prop · G00364 · 1976-12-31 00:00:00 — Denna lag Iräder i kraft ochtillämpas i fråga om arbetsgivaravgift som belöper på tid från och med den Ijanuari 1977, Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om dels avgift förår 1976 eller lidigare år lill obligatorisk försäkring enligt lagen (1954:243)om yrkesskadeförsäkring, dels avgift för frivillig försäkring enligt nämndalag, Arbeisgivaravgift lill annat änarbetsskadeförsäkringen skall ulan hinder av att lagen (1954:243) omyrkesskadeförsäkring upphör all gälla vid ulgången av debileras ochuppbäras som om nämnda lag och förekommande hänvisningar lill denna i andrabeslämmelser om arbetsgivaravgifter hade gällt , Prop.1976/77:64 64 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , Mundebo,Krönmark, , Burenslam , , Proposition om statligt personskadeskydd m. m. Ny lagsiiftning om arbelsskadeförsäkring haranlagils av på grundval av förslag frånyrkesskadeförsäkringskommiltén i betänkandet (SOU 1975:84) Ersättning vidarbetsskada. Den nya lagstiftningen iräder i kraft den . Yrkesskadeförsäkringskommiltén' har härefter iseptember 1976 avlämnat sill slutbetänkande (SOU 1976:50) Statligtpersonskadeskydd, vilket innehåller förslag lill följdlagstiftning lill lagenom arbelsskadeförsäkring. Efter remiss har yttranden över beiänkandel avgetlsav , kammarrätten i , ,, överbefälhavaren () efler hörande avförsvarsgrenscheferna och rikshemvärns-chefen, försvarels civilförvaltning, försvaretssjukvårdsstyrelse, värnpliklsverket, ,bislåndsulbildningsnämnden, , försäkringsrådet,, statskontoret, försäkringsinspekiionen,riksrevisionsverkei, , , arbelarskyddsslyrelsen,statens brandnämnd, Försäkringskasseförbundel, (), . i (LO),(), Centralorganisationen /SR, . , ,fiskares riksför- I Ledamöter:justitieombudsmannen , ordförande, riksdagsmännen , direktören i , förbundssekreteraren metallindustriarbetareförbundetHenry Kadsson, bitr, direktören i ombudsmannen i i . 1976/77:64 65 hund,hantverks- och industriorganisation, köpmannaförbund.Värnpliktiga arbetsgmppen vid värnpliklskonferens, efler hörande av berörda organisationer. Några remissinstanser har bifogatyttranden som de har inhämtat, bl. a. från trygghetsnämnden. 2Nuvarande bestämmelser m. m. 2.1 Arbetsskadeförsäkring m. m. 2.1.1AUmänt om den nya arbetsskadeförsäkringen har vid 1975/antagit enlag om arbetsskadeförsäkring (prop. 1975/76:197, SfU 1975/76:40, rskr1975/76:377, SFS 1976:380). Den nya lagen om arbelsskadeförsäkring (LAF) iräderi kraft den , då lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring (YFL)upphör all gälla. En av de viktigaste förändringarna i förhållandetill nuvarande yrkesska-delagstiflning är all ersättning i form av livräntaskall anknytas till den inkomstföriust som har uppkommii. Man har såledesövergått från elt i huvudsak medicinskt lill elt ekonomisklinvalidilelsbegrepp. Enligl den nya lagstiftningen har försäkrad, som lillföljd av arbetsskada fåll sin arbetsförmåga nedsatt med minsl 1/15, rätt tillersättning i form av livränta för den inkomstförlust som uppkommer. Livräntautgår dock inte om inkomstförlusten för år räknal understiger 1 /4 avbasbeloppet. Underiagel för beräkning av livränta utgörs för den som ärsjukpenningförsäkrad enligl 3 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL)av hans sjukpenninggmndande inkomsl vid den lidpunkt från vilken livränta skallutgå. Förden som inle är sjukpenningförsäkrad liksom för personer som skadas iunga år finns särskilda beslämmelser. Livräntans kompensationsgrad har höjts till iprincip 100 96. Livränta utgår nämligen med så slor del av den försäkradeslivränleunderiag, som moisvarar graden av nedsättningen av hans förmåga allbereda sig inkomsl genom arbeie. 