prop · G00342 · 1976-12-31 00:00:00 — omsänkning av den statliga inkomstskatten, m. m. Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upplagils i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. 1propositionen föreslås en sänkning av den statliga inkomstskatten årsinkomster. Skatteskalan görs förmånligare så atl låginkomsttagarna och de storalöntagargmpperna lår sänkt skatt. Högsta skattelättnaden är . Isamband med sänkningen av den statliga inkomstskatten föreslås en höjning avden socialförsäkringsavgift till folkpensioneringen som tas ut av arbetsgivareoch egenföretagare. Denna avgift föreslås höjd , från6,8 96 till 8,3 96. Förslagläggs också fram om sänkning av den allmänna arbetsgivaravgiften i det inrestödområdet. Nedsättningen av avgiften från till inom detta område förår 1976 avses gälla också . 1Riksdagen 1975/76. Prop.1976/77:42 2 Lagom ändring i lagen (11947:576) om statlig inkomstskatt Härigenomföreskrives all 10 § 1 mom. lagen (1947:576) om statiig inkomstskatt' skall hanedan angivna lydelse. 1m o m . 2 Statlig inkom.stskatt utgår för fysiska personer, oskifta dödsbonoch familjestiftelser med viss i särskild ordning bestämd procent av nedanangivna grundbelopp. närbeskattningsbar inkomst icke överstiger : av denbeskattningsbara inkomisten; 20 000 men icke . 4 800 6 450 14 050 16 200 21000 30800 57 300 och 10 %av återstoden Ändåalt statlig inkomstskatt skall uttagas med av grundbeloppet,må likväl icke den å någon del av den beskattningsbara inkomsten belöpandeskatten uppgå till högre belopp än som motsvarar av dennainkomstdel. avses i denna lag stiftelse, som enligt de för densamma gällandestadgar har till huvudsakligt ändamål att tillgodose viss familjs, vissafamiljers eller bestämda personers ekonomiska intressen. Statlig inkomstskatt utgår för fysiska personer, oskifta dödsbon ochfamiljestiftelser med viss i särskild ordning bestämd procent av nedan angivnagrundbelopp. 'Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:770. 'Senastelydelse 1975:313. Prop.1976/77:42 3 närbeskatlningsbar inkomst icke överstiger : av denbeskattningsbara inkomsten; när beskattningsbar inkomst överstiger .. 40 000 " : 2 050 " ., 45 000 .. 60 000 ' .. 65 000 " : // 700 : 18 650 ' : 28450 " ' : 54 950 " ' Ändåatt statlig inkomstskatt skall uttagas med av grundbeloppet,må likväl icke den å någon del av den beskattningsbara inkomsten belöpandeskatten uppgå till högre belopp än som motsvarar av dennainkomstdel. avses i denna lag stiftelse, som enligt de för densamma gällandestadgar har till huvudsakligt ändamål alt lillgodose viss familjs, vissafamiljers eller bestämda personers ekonomiska intressen. Dennalag träder i kraft och liilämpas första gången vid 1978 årstaxering. 1976/77:42 4 Lagom ändring i lagen (11962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrives att 19kap. 4 a S lagen (1962:381) om allmän försäkring' skall ha nedan angivnalydelse. Föreslagen lydelse 19kap. Avgift tillfolkpensioneringen enligt 1 eller 3 § skall utgå med sex och åtta tiondelsprocent av det belopp, på vilket avgiften skall beräknas. I fråga om somavses i 1 S 1 mom. första stycket lagen (1958:295) om sjömansskatt beräknasdock avgiften efter den lägre procentsats som regeringen eller, efter regeringensbemyndigande, myndighet fastställer med motsvarande tillämpning av 4 S andrastycket. Avgifterna tillföras staten. Avgift lillfolkpensioneringen enligt I eller 3 S skall utgå med åtta och tre tiondelsprocent av det belopp, på vilket avgiften skall beräknas. 