prop · G003125 · 1976-12-31 00:00:00 — Arbetet utomlands kan å andrasidan vara stimulerande och utvecklande för den berörda personalen och geerfarenheter som är värdefulla även för det egna företaget. Svenskuppdragsverksamhet i utlandet kräver enligt vattenfallsver-kets mening enbasorganisation, som förmedlar utlåningen av experter och successivt bygger upperfarenhet av verksamheten. Uppdragsverksamheten bör enligt verket grundas påkommersiell basis och således vara ekonomiskt självbärande. Eftersomverksamheten har liten anknytning till den normala kraftverksrörelsen, bör deninte inordnas i någon av kraftföretagens organisationer. Det är därför enligtverket lämpligt att bilda ett särskUt bolag för ändamålet. Vattenfallär en naturlig delägare i ett sådant bolag. Verket är det största svenskakraftföretaget och dessutom statligt. I många av de aktuella länderna ärelkraftförsörjningen förstaUigad och det betraktas där ofta som en avgjord fördelom samarbetspartnern har stark statiig anknytning. Mot denna bakgmnd kan detockså vara lämpligt att vattenfallsverket har aktiemajoritet i bolaget.Sydsvenska Kraft AB () har erbjudit sig att ingå som en andra delägareför kraftföretagen. Erfarenhetav konsultverksamhet i utlandet saknas hos de svenska kraftföretagen. Det ärdärför lämpligt att några svenska konsultföretag som har sådan erfarenhet ingårsom delägare i bolaget. och bedriver en icke oväsentlig konsultverksamhet påkraftförsörjningsområdet i utlandet. Båda företagen har biträtt erbjudande attingå i bolaget. Förhandlingar mellan vattenfallsverket, ,och Vattenbyggnadsbyrån har lett fram till en överenskommelseom samarbete inom (SwedPower) för uppdragsverksamhetav här beskrivet slag. Den närmare innebörden av överenskommelsen framgårav ett mellan vattenfallsverket och nämnda företag ingånget konsortialavtaloch en till avtalet fogad bolagsordning. Avtalet blir för vattenfallsverketsdel bindande först genom regeringens godkännande. Avtalet innebär i huvudsakföljande. Detnya bolaget skall enligt avtalet ha till uppgift att 1. tiUhandahålla experter tillutländska kraftföretag för tjänstgöring , 2. förmedla praktisk utbildningvid svenska företag av personal anstäUd i utländska kraftföretag, 3. med utnyttjande av i förstahand parternas egna personella och materiella resurser tillhandahålla sådanaövriga tjänster till utiändska kraftföretag som parterna finner förenliga medsin egen verksamhet. Avsiktenär att experter skall rekryteras i och anställas i bo- 1976/77:125 60 Parterna ställer sig i princip positiva till att egenpersonal medges tjänstledighet för tjänstgöring i bolaget. Bolagetsverksamhet skall drivas efter affärsmässiga principer. Behövligt rörelsekapital skall tillskjutas avpartema som lån i förhållande till deras andel i aktiekapitalet. Föreventuella lån från utomstående skall partema teckna borgen i proportion tillaktieinnehavet. När bolagets verksamhet påbörjas skallaktiekapitalet vara . och fördelas på vattenfaUsverket, 30 %på , på och på . Vid bolagsstämmafår aktieägarna rösta för det fulla antalet aktier de företräder. Till skyddför parterna har i bolagsordningen föreskrivits att aktie som har övergått tillnågon som inte förut är aktieägare skall hem-bjudas aktieägarna i bolaget.Parterna har dessutom i avtalet förbundit sig att inte bjuda ut eller antaanbud på aktiepost förrän övriga parter haft tillfälle att ta ställning till omde önskar förvärva aktieposten ifråga. Om aktiepost bjuds ut av eller Vattenbyggnadsbyrån skall dessa parter ha företrädesrätt till attförvärva aktieposten före övriga parter. skall bestå av fyra ledamöter meden personlig suppleant för varje ledamot. Två ledamöter och två suppleanterskall utses på förslag av vattenfallsverket, en ledamot och en suppleant påförslag av samt en ledamot och en suppleant på gemensamt förslag avBergman och Vattenbyggnadsbyrån. Vid tillsättandet av styrelseordförande ochverkstäUande direktör liksom i frågor som är av stor vikt för bolagetsförhållande till någon av parterna