1 prakiiken innebär del i de flesla fall alllivräntan ulgör skillnaden mellan den inkomsl som den försäkrade kan anlas hahaft om han inte skadats och den inkomsl som han trots skadan kan beräknaskomma att 11. Även yrkesskadebegreppel har ändrats väsentligt iden nya lagen. Man har övergått till beteckningen arbetsskada. Därmed förståsalla skador och sjukdomar som har uppstått lill följd av olycksfall eller annanskadlig inverkan i arbelel. Detla gör bl, a. alt nuvarande särskildaförteckning över yrkessjukdomar blir överflödig. Ifråga om samordningen mellan den allmänna pensioneringens förmåner 5 1976/77. Prop.1976/77:64 66 ocharbetsskadelivränlan innebär lagen förenklade regler jämfört med vad som nugäller. Livräntan skall täcka den del av inkomstförlusten som inle ersältsgenom förtidspension. Livräntan skall i princip vara pensionsgmndande förålderspension från försäkringen för tilläggspension (ATP). Den ulgår fram lillpensionsåldern . En särskild garantiregel gäller dock för dem som harliten eller ingen ålderspension enligl AFL. Den nya arbetsskadeförsäkringenskall liksom yrkesskadeförsäkringen finansieras hell genom arbetsgivaravgifter.Administrationen av arbetsskadeförsäkringen decentraliseras från riksförsäkringsverketlill de allmänna försäkringskassorna. Övergångsvis skall äldreyrkesskadeärenden handläggas av riksförsäkringsverkel. Den nya lagstiftningen gäller för skadefall sominlräftar fr, o. m. . De nya reglerna skall gälla även en skadasom har uppstått lill följd av inverkan före lagens ikraftträdande, om skadanvisar sig försl efler denna lidpunkt. Enligl LAF omfattas varje arbetstagare av den nyaarbetsskadeförsäkringen. Delta innebär bl. a. all de nuvarande undantagen i 4ij YFL för arbelsgivares make och andra familjemedlemmar har slopats. Enligt 5§ YFL får regeringen undanta vissa arbetstagare hos staten eller kommun samtmeddela avvikande föreskrifler i andra särskilda fall. Några molsvarandebestämmelser finns inle i LAF. Egenföretagare omfattas inle av YFL eller LAF.När LAF anlogs förutsattes atl man skulle återkomma till frågan omarbetsskadeskyddets utsträckning till egenföretagare och uppdragstagare, näryrkesskadeförsäkringskommiltén slutfört sitl arbete. YFL och LAF bygger i princip på detarbetstagarbegrepp som har utbildat sig vid tillämpning avsemesterlagstiftningen. Den allmänna försäkringen har i huvudsak sammaarbetstagarbegrepp men omfattar vid sidan av arbetstagare även övrigaförvärvsarbetande, dvs. egenföretagare och uppdragstagare. Yrkesskadeförsäkringen är öppen för frivilliganslulning, antingen enskilt eller kollektivt genom arbelsgivare, yrkes- ellerfackorganisation eller skola. För de obligatoriskt yrkesskadeförsäkrade innebärden frivilliga försäkringen en möjlighel atl komplettera den allmännaförsäkringen med skydd vid skador som iniräffar under fritid eller i egenverksamhel. För övriga ulgör den frivilliga försäkringen ell komplement lillden allmänna försäkringen. Reglernaom ersättning från den obligatoriska försäkringen gäller i allmänhet ävenförersätlning från den frivilliga försäkringen. 