1 fråga om sjömansom avses i 1 § 1 mom. första stycket lagen (1958:295) om sjömansskatt beräknasdock avgiften efter den lägre procentsats som regeringen eller, efler regeringensbemyndigande, myndighet fastställer med motsvarande tillämpning av 4 § andrastycket. Avgiftema tillföras staten. Dennalag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande ifråga om avgift som avser tid före ikraftträdandet. 'Lagenomtryckt 1973:908. 'Senaste lydelse 1976:215. Prop.1976/77:42 5 Lagom ändring i lagen (1975:1145) om tillfällig nedsättning av den allmännaarbetsgivaravgiften inom det inre stödområdet Härigenom föreskrivesatt 1 och 2 §ij lagen (1975:1145) om tillfällig nedsättning av den allmännaarbetsgivaravgiften inom det inre stödområdet skall ha nedan angivna lydelse. Utanhinder av vad som föreskrives i 2 i; första stycket första meningen lagen(1968:419) om allmän arbetsgivaravgift skall allmän arbetsgivaravgift för år1976 utgå för lön eller naturaförmån till arbetstagare, vilkenunder/jä>w«-da år utfört sitt arbete huvudsakligen inom det inrestödområdet. Vad nu har sagts gäller dock icke lön eller naturaförmån som harutgivits av staten. Utanhinder av vad som föreskrives i 2 S första stycket första meningen lagen(1968:419) om allmän arbetsgivaravgift skall allmän arbetsgivaravgift för år1976 och 1977 utgå för lön eller naturaförmån tillarbetstagare, vilken utfört sitt arbete huvudsakligen inom detinre stödområdet. Vad nu har sagts gäller dock icke lön eller naturaförmån somhar utgivits av staten. Utanhinder av vad som föreskrives i 4 i; första stycket andra meningen lagen(1968:419) om allmän arbetsgivaravgift skall, såviu gäller inkomst avjordbruksfastighet eller rörelse som enligt bestämmelserna i kommunalskattelagen(1928:370) om rätt beskattningsort är att hänföra till kommun inom det inrestödområdet, allmän arbetsgivaravgift, som beräknas med ledning av taxeringentill statlig inkomstskatt , utgå av den avgifispliktigainkomsten. Utanhinder av vad som föreskrives i 4 S första stycket andra meningen lagen(1968:419) om allmän arbetsgivaravgift skall, såvitt gäller inkomst avjordbruksfastighet eller rörelse som enligt beslämmelsema i kommunalskattelagen(1928:370) om rätl beskattningsort är att hänföra lill kommun inom det inrestödområdet, allmän arbetsgivaravgift, som beräknas med ledning av taxeringentill statlig inkomstskatt , utgå av den avgiftspliktigainkomsten. Dennalag träder i kraft . Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , Asling, Söder, , Mundebo,Krönmark, , , Propositionom sänkning av den statliga inkomstskatten, m. m. Förslagtill skatteomläggning beträffande inkomster läggs fram i det följande.Förslaget innefattar en lindring av skalan för den statliga inkomstskatten ochger skattesänkning för praktiskt taget alla inkomsttagare. 1 samband medsänkningen av den statliga inkomstskatten föreslås en höj ning av arbelsgivamas och egienföretagarnas socialförsäkringsavgift till folk pensioneringen. Vidare föreslås att nedsättningen av den allmänna arbets givaravgiften för friin 4 96 till 2 96 i det inre stödområdet skall gälla också för . 