eller eljest av stor betydelse för bolagetoch dess verksamhet skall enhälligt slyrelsebeslut eftersträvas. Avtalet gäller för tiden t.o.m. den 31 december1980. Om uppsägning inte sker senast före avtalstidens utgång förlängsavtalet intill dess har förflutit från det att någon av parterna harsagt upp avtalet. skall uppdra åt administrera bolagets verksamhet tills det finns behov av en egenorganisation. Personalorganisationerna inom vattenfallsverket hartillstyrkt den föreslagna bolagsbUdningen. SIDA har informerats om planerna på att bildaSwedPower och har därvid anfört bl. a. att det skulle vara värdefullt om densvenska kraftindustrins resurser genom ett bolag av föreslagen karaktär kundegöras mera lättillgängliga för utvecklingssamarbete än vad som hittiUs har varitfallet. ()bedriver vid sidan av sin egentliga verksamhet distribution av elektrisk energihu- Prop.1976/77:125 61 vudsakligeninom och i mindre omfattning också inom och Uppsalalän. I samband med att i slutet av år1976 sålde bruk fick vattenfallsverket erbjudande om att övertaeldistribution i SkutskärSöderforsområdet med undantag för befintligt 130 kVnät och elleveranserna till fabrikerna i och . Verketbedriver eldistribution både öster och söder om detta område. har erbjudit enköpeskilling av . Bolaget har accepterat ochöverenskommelse har träffats om överlåtelse under förutsättning av regeringensgodkännande. Överlåtelsen omfattar dels anläggningar fördetaljdistribution till 4 950 abonnenter med en elförbmkning av 30milj. kilowatttimmar, dels ett överliggande nät medtransformatorstationer för matning av detaljnät och leveranser tUl fyraåterdistributörer. Anläggningarnas nyanläggningsvärde har beräknats till 26,5milj. har avgett yttrande överärendet. anser att överlåtelsen är förenlig med rationell eldistributionoch tiUstyrker därför vattenfallsverkets framstäUning. förvärvade vattenfallsverketvattenrätt av bruksägaren i TroUhättan. Verket blev därvidskyldigt att och om tillhandahålla företaget en kraftleverans s. k. ersättningskraft motsvarande1 104 kW. Rätten tUl kraften är knuten tUl viss fastighet som företaget äger iTrollhättan, men företaget har rätt att upplåta och sälja den del av kraftensom företaget inte kan utnyttja självt. Företaget har erbjudit vattenfallsverket att lösain rätten till ersättningskraft. Förda förhandlingar har resulterat i enöverenskommelse som innebär att verkets skyldighet att tillhandahållaersättningskraft upphör mot att verket senast den 30 juni1977 erlägger ett engångsbelopp av 10 milj. kr. och ränta på detta belopp fr.o. Överenskommelsen har träffats med förbehåll förregeringens godkännande. Avsikten är att AB Sttidsberg & skallteckna kontrakt med vattenfallsverket enligt gällande tariffer för hela sittkraftbehov. Av likviden om 10 milj. kr. kan 3 milj. kr.finansieras med medel som har anvisats från investeringsanslagetKraftstationer m. m. för förvärv av fastigheter och strömfall (prop. 1975/76:100, bil. 15 s. 294, NU 1975/76: 42, rskr 1975/76: 260). Återstoden 7 milj.kr. behöver anvisas på tiUäggsbudget. Prop.1976/77:125 62 har med förbehåll för regeringensgodkännande träffat ett konsortialavtal med (),och AB Vattenbyggnadsbyrån om bildande avett aktiebolag, (SwedPower), som skall hatill uppgift att tillhandahålla tjänster åt utländska kraftföretag. Bolagetsverksamhet, som i första hand kommer att inriktas på utvecklingsländer, skalldrivas efter affärsmässiga principer och således vara ekonomiskt självbärande.Bolaget avses bl. a. förmedla utlåning av kraftverkstekniker från tillutiändska kraftföretag. Genom förmedling av bolaget skall vidare personalanställd i utländska kraftföretag kunna ges praktisk utbildning vid svenskaföretag. Enligt avtalet skall SwedPower vid bildandet ha ettaktiekapital av , varav vattenfaUsverket skaU svara för ,för samt och AB Vattenbyggnadsbyrån för vardera7,. I avtalet förutses att bidrag till bolagets finansiering skall kunnalämnas i form av ytterligare aktieteckning, delägarlån eller tecknande