1976/77:64 67 samordningstidenutgår ersättningen således normalt från den allmänna sjukförsäkringen.Sjukvårdsersättning och sjukpenning utges emellertid även eftersamordningsliden från sjukförsäkringen, dock längst till dess livränta börjarulgå (jfr 2 kap, 13 § och 3 kap. 13 § AFL). Därvid utgår dessutom tillägg frånden frivilliga försäkringen med så storl belopp all den totala ersättningenmotsvarar vad som skulle ha utgelts om obligatorisk försäkring hade gällt. Idetla sammanhang och i fråga om livränta används även en anlagen årsinkomst förhemmamakar och sluderande. Livränta från den frivilliga försäkringen medförinle avdrag på allmänna pensionsförmåner (17 kap. 2 § AFL). Rätten lillersättning från den frivilliga försäkringen får begränsas i försäkringsavtalet.Ersätlningsunderiaget kan därvid beslämmas till ell lägre belopp än som följerav bestämmelsema för obligatorisk yrkesskadeersättning. Frivillig försäkring meddelas avriksförsäkringsverket. Försäkringen bekostas genom avgifter frånförsäkringstagarna. var totalt ca 20 000 personer försäkrade mol 25 000år 1970. 1 LAF infördes - i avvaktan på resultatet avyrkesskadeförsäkringskom-milténs återstående utredningsarbete - ingabeslämmelser om friviUig försäkring. 2.1.4Vissa bestämmelser Inom den aUmänna försäkringen Till den allmänna försäkringen är knuina enfrivillig sjukpenningförsäkring och en frivillig pensionsförsäkring (21 och 22kap. Den frivilliga sjukpenningförsäkringen slår öppen för bl. För deras del avser försäkringen vissl sjukpenningtillägg somlillsammans med vanlig sjukpenning får uppgå lill högsl . Även den som pågrund av studier eller annan utbildning under minsl avstår frånförvärvsarbete flr försäkra sig för sådant sjukpenninglillägg. Är han inleberättigad till vanlig sjukpenning, kan försäkringen avse frivillig sjukpenningpå högsl . Den frivilliga pensionsförsäkringen kan omfatta livsvarig ellertemporär ålderspension. 1 regel kan pensionen börja ulgå först . Pension flr dock utges lidigare om den försäkrades arbetsförmåga ärnedsatt med minst hälften. Pensionen utgår då med reducerat belopp. Densom enligt AFL har inkomsl av annat förvärvsarbete än anslällning, främstinkomst av jordbruk eller rörelse, kan göra anmälan om undanlagande från ATP(11 kap. 7 § AFL). Undantagandet gäller då all hans inkomsl av annatförvärvsarbete. Har undantagande skett, bortses från inkomsten av annatförvärvsarbete vid beräkning av pensionsgrundande inkomst. När undanlagandefrån ATP gäller skall inkomsien av annat förvärvsarbele inte heller beakias vidberäkning av sjukpenninggmndande inkomsl (3 kap. 2 § första stycket AFL).Undanlagande får alltså aldrig ske beträffande enbart ATP eller enbarlsjukpenningförsäkringen ulan måste alllid avse båda dessa Prop.1976/77:64 68 försäkringar.På inkomsier som omfattas av undantagandet eriägger den försäkrade ingenlilläggspensionsavgift och hans sjukförsäkringsavgift beräknas enliglsärskilda bestämmelser. Undantagandel gäller fr. o. m. årel efler del dåanmälan gjordes. Anmälan kan återkallas med verkan från näsla årsskifte.Undanlagandel skall dock gälla . Har återkallelse skett, kan nytlundanlagande inle komma i fråga. Undanlagandel kan på vissl säll minska rällenlill pension på grundval av sådan inkomsl som inle har undantagits frånförsäkringen. Undantagandel kan vidare reducera slorieken av utgåendepensionsiillskoii enligt lagen (1969:205) om pensionstillskott. lordeca 30 000 personer ha varil undantagna från ATP på gmnd av egnaönskemål. Denna siffra kan beräknas minska successivt. Uppdragstagare, t. ex. den som harförtroendeuppdrag, anses fr. o. m. som arbetstagare vid beräkning av sjukpenninggrundandeoch ATP-gmndande inkomst enligt AFL, om ersättning har uppgått lillminsl . (3 kap. 2 § och 11 kap. 2 ij AFL). 