2 GäUandebestämmelser 2.1 Inkomstbeskattningen Inkomstbeskattningenbetalas till staten i form av statlig inkomstskatt och till kommunerna i forrn avallmän kommunalskatt. Denstatliga inkomstskatten är progressiv för fysiska personer, oskiftade dödsbonoch familjestiftelser men proportionell för övriga skattskyldiga. Denallmänna kommunalskatten är i princip proportionell. Denfortsatta redogörelsen för inkomstbeskattningen avser endast fysiska personer. Somunderiag för inkomstbeskattningen bestäms beskattningsbar inkomst för varjeskattskyldig. Denna inkomst utgörs av taxerad inkomst minskad med grundavdragoch i förekommande fall s. k. extra avdrag. Beskattnings-underiaget bestäms förstats-och kommunalbeskattningen var för sig genom Prop.1976/77:42 7 Bestämmelser för inkomstberäkningen finns främst ilagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, , och kommunalskattelagen(1928:370), KL. Reglerna för inkomstberäkningen är till stor del gemensamma förde båda inkomstskatterna. Skattepliktföreligger för inkomst av jordbruksfastighet, annan fastighet, rörelse, tjänst,tillfällig förvärvsverksamhet och kapital. Vid kommunaltaxeringen är också s.k. garantibelopp för fastighet skattepliktigt. Inkomstberäkningen skersärskilt för varje s. k. förvärvskälla. Vidberäkningen av inkomst från särskild förvärvskälla får avräknas allaomkostnader under beskattningsåret som fordras för att förvärva och behålla intäkterna.1 fråga om jordbruks- och rörelseinkomst medges avdrag för bl. a. egenavgifter tillsjukförsäkringen, folkpensioneringen, ATP och den allmänna arbetsgivaravgiften.Summan av inkomsterna från olika förvärvskällor utgör den skattskyldigessammanräknade inkomst. Frånsammanräknad inkomst lar göras s. k. allmänna avdrag (46 S KL). 1 första handavräknas underskott som vid inkomstberäkningen har uppkommit i förvärvskälla.Därefter kvarstår sammanräknad nettoinkomst. Denna reduceras med vissa allmännaavdrag som inte har direkt samband med någon förvärvskälla. Sammanlagdainkomster från olika förvärvskällor minskat med allmänna avdrag och föriustavdragsamt med tillägg vid kommunaltaxeringen för eventuellt garantibelopp utgörtaxerad inkomst. Denna avrundas nedåt till jämnt tiotal kronor. Fråntaxerad inkomst avräknas grundavdrag med . under förutsättning att denskattskyldige varit bosatt i under hela beskattningsåret. Har denskattskyldige varit bosatt i endasl under en del av beskattningsåretjämkas grundavdraget med hänsyn härtill (48 S KL). Utövergrundavdrag har skattskyldig i vissa fall även rätt till s. k. extra avdrag (50S 2 mom. KL), nämligen dels när skatteförmågan är väsentligen nedsatt tillföljd av långvarig sjukdom eller annan s. k. ömmande omständighet, dels närhans inkomst efter skatt på gmnd av nedsatt arbetsförmåga, långvarig oförvålladarbetslöshet, stor försörjningsbörda eller annan sådan omständighet understigerexistensminimum. Sedantaxerad inkomst minskats med eventuellt grundavdrag och extra avdrag erhållesbeskattningsbar inkomst. Denna avrundas nedåt till jämnt hundratal kronor. Makartaxeras var och en för sin inkomsi. Vid inkomstberäkningen gäller dock i vissahänseenden särskilda regler för makar. Denstatliga inkomstskatten tas ut med viss procent av ett s. k. grundbelopp, somi sin tur motsvarar viss del av den beskattningsbara inkomsten. Under senare århar regelmässigt tagits ut av grundbeloppet, vilket betyder alt uttagenskatt varit lika stor som grundbeloppet. Skatten bestäms efter en progressivskiktskala, som har följande utseende (10 S 1 mom. SI). 