Inom SÖ utarbetas f. n. en kursplan förundervisningen i samiska språket som B- eller C-språk. Detta, arbete genomförsi samarbete med de samiska organisationerna och Nordiskt samiskt institut.Utöver samiska språket kan även andra samiska inslag införas i gymnasieskolaninom ramen för gällande läroplan. Genom det nya statsbidraget tillhemspråksundervisningen kan kommunema anställa hemspråkslärare som tjänstgöräven i gymnasieskolan. För en förbättrad och utökad samisk undervisning igymnasieskolan behövs liksom i grandskolan lärare med kunskaper i samiska ochstadie-anpassade läromedel. En viktig uppgift för ett samråd mellan samemasföreträdare och den kommunala skolstyrelsen bör även vara att bedömasameungdomarnas önskemål om särskilt tillrättalagda samiska studievägar. Ilikhet med.utredningen anser jag det särskilt angeläget att yrkesinriktadekurser anordnas i gymnasieskolan som tillgodoser de samiska behoven. En sådankurs är den tvååriga specialkursen inom rennäringen. Behovet av annanyrkesinriktad utbildning för att fylla samiska utbildningsbehov kantillgodoses inom såväl gymnasieskolan som vuxenutbildning eller genomarbetsmarknadsutbildning. 5.12.3Högskoleutbildning och forskning i samiska Genom inrättandet av en samisk institution viduniversitetet i har en fast grand lagts för ett fortsatt utvecklingsarbetetill stöd för den samiska minoritetens språk och kultur. Med en professur isamiska finns förutsättningar för samisk forskning och forskarutbildning isamarbete med företrädare för andra ämnen och i samverkan med . Vid sidan av de möjligheter som erbjuds i ärdet även i fortsättningen möjligt att meddela undervisning i samiska viduniversitetet i , som vid finsk-ugriska institutionen har en professur ifinsk-ugriska språk, särskilt lapska och finska. Prop.1976/77: 80 138 Vid fattade beslutrörande reformering av högskoleutbildningen m.m. (prop. 1975:9, UbU 1975:17,rskr 1975: 179). På grandval därav beslöt regeringen attavlämna en proposition till om utbildning och forskning inomhögskolan m. m. 1976/77: 59). I denna proposition läggs bl. a. framförslag till högskolelag och förslag om anslagen till den nya högskolan. Ettav huvudsyftena med högskolereformen är att bredda och differentiera detsamlade utbildningsutbudet. a. skapas en organisation för den högreutbildningen som främjar ett samspel mellan högskolan och det omgivandesamhället och som ger betydande utrymme för lokala initiativ. På så vis blirdet även möjligt att inom den nya högskolan på ett annat sätt än tatill vara de skilda förutsättningarna på olika orter. Föregen del anser jag att det är väsentligt att man därvid även beaktar önskemåloch möjligheter som rör den samiska kulturen. Inom ramen för en regionalplanering kan t. ex. enstaka kurser ges i samiska. Det kommer även att varamöjligt att inom ramen för lokala och individuella utbildningslinjer geutbildning i samiska. Jag räknar således med att det finns goda möjligheter attinom den nya högskolan ta hänsyn till behovet av utbildning och forskning inomolika delar av den samiska kulturen. Manbör vidare sträva efter att använda de samlade resurser som står till buds påett så allsidigt sätt som möjligt. Detta gäller särskilt i fråga om , därresurser finns inte bara vid utan även vid bl. a. dialekt- ochortnamnsarkivet. Ettangeläget önskemål har varit att förstärka umeåinstitutionen med en tjänst somuniversitetslektor. () har i sinanslagsframställning för nästa budgetår föreslagit inrättande av en sådantjänst och i den särsldlda propositionen (1976/77: 59) om utbildning ochforskning inom högskolan m. m. har jag under anslaget Utbildning för kultur-och informationsyrken beräknat ett belopp av . för merkostnader för enordinarie tjänst som universitetslektor i samiska. Jaghar vidare i årets budgetproposition under anslaget Dialekt- ochortnamnsarkiven samt svenskt visarkiv: Förvaltningskostnader beräknat medel fören arkivarie vid dialekt- och ortnamnsarkivet i . Innehavaren av den nyatjänsten skall behärska samiska för att bl. a. kunna samla in, bearbeta ochpublicera samiskt språkmaterial. Resursernai för samisk högskoleutbildning, dokumentation och forskning förstärkssåledes med två nya tjänster fr. o. m. nästa budgetår. Dessa insatser bör sessom en del av de samlade insatser till stöd för samekulturen som redovisas idetta förslag till proposition. Det är viktigt att, som redan harantytts, använda de samlade resur- Prop.1976/77: 80 139 sernaså att de kommer de samekulturella strävandena i vidaste mening till godo.Bland de ändamål som skall tillgodoses märks bl. a. högskoleutbildning isamiska för elever med varierande förkunskaper, ämnesteoretisk utbildning inomramen för en samisk lärarutbildning och kurser i samiska utanför högskoleortenUmeå. Behovet av att stärka sydsamiskans och lulesamiskans ställning harsärskilt uppmärksammats. Mot denna bakgrund avser jag att i annat sammanhangföreslå regeringen att föreskriva att berörda högskolemyndigheter och statensarkivstyrelse skall samråda vid ledigkungörandet och tillsättningen av de nyatjänsterna och att myndigheterna härvid även skall höra de samiskaorganisationema, för att så långt det är möjligt söka tillgodose de samiskaönskemål som kan firmas beträffande tjänstemas inriktning. Jag vill när det gällerhögskoleutbildningen och forskningen i samiska ämnen betona vikten av att deuniversitet, högskolor och forskningsinstitutioner som arbetar med samiskafrågor för att tillgodose de samiska intressena samarbetar med och samordnarsin verksamhet med Nordiskt samiskt institut. Den samiska vuxenutbildningen kan sägas ha flerauppgifter. Den skall, såsom SSR uttrycker det, ge samer en allmän utbildningsom kan leda till vidare studier och arbete med samisk inriktning. Den skallockså möjliggöra för vuxna samer att få den utbildning i sitt modersmål,kultur och historia som de tidigare inte har fått. Den samiska -vuxenutbildningenskall slutligen ge yrkesverksamma personer den kompletterande utbildning isamiska ämnen som är ett krav eller en nödvändighet för yrket. I likhet med sameutredningen och remissinstansernavill jag understryka den betydelse som Samernas folkhögskola i harsom samiskt kulturcentrum och samiskavuxenutbildningen. Till skolan rekryteras samer med en målmedveten samiskstudieinriktning. Den allmänna folkhögskoleutbildningen vid skolan ger ocksåicke-samer möjlighet att ta del av samisk kultur. Genom att samemasorganisationer, SSR och Same-Ätnam, samt kommun delarhuvudmannaskapet har skolan fått största möjliga förankring såväl bland samernasom i samhället i övrigt. får Samernas folkhögskolaett särskilt statsbidrag utöver det allmänna' folkhögskolebidraget. fattade beslut om granderna för det särskilda stödet (prop. 1974: 1bil.