1 sådani fall äruppdragstagaren befriad från skyldighel atl beiala socialförsäkringsavgifler påuppdragsinkomsten. Denna skyldighet åvilar i stället uppdragsgivaren.Avgiftsskyldighetén omfattar avgifter lill ATP, folkpension, sjukförsäkring,delpensionsförsäkring, arbetslöshetsförsäkring m. m.,arbetsmarknadsutbildning, vuxenutbildning saml, fr. o. m. , lillbarnomsorgen. Delta system gäller dock inle automatiskt, om ersättningen är allhänföra lill inkomst av rörelse som bedrivs av den som utför arbetet eller lillinkomst av jordbruksfastighet som brukas av denne, I sådana fall måste parternairäffa elt s. k. likställig-helsavlal för alt reglerna skall lillämpas. Omarbetet faller inom ramen för handel eller industri som bedrivs av denarbetspresterande, torde det i allmänhet inle kunna betraktas som arbete förannans räkning och likslällighelsavial kan då inle iräffas. Så anses däremolkunna ske i fråga om ersättning för visst uppdrag som ingår i rörelse av sådanart atl den huvudsakligen beslår av en samling fortlöpande uppdrag för annansräkning. Sålunda kan exempelvis arkitekter, konsulter m. fl. iräffaöverenskommelse för avgränsade uppdrag som ingår i deras rörelser. Antaletuppdragstagare låter sig inle beräkna på elt lillföriilligl sätt. Pensionskommitténhar emellertid i sitl delbetänkande (SOU 1975:74) Socialförsäkringsavgifler påuppdragsinkomsler m. m. uppskattat del lolala avgiftsunderiaget föruppdragsersätlningar lill ca . Likslällighetsavlaletär inget formbundel avtal. En anmälan lill från den somutger ersättningen är t. ex. lillräcklig. Som bevis för all parterna har kommiiöverens om all viss ersättning skall räknas som anställningsinkomst godlas ävenatl den som har uigivii ersällningen i kontrolluppgift lill laxeringen angerdenna på sådani sätt att del framgår all han skall beiala arbetsgivaravgift påden. Har så inte skett, ankommer det på inkomsttagaren atl slyrka atlöverenskommelse har träffats, antingen direkt med uppdragsgivaren eller genomkollektiv uppgörelse. 1976/77:64 69 ävensedvänja ulgöra bevis för alt parterna har varit ense om all inkomsien skallbehandlas som anställningsinkomst. Det bör erinras om all elllikslällighelsavial inle för med sig all en rörelseinkomsl skall betraktas sominkomsl av ijänsi också vid inkomsttaxeringen. 2.2Ersättning enligt särskilda författningar m. m. De grundläggande bestämmelserna om ersättning förkroppsskada eller sjukdom som drabbat värnpliktig eller frivillig undermilitärtjänstgöring finns i mililärersäuningslagen (1950:261, omlrycki1976:618). Bestämmelserna i lagen ansluler i flera viktiga hänseenden lill YFL.En redovisning av bestämmelserna i har lämnats i prop. 1975/76:197. Lagen omfattar i huvudsak värnpliktiga, vapenfriatiänsteplikliga, bi-slåndselever, hemvärnspersonal och viss annan frivilligpersonal som dellar i militärtjänstgöring. Till frivilliga hänförs förutomhemvärnspersonal personer som ulan all vara krigstiänslgöringsskyldiga harförbundit sig lill tiänslgöring vid försvarsmakten eller annars åtagit sig atlfrivilligl tjänstgöra inom totalförsvaret, medlemmar av sjövärnskåren och defrivilliga försvarsorganisationerna, praktikanter