1976/77:42 8 Beskattningsbar inkomsi kr. - 20 000 4 20 000- 25 000 10 25 000- 30 000 20 30 000- 35 000 22 35 000- 40 000 28 40 000- 45 000 33 45 000- 65 000 38 65 000- 70 000 43 70 000- 80 000 48 80 000-100 000 49 100 000-150 000 53 1vissa fall medges särskilda avdrag från den uträknade skatten i form av s. k.skattereduktion resp. särskild skallereduktion. Beslämmelser härom finns i 2 S4 och 5 mom. uppbördslagen (1953:272). Rältlill skattereduktion med . har ensamslående skatlskyldig medhemmavarande barn och gift skattskyldig vars make saknar statligtlaxerad inkomsi. Gift skallskyldig vars make har laxerad inkomst understigande4 . lår skattereduktion med 40 96 av skillnaden mellan . ochmakens taxerade inkomsi. Skattereduktion avräknas mot flertalet skatter ochavgifter, dock inte mol bl. a. statlig förmögenhetsskatt, ATP-avgift ellerandra socialförsäkringsavgifter. Denkommunala inkomstskatten är som tidigare nämnts proportionell i förhållande tillden beskattningsbara inkomsten och tas ut med en i särskild ordning bestämdandel av denna inkomst. Den genomsnittliga kommunala utdebiteringen beräknas tillca . beskattningsbar inkomst för , dvs. skattesatsenblir i genomsnitt ca 27 96. 2.2Sociairörsäkringsavgifter m. m. Socialförsäkringarnafinansieras genom åriiga arbetsgivaravgifter och avgifter från försäkrade egenföretagare(egenavgifter) samt genom statsbidrag. Avgifter tas också ut för finansieringav vissa andra ändamål. Avgifterna och de procentsatser som tillämpas vid uttagför framgår av följande uppställning. 1 den mån annan uttagsprocentbeslutats för anges även denna. m. m. 4,0/2,0 4,0/2,0 Socialförsäkringsavgiftentill folkpensioneringen har efter förslag i prop. 1975/76:100 bil. 7 höjts till6,8 96 för . Enligtredan fattade beslut kommer ATP-avgiften och avgiften till yrkesskadeförsäkringenatt tas ut efter 11,75 96 resp. 0,25 96 . Avgiften tilldelpensionsförsäkringen utgör enligt fattat beslut 0,25 96 fr. o. m. . Iarbetarskyddsavgiften ingår en tilläggsavgift på 0,0396. Arbetsgivareskall fr. o. m. eriägga socialavgift för utbyggnad av barnomsorgen.Avgiftsuttaget har för fastställts till 1 96. Egenföretagare skallinte erlägga sådan avgift. Allmänarbetsgivaravgift på lön förarbete inom det s. k. inre stödområdet tas år 1976ut efter 2 96 mot 4 96 för övriga landel. Arbetsgivaravgifternaberäknas på kontantlöner och naturaförmåner i form av kost eller bostad somunder året har utgått till arbetstagare. Vid avgiftsberäkningen tas intehänsyn till arbetstagare vars lön har understigit . Vidare bortsesfrån arbetstagare som inte är obligatoriskt försäkrad enligl lagen (1954:243)om yrkesskadeförsäkring. Det sistnämnda undantaget gäller dock inte för ATP-avgiften.ATP-avgiften intar en särställning även så till vida att man vidavgiftsberäkningen bortser från bl. a. arbetstagare som har fyllt vidårets början och tillämpar s. k. basbeloppsavdrag och belopptsiak. Avdragetmotsvarar det vid årets början gällande basbeloppet (. )multiplicerat med det genomsnittliga antalet arbetstagare hos arbetsgivarenunder året. Beloppstaket innebär att hänsyn inte tas till den del av en årslönsom överstiger 7,5 gånger basbeloppet vid årets början, dvs. Avgift eriäggs inte för lön vid sjukdom o. d. som motsvarar ersättningfrån försäkringskassa till arbetsgivare med s. k. arbetsgivarinträde. Avgiftutgår ej heller för lön lill barn som inte är avdragsgill vidinkomsttaxeringen. I princip skall varje enskild 1976/77:42 10 arbetsgivareeriägga alla de i uppställningen uppräknade avgifterna utom byggnadsforskningsavgiftenoch avgiften för sjöfolks pensionering. Dessa