avborgen, varvid intressenterna skall bidra i proportion till sina andelar avaktiekapitalet. Jag anser det värdefullt att den svenskakraftindustrins resurser kan göras mer tillgängliga för biståndsverksamhet änvad som har varit fallet. Av betydelse är emellertid också attuppdragsverksamhet av detta slag kan bidra till att svensk tillverkandeindustri får bättre förutsättningar att konkurrera med andra länders exportindustri.Bolagets verksamhet bör därför enligt min mening inte vara begränsad till utvecklingsländerutan inriktas även på uppdrag i andra länder. Det kan förutses att SwedPowers personal i storutsträckning kommer att rekryteras från vattenfallsverket, som är det störstakraftföretaget i . Jag finner det därför naturligt att verket går insom delägare i det föreslagna bolaget. För detta talar också attvattenfallsverket är ett statligt organ, vilket torde ses som en fördel imottagarländerna, där kraftförsörjningen ofta är förstatligad. Jag har inte något att erinra mot det föreslagnasamarbetet mellan vattenfallsverket. Jag förordar att regeringen inhämtar riksdagensmedgivande att ta i anspråk medel från investeringsanslaget Kraftstationer m.m. för teckning av aktier i och lån till bolaget. Jag har räknat med attvattenfalls-verkets behov av medel för kapitaltillskott till bolaget underinnevarande budgetår skall rymmas inom föreskriven investeringsram. Borgen för lån som SwedPower kan behöva ta upp påden allmänna kapitalmarknaden bör räknas av mot den ram för borgensåtagandensom vattenfallsverket enligt regeringens medgivande får utnyttja för lån tilleldistributionsföretag. Nämnda ram är f. n. 90 milj. kr. Prop.1916/11:125 63 anmälantill statsbudgeten för /78 (prop. 1976/77: 100 bil. 17 s. 347)har jag förordat att ramen skaU utökas till 110 milj. kr. Någon ökningdärutöver till följd av SwedPowers eventuella upplåning behövs inte. Tillvad jag nu har sagt vill jag foga följande kommentar. har ett ökat statligt engagemangvuxit fram vad gäller konsulttjänster riktade mot såväl utvecklingsländemasmarknader som andra utlandsmarknader. Denna tendens har varit märkbar inom denstatiiga affärsverkssektorn men i vissa fall också hos statliga myndighetersom arbetar på uppdragsbasis. Sålunda finns hos ett särskUt bolag,(Swedtel), som bedriver en främst påutvecldingsländer inriktad konsultverksamhet inom telekommunikationsområdet.Även domänverket har ett dotterl>olag, , som i mångaavseenden har en liknande inriktning inom skogsbmks- och skogsindustriområdet.Båda bolagen har samarbetat med SIDA. Erfarenheterna av dettasamarbete är mycket goda. Projekt som SIDA är ansvarig för har t. ex. vissa årsvarat för inemot av Swedtels omsättning. Som exempel på myndigheter som har fåttförfrågningar om konsultuppdrag utomlands kan nänmas geologiskaundersökning, , statensvägverk och statens väg- och trafikinstitut. Jag vill i detta sanunanhang också erinra om dennyligen framlagda propositionen (1976/77: 83) om exportfrämjande åtgärderavseende . I samråd med cheferna för kommunikations-, budget-,handels- och industridepartementen har jag funnit att det finns skäl attundersöka behovet av en ökad samordning av statens insatser i fråga om konsultverksamheti utlandet. Detta gäller i första hand affärsverken. Det bör finnasförutsättningar för att aktivt bearbeta intressanta utlandsmarknader på enbredare basis än vad de enskilda bolagen och myndigheterna kan göra var försig. Chefen för budgetdepartementet avser att ta initiativ till att närmareundersöka olika altemativ för att underlätta en sådan samverkan. har också hemställt omytterligare investeringsmedel utöver vad som har anvisats påtiUäggsbudget I till statsbudgeten för innevarande budgetår. Det ökademedelsbehovet avser dels förvärv av Bergslags AB:seldistribution i Söderforsområdet, dels inlösen av viss rätt tillersättningskraft. Förvärven kräver ett medelstillskott av resp. 15 630 000 kr.och . Jag har inte något att erinra mot de bådaförvärven. Jag förordar därför att vattenfallsverkets