vid armén, marinen ellerflygvapnet saml värnpliktiga hemvärnsmän. Med militärtjänstgöring jämställsinskrivningsförrältning, prövning för antagning som regementsofficers- ellerreservofficersaspirant och sådan frivillig ulbildning till gagn för försvarelsom konlrolleras av myndighet. Lagenomfattar inte bara skador under själva tiänslgöringen ulan även fardolycksfall.Ersättning utgår sålunda för olycksfall under färd lill tiänslgöring som skallpåbörjas och under färd från avslutad tjänstgöring liksom under färd i sambandmed permission och fritid. Vidare ersälts skada som inträffat inom ijänstgöringsområdeläven om vederbörande inte tjänstgjort vid skadelillfällel. Även olycksfallunder vistelse på allmän plats på tjänstgöringsorten eller den omgivning avorten där värnpliktiga brukar vistas ersälts. Liksominom yrkesskadeförsäkringen anses orsakssamband mellan olycksfall och inträftadskada föreligga om inle betydligt siarkare skäl lalar mol del. Militärersällningslagenger lill skillnad från yrkesskadeförsäkringen skydd även vid sådan sjukdom sominte är yrkessjukdom. Sjukdom som inte har orsakats av olycksfall och som haryppats under yänstgöringen anses ådragen under denna om skälig anledning intefinns all anta all sjukdomen föranletls av annan orsak än tiänslgöringen ochatl denna inle väsentligt bidragit lill sjukdomen. Sjukdom som yppats förslefter tjänstgöringen anses vara ådragen under denna om tjänstgöringen skäligenkan anlas ha väsentligt bidragit till sjukdomen. Prop.1976/77:64 70 Vid skada ersätts kostnader för sjukvård (lakar-och tandvård, sjukhusvård, läkemedel, hjälpmedel och resor) i sammautsträckning som vid yrkesskada. Vid nedsättning av arbetsförmågan ulgårsjukpenning, livränta och vårdbidrag enligt regler som i huvudsak moisvarar demsom gäller vid yrkesskada. Sjukpenning, livränta och vårdbidrag får dock inteutgå så länge tiänslgöringen varar. Sjukpenning beräknas enligl bestämmelserna omsjukpenning i AFL. Med sjukpenninggrundande inkomst avses därvid den skadadesårliga arbetsför-tiänst som skall beräknas enligt bestämmelserna i . För densom ådragit sig skadan under värnpliktstjänstgöring och för hemvärnspersonalsom fyllt får arbelsförtiänsten dock inte beräknas lill lägre belopp äntvå och en halv gånger basbeloppet. Värnpliktig, som under grundutbildningeller repetiiionsutbildning i direkl anslulning lill grundutbildningen harådragit sig sjukdom som inle föranletls av tjänstgöringen men som eflertiänslgöringens slut medför nedsättning av arbetsförmågan med minsl hälften harräll till s. k. särskild sjukpenning. Delsamma gäller om han eflertiänslgöringens slut har ådragit sig sjukdomen under ulryckningsmånaden ellermånaden närmasl efler denna. Den särskilda sjukpenningen utgår med det beloppsom skulle ha utgått enligt AFL om den åriiga arbelsförtiänsten motsvarade tvåoch en halv gånger basbeloppel. Från den särskilda sjukpenningen avräknas iförekommande fall sjukpenning enligt AFL eller YFL. Bestämmelserna i militärersällningslagen omersättningarna under sjukdomstid är i övrigi samordnade med den allmännaförsäkringens sjukförsäkring genom bestämmelserna i 2 kap. 13 S och 3 kap. 13§ AFL atl sjukvårdsersätlning och sjukpenning endasl utges i den mån beloppetöverstiger vad som ulgår enligl militärersällningslagen. Någon annan samordningunder sjukdomslid mellan militärersällningslagen och AFL förekommer inle. Livränta, vårdbidrag och