påförs endast arbetsgivare inombyggnadsindustrin resp. arbetsgivare som sysselsätter sjömansskattepliktigasjömän. Egenavgifternaberäknas på den försäkrades inkomst av annat förvärvsarbete än anställning.Det gäller här främsl inkomsi av rörelse eller jordbruk. Till grund förberäkning av inkomst av annat förvärvsarbete läggs i princip denavgiftsskyldiges taxering till statlig inkomstskatt. Sjukförsäkringsavgift skalleriäggas av försäkrad som inte har fyllt och inteheller har uppburit ålderspension eller förtidspension för december månad.Socialförsäkringsavgift till folkpensioneringen påförs försäkrad som vid åretsbörjan inte har fyllt och inte heller har uppburit ålderspension ellerförtidspension för december månad. ATP-avgift utgår i den mån pensionsgrundandeinkomst av annat förvärvsarbete än anställning har fastställts för denförsäkrade för året. Vid beräkning av avgifterna till sjukförsäkringen ochfolkpensioneringen tas i princip inle hänsyn till årsinkomster som understiger5(X) kr. ATP-gmndande inkomst beräknas med tillämpning av såvälbasbeloppsavdrag som beloppstak. Allmän arbetsgivaravgift skall eriäggas avfysisk person för inkomsi av rörelse och jordbruk som överstiger . Sistnämndabelopp har i prop. 1976/77:41 föreslagits bli höjt till . 1socialförsäkringslagstiftningen finns vidare särskilda regler om avgift påersättning för arbete som försäkrad har utfört för annans räkning utan att varaanställd i dennes tjänst (s. k. uppdragsinkomster). Reglerna innebär i principatt avgifterna obligatoriskt eriäggs av uppdragsgivaren i samtliga fall dåuppdragstagaren inte teskattas som egen företagare. Denvid regeringens tillträde avgivna regeringsförklaringen präglas av insiktenatt en stark ekonomi är en grundläggande förutsättning för att förverkliga enmålmedveten reformpolitik och för att trygga sysselsättning och framsteg. Densvenska ekonomin står emellertid inför svåra problem. Samhällsekonomin ochutrikeshandeln påverkas således alltjämt ofördelaktigt av utvecklingen i våromvärld. Del svenska näringslivets internationella konkurrenskraft hardessutom successivt försvagats . Kostnaderna har hos oss ökatsnabbare än i jämförbara länder och infiationen ligger kvar på en oacceptabelthög nivå. Handels- och bytesbalanssituationen har inte förbättrats på det sättsom tidigare hade förutsetts. Detär nödvändigt att balansen i utrikesbetalningarna återställs. Detta är enförutsättning för atl vi skall kunna vidmakthålla full sys- Prop.1976/77:42 11 selsättningoch en forisatt standardstegring. Det råder i vårt land också en hög grad avpolitisk enighet om att det är nödvändigt att successivt eliminera underskotteti bytesbalansen. Dettakräver i sin tur att takten i prisökningarna dämpas och att konkurrenskraftenhos exportindustrin och hos den importkonkurrerande hem-mamarknadsinduslrinförstärks. Målet alt minska prisstegringarna har dessutom elt betydandeegenvärde eftersom infiationen från många synpunkler drabbar de svaga isamhället hårdast och på ett godtyckligt sätt omfördelar inkomster ochtillgångar. Infiationeni vårt land har fiera orsaker, bl. a. spelar utifrån kommande impulser enviktig roll. Inhemska faktorer inverkar emellertid också. a. medförskattesystemets utformning - med dess utomordentligt starka progressivilet ide inkomstlägen där den helt övervägande majoriteten av de heliidsarbetandelöntagarna befinner sig - alt löntagarna måste begära stora nominellalöneökningar för att kompensera prisstegringarna. Dessa löneökningar tenderari sin tur att späda på inflationen ytteriigare, osv. Detta är bakgrunden tillde på senare lid åriigen återkommande skatteprovisorierna. 