investeringsram /77 räknas upp med sammanlagt . och att medelhärför anvisas från investeringsanslaget Kraftstationer m. m. 1976/77:125 64 Med hänvisning till vad jag har anfört hemställerjag att regeringen föreslår att 1. medge att medel får tas i anspråkfrån investeringsanslaget Kraftstationer m. m. för teckning av aktier i och låntUl ett aktiebolag med ändamål att tUlhandahålla tjänster åt utiändskakraftföretag, aUt i enlighet med åtaganden i träffat konsortialavtal, 2. bemyndiga regeringen att medgestatens vattenfallsverk att teckna borgen för lån tiU det under 1. avseddaaktiebolaget i enlighet med vad jag har anfört, 3. till Kraftstationer m. m. påtiUäggsbudget III till statsbudgeten för /77 anvisa ettinvesteringsanslag av . [7]Ökning av rörlig kredit till domänverket. kapitalbehovtillgodoses dels genom rörlig kredit i , dels genom atttillgängliga medel på verkets investerings- och dispositionsfonder fårdisponeras. Verket får inte något tillskott över statsbudgeten för sina löpandeinvesteringar. Regeringen har fastställt ett avkastningskrav förverket. För vart och ett av åren 19751979 skall verket tiU staten inlevereradels en fast del av 20 milj. kr., dels en rörlig del motsvarande av denredovisade årsvinsten. Den sammanlagda inleveransen skall uppgåtill lägst 35 milj. kr. Resterande överskottsmedel skall verket föra över tiUdispositionsfonden inom domänverkets fond. Den rörliga krediten ökades senast genom beslut av1973 års riksdag (prop. 1973: 2 bil. 6, NU 1973: 1, rskr 1973: 17) från 130milj. till 175 milj. kr. Den får användas, fömtom att på kort sikt täckaverkets behov av likvida medel, även för att anskaffa maskiner och anläggningarm. m. och för andra ändamål i syfte att begränsa driftkostnaderna. har i skrivelse den 12 januari 1977hemstäUt att den rörliga krediten höjs från 175 milj. kr. tiU 350 milj. kr. TUlframställningen har verket bifogat en likviditetsprognos för åren 19771979samt budget för och reviderad plan . I skrivelsenanförs i huvudsak följande. budget för kommer behovet av att utnyttja 1976/77:125 65 röriigkredit att ligga meUan 150200 milj. kr. under större delen av året. Enligt denöversiktiiga likviditetsprognosen skulle utnyttjandet istort sett håUa sig på samma nivå under dessa år, men med en tendens att ökanågot. Det genomsnittliga utnyttjandet 19771979 torde istort sett Ugga mellan 150250 milj. kr. Maximalt skulle krediten behövautnyttjas med 280 milj. kr. enligt verkets beräkningar. För ett företag av domänverkets storlek,verksamhetsinriktning och expansionspolitik fluktuerar den likvida ställningenbetydUgt under loppet av . var t. ex. skillnaden mellanhögst och lägst i fråga om den likvida stäUningen 220 milj. kr. Verket anseratt gränsen för den rörUga krediten måste vara väsentligt högre än detgenomsnittliga utnyttjandet, eftersom den likvida ställningen kan uppvisa såstora fluktuationer. En annan anledning till att krediten bör ökas tUI350 milj. kr. är enligt verket den osäkerhet i uppgjorda prognoser somförhållandena på virkesmarknaden kan ge upphov till. Förutom osäkerhet iprisprognoser kan man inte utesluta påverkningar på likviditeten om konjunktureninom sågverks- och massaindustrin blir sådan att verket tvingas ge längrekundkrediter. Dessutom nämner verket att den stagnerandeproduktivitetsutvecklingen kan medföra försämrade resultat och ökademaskininvesteringar. Intensifierade skogsvårdsinsatser utöver vad som harplanerats kan bli nödvändiga med hänsyn till risken för insektsangrepp,stormfällningar m. m. framhåUer att de senaste årensgynnsamma resultatutveckling inte har medfört att verkets behov av externfinansiering minskat. Detta beror på att investeringarna har tilltagit starkt.Ar uppgick de till 330 milj. kr. och för budgeteras de tiU 305milj. Den fastställda inleveransen av vinstmedel till staten för åren 19751979 innebär en ökad likviditetsavtappning jämfört . De senasteårens inflationsutveckling har också givit upphov till ökade kapitalbehov. Efter remiss har yttranden över domänverketsframställning avgetts av riksgäldsfullmäktige och (). Riksgäldsfullmäktige förklarar sig inte ha någotatt erinra mot bifall till domänverkets framställning. RRV anför att verket översiktligt har granskat deav domänverket utförda beräkningarna och därvid inte funnit anledning attifrågasätta dessa. RRV tillstyrker därför den av domänverket begärda höjningenav den rörliga krediten. 