begravningshjälp ulgårefler samma regler som gäller för yrkesskador med undanlag av alt den åriigaarbelsförtiänsten för bl. a. värnpliktiga skall beräknas lill lägsl två och enhalv gånger basbeloppel vid fastställande av livränta. gjordes 2 833 anmälningar om skada undermililärtiänslgöring. Antalet anmälningar har varit relativt under desenaste åren. löpte 4 272 egenlivränlor och 1 031efterievandelivräntor. Civilförsvarspliktiga erhåller fri sjukvård undertiänslgöring, inskrivning och färd till och från yänstgörings- ellerinskrivningsplalsen. Avlider civilförsvarspliklig under tid då han är berättigadtill fri sjukvård, ulgår begravningshjälp. Enliglförordningen (1954:249) om ersättning i anledning av kroppsskada. Prop.1976/77:64 71 ådragenunder tiänslgöring i civilförsvaret ulgår ersättning av statsmedel om någonlill följd av olycksfall eller sådan inverkan som enligt YFL anses kunna geupphov till yrkessjukdom drabbas av skada under tiänslgöring i civilförsvaret. 1 skyddel inbegrips även olycksfall vid vislelseinom förläggningsområde på grund av tiänslgöringen och vid färd till eller frånplatsen för tjänstgöringen, om färden föranleds av och slår i nära samband medtjänstgöringen. Som tjänstgöring räknas även inställelse för inskrivning icivilförsvaret. 1 fråga om ersättning hänvisar förordningen lillbestämmelserna inom yrkesskadeförsäkringen. Ersättning utgår fr. o. m. den dagskadan iniräftade enligl de bestämmelser i som gäller eflersamordningslidens utgång. Några regler om samordningstid finns således inte. Ersättning ulgår inle för skada som den skadade ärobligatoriskt försäkrad för enligt YFL. Antalet skadeanmälningar under de senasie fyra årenhar varil ca 30 . löpte 14 egenlivränlor och 2efterievandelivräntor. 1 19 ij brandlagen (1974:80) sladgas att den somhar deltagit i räddningstjänst eller i övning med brandslyrka är berättigadlill ersättning av statsmedel för kroppsskada som han därvid har ådragit sig. 1fråga om sådan ersättning äger vad som föreskrivs för skador undercivilförsvarstiänst motsvarande lillämpning. Enligl I § brandlagen förslås medräddningstiänst verksamhel som syflar lill all vid brand, oljeulflöde, ras,översvämning eller annat nödläge avvärja eller begränsa skada på människoreller egendom eller i miljön. Lagen är inte tillämplig på bl. a. sjöräddning,fjällräddning eller på oljebekämpning lill havs. Enligl en beslämmelse i kungörelsen (1974:411) omersättning för deltagande i räddningstjänst m. m. anses färd lill och frånplatsen för övning eller räddningstiänst som deltagande i räddningstjänst, omfärden föranletls av övningen eller tiänsten och stått i nära samband meddenna. Endasl enstaka skadefall förekommer på gmnd avskada vid räddningstjänst enligl brandlagen. löpte 5egenlivränlor och 5 efterievandelivräntor. 2.2.4Räddningstjänst vid olyckor i alomanläggningar och vid flygolyckor 1 lagen (1960:331) om skyddsåtgärder vid olyckor ialomanläggningar m. m. finns beslämmelser, som ger långtgåendebefogenheler i samband med räddningsarbete efter sådan olycka. Länsstyrelsenfår förbjuda vistelse utomhus och tillträde lill visst område saml förordna omavspärrning och bortförande av livsmedel och om inskränkning i rällen allnyttja mark. Prop.1976/77:64 72 ,naturprodukter eller egendom. Kan behovet av arbetskraft för genomförande avskyddsåtgärder inle tillgodoses på annat säll, får förordna omtiänsteplikl för alla som är . Om har meddelatsådani förordnande, är den tiänslepliktige skyldig atl på anfordran avpolisbefäl lämna sådani bistånd som hans kroppskrafter och hälsotillståndtillåler. Om den som har ultagils till arbete blir skadad, har han räll lillersättning av statsmedel. Ersättning kan även ges lill den som frivilligt harvaril verksam i skyddsarbete. 1 kungörelsen (1961:457) om ersättning på grundav medverkan i skyddsarbete vid olyckor i alomanläggningar m. m. föreskrivsall om någon under deltagande i skyddsarbete har ådragit sig kroppsskada, skallersättning utgå efter samma regler som gäller för skador undercivilförsvarstiänst. Som dellagande i skyddsarbete anses även färd lilleller från platsen för tiänslgöringen, om färden har föranletls av och stått inära samband med tiänslgöringen. Med flygräddningstiänst menas enligt 11 kap. I §luftfartslagen (1957:297) åtgärder då luftfartyg är saknat, förolyckat ellernödställt eller fara hotar lufttrafiken. Föreskrifter om flygräddningstjänstmeddelas av regeringen eller, efler regeringens bemyndigande, avluftfartsverket. Enligl nämnda lagbestämmelse får regeringen ålägga ägare ellerinnehavare av luftfartyg saml dem som gör tiänsl på sådant fartyg eller vidfiygplats eller annan anläggning för luftfarten skyldighet att medverka ifiygräddningstiänsten. Regeringen får vidare meddela beslämmelse om ersättningav allmänna medel för sådan medverkan. Närmare bestämmelser omflygräddningstjänst finns i 114-121 §§ luftfarlskungörelsen (1961:558). Med stöd av luftfartslagen har meddelatskungörelsen (1961:564) om ersättning av statsmedel för medverkan iflygräddningstiänst m. m. Enligl kungörelsen ulgår ersättning av statsmedelenligl bestämmelserna för skador under civilförsvarstiänst till den som ådragitsig kroppsskada under dellagande i flygräddningstiänst eller vid färd till ochfrån platsen för tiänslgöringen, om färden föranleds av och slår i närasamband med tiänslgöringen. Några livränlor har inte beviljats på grund avverksamhel vid atomolycka eller flygräddningstiänst. 2.2.5Anstaltsvistelse m. m. Förordningen (1954:250) om ersättning i anledningav kroppsskada, ådragen under vislelse å anstalt m. m. omfattar bl. a. den somär häktad eller inlagen på fångvårds- eller tvångsarbetsanslall eller den somvårdas på allmän eller statsunderstödd enskild vårdanstalt föralkoholmissbrukare. Omnågon under vistelsen på häktet eller anstalten drabbas av skada till följd avolycksfall eller sådan inverkan som enligt YFL anses kunna ge 1976/77:64 73 upphovlill yrkessjukdom, utgår ersättning av statsmedel oavsett om skadan harinträffat i eller utom arbetet. Olycksfall som inträffar vid färd lill ellerfrån häktet eller anstalten omfattas av förordningen, om färden föranleds avoch slår i nära samband med vistelsen där. Ersättningen utgår i princip i enlighet medbestämmelserna i och AFL. Vissa särbestämmelser finns dock. a.kompletteras reglerna i YFL om beräknande av åriig arbelsförtiänsl med enbeslämmelse all skälig hänsyn skall las till årsinkomsten av förvärvsarbele fören arbetstagare som har samma arbetsförmåga som den skadade och som arbelar idet yrke denne hade då han omhändertogs. Om den omhändertagne då saknade yrke,skall skälig hänsyn tas lill inkomsten fören med honom jämföriig arbetstagarepå den ort, där han senasi arbelat eller haft sin verksamhel ellerhuvudsakligen uppehållit sig. Sjukpenning och livränta utges inle till denskadade under den lid han är intagen.