1 dessa har man,genom att sänka den direkta statsskatten, sökt skapa förutsättningar för att lönerörelsensreala resultat skall bli tillfredsställande inom ramen för en nominellt måttlignivå. Ett ytteriigare provisorium blir nödvändigt för . Ilängden är det emellertid otillfredsställande att skatteskalorna är så kon-simeradeatt de åriigen måsle ses över för att inte lå helt orimliga effekter påavtalsrörelsen. En mer varaktig skattereform måste genomföras. Denna skallinnehålla bl. a. sänkta marginalskatter i vanliga inkomstlägen, inflationsskyddi skattesystemet samt ålgärder föratl hålla tillbaka de kommunala skattehöjningarna. Denskatteomläggning som föreslås för , och som har utarbetats efler överiäggningarmed löntagarorganisationerna, betyder alt både låginkomsttagarna och de stora löntagargmppernaHr sänkt skatt. Förslagel är för inkomsttagare med årsinkomster upp till 45 000kr. identiskt med det som lades fram av den föregående regeringen (prop.1975/76:217). sänks marginalskattenmer i milt förslag. 1 de allra högsta inkomstlägena innebär mitt förslag enviss skärpning jämfört med den förra propositionen. 1kronor räknat medför mitt förslag en skattesänkning på maximalt . Dennärmare utformningen av skatteskalan framgår av tabell 1 i avsnitt 3.3. Deindividuella effekterna framgår av tabell 2 i avsnitt 3.4. Drygt2/3 av de heliidsarbetande löntagarna befinner sig i inkomstskiktet 40 . Genom att marginal- och totalskatterna sänks något mer i dessa skiktjämfört med den föregående regeringens förslag kan majoriteten 1976/77.42 12 avlöntagarna uppnå en åsyftad standardförbättring inom ramen för lägre nominellalöneökningar. Detta påverkar företagens kostnadsnivå och den internationellakonkurrenskraften gynnsamt. Det förtjänar att understrykas att kommunernasutgifter för löneökningar för sina anställda också blir i motsvarande månlägre. Deföreslagna skattesänkningarna motsvarar mycket betydande bruttolöneökningar.Omläggningens inverkan på företagens och kommunernas kostnader blir därförstarkt positiv även om man lar hänsyn till att ar-betsgivaravgifien - som jagnärmare utvecklar i det följande - föreslås något ökad. 1nuvarande samhällsekonomiska läge är det inte försvarbart att totalt settminska skatternas andel av den samlade inkomsten. Det är därför nödvändigt atlkompensera inkomstbortfallet genom de reviderade skatteskalorna med andrainkomstförstärkningar för staten. Mot denna bakgrund föreslår jag efier samrådmed socialministern att arbetsgivarnas och egenföretagarnas socialförsäkringsavgifttill folkpensioneringen höjs till 8,3 96. Dessutom villjag redan nu anmäla att jag avser att senare föreslå vissa förändringar ienergibeskattningen. Syftet med det förslaget är i första hand att stimulerabrukarna atl bättre hushålla med knappa naturresurser, men det kommer även atlmedföra en ökning av statsinkomsterna. Reformen blir därigenom totalfinansieradså att skatternas andel av inkomsten - skattetrycket - blir oförändrad. Mittförslag innebär att arbetsgivaravgiften höjs mindre änvad som förordades i prop. 1975/76:217. Det förslag som lades fram av denföregående regeringen skulle ha medfört en överfinansiering avskatteomläggningen och en skärpning av skattetrycket. Genomden ökade