5 1976/77.1 saml Nr 125 Prop.1916fll: 125 66 rörliga kredit i riksgäldskontoretökades genom beslut av riksdag från 130 milj. kr. tiU 175 milj. kr.Bedömningen av verkets kreditbehov begränsades vid det tillfället tiU åren19731974. Verkets omsättning, som uppgick tiU 670 mUj. hade år1976 ökat till 1 142 milj. kr. och beräknas under innevarande år till närmare 1400 milj. kr. har hemställt att den rörliga krediteni ökas från 175 milj. kr. tiU 350 milj. kr.Riksrevisionsverket tillstyrker den av verket begärda höjningen ochriksgäldsfullmäktige har inte något att erinra mot densamma. Den rörliga krediten är domänverkets enda externafinansieringskäUa. Till skillnad från övriga affärsverk får domänverket intenågot tillskott över budgeten för sina löpande investeringar. Verksamheten inom domänverket har ökat snabbt iomfattning. Investeringarna ligger på en hög nivå .Denna utveckling väntasfortsätta under den innevarande planeringsperioden, vilket medför behov av ökaderörelsemedel. har i sin likvidhetsprognos angivit attden rörliga krediten maximalt skulle behöva utnyttjas med 280 milj. kr. Det genomsnittliga utnyttjandet väntas ligga mellan 150 250milj. Verket anser sig därutöver behöva en reserv för att kunna mötalikviditetspåfrestningar som kan uppstå på grund av osäkerheter i prognoser omt. ex. konjunktur och priser. Jag utesluter inte att utvecklingen inomskogsnäringen kan bli sådan att man måste räkna med avsteg från domänverketsflerårsplan. Jag anser att verket bör ha en tillräcklig likviditetsreserv medhänsyn tUl den osäkerhet som kan föreligga i framtidsbedömningen. Jag förordardärför att domänverkets rörliga kredit i ökas från nuvarande175 milj. kr. till 350 milj. kr. Under åberopande av det anförda hemställer jag attregeringen föreslår att medge att domänverket får disponera en från . ökad röriig kredit i . [8]4. Inköp av vissa skogsmasldner. Något anslag för detta ändamål finns inteupptaget i statsbudgeten för /77. Av det förslag till investeringsreserv /78 som har lämnat, framgår attdomänverket till har anmält bl. a. inköp avskogsmaskiner för ca 25 milj. kr. som projekt att ingå i nämnda reserv. Dettainköp av skogsmaskiner skuUe för domänverket innebära en tidigareläggning aven del av verkets maskinanskaffningar . Detföreslagna inköpet av skogsmaskiner har inte tagits med såsom 1976/77:125 67 avsättningtill domänverkets fond i förslaget till beredskapsbudgeten för budgetåret1977/78. Jag anser emellertid att den föreslagna tidigare-läggningen om 25milj. bör göras med hänsyn till att det i nuvarande konjunkturläge finnsett stort behov av att tUlföra beställningar till vissa tUlverkare avskogsmaskiner. Eftersom det här är fråga om ett årstidigareläggning av viss del av domänverkets maskinanskaffning, bör det inteankomma på domänverket att finansiera anskaffningen förrän det år maskinernabehövs, nämligen . Jag förordar därför att domänverket på tUläggsbudgettill statsbudgeten för innevarande budgetår anvisas ett anslag av 25 milj. kr.för maskininköpen. Det erhållna beloppet skall verket återbetala senast den 30juni 1978. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Inköp av vissa skogsmaskiner påtilläggsbudget III till statsbudgeten för /77 anvisa ettinvesteringsanslag av . [9]14. Lån till projektering av raffinaderi. Till projektering av ett statligtraffinaderi vid , Statsraff, har i form av lån tillStatsföretag anvisats 46 milj. kr., varav 36 milj. kr. för budgetåret1975/76 (prop. 1975: 30 bU. 1, NU 1975: 30, rskr 1975: 202) och 10 milj. kr.för innevarande budgetår (prop. 1975/76: 124, NU 1975/76: 44, rskr 1975/76:262). I förberedelserna för projektet har ingått bl. a. teknisk projekteringoch utarbetande av anbudshandlingar, ansökningar om tillstånd och markförvärv. Projektarbetet avser ett raffinaderi med en planeradkapacitet av 7 milj. årslön. Projektet syftar till att ökaförsörjningstryggheten i fråga om bl. a. petrokemiska råvaror och eldningsoljormed låg svavelhalt. Arbetet bedrivs inom ett dotterföretag till Statsföretag,, med f. n. ett tjugotal anställda. Såväl tUlstånd enligt 136 a §byggnadslagen (1947: 385, 136 a §, ändrad : 213) som koncession enligtmiljöskyddslagen har (1969: 387, omtryckt 1972: 782, ändrad : 727)meddelats för projektet. Statsföretag har överlämnat enredovisning av projektet som har utarbetats inom Statsraff. Av redovisningenframgår bl. a. följande. har tekniskt, organisatorisktoch tillståndsmässigt förberetts så att ett beslut om att genomföraprojektet är möjligt från dessa synpunkter. Förutsättningarna förinternationellt sett konkurrenskraftiga kostnader för transporter och för driftav raffinaderiet bedöms som goda. Uppförande av ett raffinaderi innebäremellertid betydande företagsekonomiska risker särskilt med hänsyn till detkapa- 1976/77:125 68 citetsöverskotti raffinaderier som kan väntas råda in . Ettinvesteringsbeslut förutsätter statliga bidrag och måste därför i förstahand grundas på beredskapsmässiga och handelspolitiska överväganden. Iredovisningen framhåUs slutligen att det är angeläget att alternativahandlingsvägar för oljerörelsens utbyggnad prövas innan ett slutligt beslut omprojektet fattas. Statsföretag har i samband med överlämnandetframhållit att projektet inte torde kunna motiveras på företagsekonomiskagrunder. Enligt Statsföretags uppfattning sammanhänger projektet i fleraavseenden, bl. a. i fråga om åtgärder för råoljeanskaffning ochproduktavsättning, med den statliga oljepolitiken. För egen del anser jag att det skulle kunnainnebära betydande försörjningspolitiska fördelar med ett tillskott till densvenska raffineringskapaciteten . är väl anpassattill den svenska marknadens behov och projektarbetet har drivits så långt attbyggstart skulle kunna ske och driftstart . Som framhålls i Statsraffs redovisning skulleemellertid ett beslut om att nu genomföra projektet innebära betydandeföretagsekonomiska risker. Skälet härtill är främst det stora överskottet påraffineringskapacitet i , som väntas komma att medföra lönsamhetsprobleminom detta led i oljehanteringen under framåt. Denna fråga har studerats av den norsk-svenskakommitté som har överlämnat en rapport (Ds I 1977: 2) omnorskt-svenskt energi- och industrisamarbete. Kommittén pekar på attefterfrågeut-vecklingen är avgörande för balans mellanraffinaderikapacitet och efterfrågan på oljeprodukter i kommer attuppnås. Den reviderade långtidsstudie av utvecklingen på energiområdet, WorldEnergy Outlook, som har pubUcerats av , tyder på att tUlgängligkapacitet kommer att kunna täcka efterfrågan till omkring mitten av1980-talet. Mot denna bakgrund delar jag Statsraffs bedömningatt alternativa handlingsvägar bör prövas. Den nämnda norsk-svenska kommitténhar pekat på att det finns möjligheter att bygga ut befintiiga raffinaderier i såvälNorge som . Kommittén konstaterar också att utbyggnader där redangjorda investeringar kan utnyttjas ger lägre investeringskostnader änetablering av motsvarande ny kapacitet. Enligt min mening bör det nu undersökas om sådanautbyggnader kan utgöra alternativ tiU , åtminstone på kortaresikt. Detta kräver ett relativt omfattande utredningsarbete i samarbete med deberörda företagen. Det måste också klargöras om de villkor som kan uppnåsinnebär ett försörjningsmässigt och kommersiellt godtagbart resultat förstaten. Jag räknar med att resurserna inom Statsraff kommer att behövautnyttjas bl. a. i samband med ett sådant utrednings- och förhandlingsarbete. Prop.1976/77:125 69 Parallellt härmed bör det nuvarandeStatsraffprojektet hållas aktuellt så att det kan återupptas om en prövning avtillgängliga alternativ skulle ge ett negativt resultat.