socialföniäkringsavgiften till folkpensioneringen beräknas 78-80 96av statens kostnader för folkpensioneringen komma atl täckas av dessa avgifterÅterstående kostnader, ca 4 400 milj. kr. , täcks av allmännaskattemedel. Deförslag jag nu lagt föranleder ändringar också beträffande sjömans-beskattningen.Jag avser att senare ta upp denna fråga. Somjag har anfört bör skattesänkningen åstadkommas genom en justering avskalan för den statliga inkomstskatten. Jag föreslår att skatteskalan fr. o. m.1977 års inkomst får följande utseende. Beskattningsbar inkomst, kr. - 15 000 2 15 000-20 000 4 20 000- 25 000 6 25 000- 30 000 10 30 000-35 000 15 35 000-40 000 21 40 000- 45 000 26 50 000- 55 000 36 55 000- 60 000 37 60 000- 65 000 38 65 000- 70 000 43 80 000-100 000 49 Förslagetföranleder ändring av 10 i; 1 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. Skatteomläggningensverkningar för de enskilda inkomsttagarna framgår av följande tabell som avseranställda. Prop.1976/77:42 14 Skattskyldigautan förvärvsavdrag eller skattereduktion (). utdebitering =27:00 kr. Beskattningsbar inkomst = årsinkomst -. Marginalskatt, 96' inkomst, kr. -7,7 -7,0 -6,8 -5,0 -6,4 -9,9 -10,5 -10,9 -11,0 -10,1 -9,2 -8,3 -7,4 -6,7 -5,5 -4,1 -3,4 -2,4 -1,4 -0,2 -1-0,3 'Marginalskatt = Inkomstskatt som belöper på en ökning av inkomsten från ett ikol. 1 angivet belopp till närmast högre belopp i samma kolumn. 2 Härav på att den särskilda skattereduktionen pä . upphör inomdetta skikt. För folkpensioniärernablir skatteuttaget liksom f n. förmånligare än för inkomsttagare i aktiv ålder.Pensionärerna får skattesänkning inte bara på grund av statsskatieskalansändring utan även genom den automatiska ökningen av det extra avdraget lillföljd av indexhöjning av folkpensionsbeloppet. Om man som ett räkneexempelantar att priserna stiger med knappt 5 96 kan det extra avdragetför ensamstående folkpensionärer Prop.1976/77:42 15 vid oförändrad inkoinst. Följande tablå visar skattesänkningenår 1977 för ensamstående pensionärer jämfört med ensamstående i aktiv ålder. blir sänkningen större för pensionärerna.Exempelvis sänks skatten för en pensionär med . i inkomst med 633 kr.medan motsvarande siffra för en person i aktiv ålder blir . blir sänkningarna lika stora för de två kategorierna. Tablånvisar också den totala skattelättnad för pensionärerna som de extra avdragenberäknas medföra . 1 000 1 283 1 350 1 350 'Ingen skatt utgår. Under1975/beslöt att tillfälligt nedsätta den allmännaarbetsgivaravgiften inom del inre stödområdet (prop. 1975/76:16, SkU1975/76:19, rskr 1975/76:74, SFS 1975:1145). Enligt detta beslut utgår allmänarbetsgivaravgift för med 2 96 för lön eller naturaförmån till arbetstagaresom har utfört sitt arbete huvudsakligen inom det inre stödområdet.Motsvarande nedsättning gäller i fråga om egenavgift. Det inre stödområdetomfattar enligt kungörelsen (1970:180) om statligt regionalpolitiskt stöd(omtryckt 1976:379) f n. följande delar av landet: Norrbottenslän utom , , och Bodens kommuner, Västerbottenslän utom , , , och kommuner, av Västernorriandslän och Ange kommuner, avKopparbergs län , , , och kommuner, Behovetav särskilt stöd till företag inom dessa delar av landet kvarstår oförminskat.Jag förordar därför att en nedsättning av den allmänna arbetsgivaravgiftenfrån 4 96 till 2 96 som gäller för utsträcks lill aii omfatta också år1977. 1976/77:42 16 Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen