prop · G00348 · 1976-12-31 00:00:00 — Utredningenkonstaterar att den pension som arbetsgivaren i dessa faU åtar sig att utgeinte kommer att överstiga den pensionsnivå som stalsmaklema vid genomförande av1975 års lagstiftning uppstäUde som standard. Enligt utredningens uppfattningär därför kostnadema för ATP-lUoiande pensionsförmåner avdragsgiUa till den delde avser att tiUförsäkra den anstäUde ett pensionsskydd som ligger inom ATP:soch ITP:s beloppsramar. Detta arrangemang motsvarar, enligt utredningensmening, ITP-planens allmänna intentioner för tryggande av försäkring i nuavsedda fall. har uttalat i denna del lämnas utan ermran av remissinstansema. 4 Pensionsutfästelser som avviker från allmän pensionsplan eller gmpper av företag tiUämpar pensionsplaner som i någotavseende avviker från vad som gäUer enligt den pensionsplan som vanligen tiUämpasi branschen. I vissa fall avser dessa avvikelser en utbyggnad med pension pålönedelar över den allmänna pensions- Prop.1976/77: 48 32 planensmaximum, medan awik;elserna i andra faU gäller förbättrade pensionsförmånerinom planens :maximibelopp. lagstiftning innebär att avdrag inte raedgesför den del av pensionskostnaden som hänför sig tUl avvikelse från allraän pensionsplan. Fråganom avdragsrätt för dessa kostnader aktualiserades vid riksdagsbehandlingen av prop.197f776: 31. Med anledning av en motion med yrkande om atl smärre avvikelserfrån allmän pensionsplan borde kunna godkännas genom dispens frarahöllskalleutskottet (SkU 1975/76: 20 s. 53 f) att utskottet hade förståelse förönskemålen att mmdre betydande avvikelser boj-de kunna godtas även ifortsättningen. Utskottet framhöU också att det enligt dess uppfattning var avvikt att på alla sätt underlätta genomförandet av de nya reglerna och så långt möjUgtförenkla uppkommande praktiska problem. Med anledning av vad utskottet hadeanfört begärde i skrivelse tUl regermgen (rskr 1975/76: 132) prövningav möjUghetema alt tUlgodose önskemålen om bibehållen avdragsrätt förpensionsåtaganden som innebär mindre avvikelse från allmän pensionspkm. Somen bakgrund tUl sina förslag i denna del lämnar utredningen några exempel påfaktiskt förekoramande avvikelser från allmän pensionsplan. Utredningen framhåUersålunda att det inom jordbrukskooperationen på de flesta håll tiUämpas en särskUdpensionsplan, rekommenderad av . Denna plan ger någothögre sjukpension och famUjepension iin enUgt ITP-planen. Förklarmgen härtiUär rent historisk. Från kostnadsmässig synpunkt betyder denna "övemivå"mycket litet. Kostnaden för en nyinträdande 35-årig man belyses enUgtutredningen av följande sammanstäUning. Lön uttryckt i basbelopp {, av lönen Kostnaden enligt jordbruksplanen i förhållande till ITP 7,5 10,0 15,0 20,0 EnawUielse från alhnän pensionsplan sker också när arbetsgivare inom SPP:sverksamhetsområde viU ge sina anställda samma pensionsvillkor som gäUer förstatens tjänstemän (en s. k. SPR-härmande plan). Kravet på att SPP måste kunnafastställa en premie redan vid inträdet gör att SPP i dessa faU måsle försökaatt efterlikna SPR så långt det är möjligt. SPP har därvid valt en schablon,som avgiftsmässigt över- eUer 1976/77:48 33 understigerSPR raed högst . Utöver ren ITP mnehåUer den SPR-härmande planen för män enfamiljepension på av lönen från botten upp tUl 7,5 basbelopp och för kvmnoren famUjepension på av lönen upp lUl 7,5 basbelopp. SPR-härmande plantillämpas av ca 50 företag. Somytterligare ett exempel på förekommande awUcelser anför utredningen att enkoncern utöver ITP för manliga tjänstemän har en koUektiv familjepension pålönedelar raellan 15 och 20 basbelopp. Kostnaden för denna plan i förhåUandetill ITP för en nyinträdande 35-årig raan med en lön motsvarande 20 basbelopputgör enUgt utredningen . UtredningenframhåUer att uppskattningsvis 200 SPP-anslutna förelag tillämparpensionsplaner som innebär förmåner utöver allmän pensionsplan i fråga omlönedelar inom planens maximibelopp. Det påpekas att dessa avvikelser vanligenhar Uten betydelse för den totala pensionskostnaden och att de ofta harförekommit inora en bransch eUer ett företag . Utredningenframhåller att de nya reglerna medför alt avdrag numera inte kan medges för kostaaderför tryggande av sådana utfästelser i den mån utfästelserna inte har lämnatsföre utgången av . Utredningen påpekar att den nya skattelagstiftningenpå detta område i och för sig inte, utgör något hinder för arbetsgivare attlämna utfästelser ulöver allmän pensionsplan men att det är sannolikt att avdragsrättenär av så väsentUg betydelse att beskattningsreglema ändå kommer att beslämmautfästelsemas storlek. Utredningendelar skatteutskottets uppfattning att det är angeläget att underlättagenomförandet av den nya lagstiftningen om pensionsförsäkringar genom attmedge avdrag även för kostnader avseende sraärre avvikelser från aUmän pensionsplan.Av principiella skäl anser dock utredningen att förbättringar svarande motlönedelar över ITP-planens maximum inte bör medföra rätt tiU. Utredningenföreslår att man vid utformningen av regler för en sådan avdragsrätt skall utgåfrån kostnadssidan, vilket innebär att avdrag medges för koslnaderna för en pensionsplansom inte avviker mer från allmän pensionsplan än att den av awikelsemabetingade genomsnittliga kostnadsöknmgen för planen utgör högst en bestämdandel av kostnaden för allmän pensionsplan. Detta utrymme bör enligtutredningens menuig få disponeras för avvikelser av det slag som har nänrnts ide anförda exemplen, allt i den mån awikelsema avser sådana förbättringar avpensionsförmånerna som svarar mot lönedelar inom ramen för den allmännapensionsplanens maximilön. EttvUlkor för avdragsrätt bör enUgt utredningen vara att kostaaden för den aktueUapensionsplanen ryms inom den stipulerade merkostnaden. Om merkostnaden genomsnittUgtöverstiger den tUlåtna ramen, bör avdrag medges endast för kostnaden enligtallmän pensionsplan. Utredningen motiverar denna del av förslaget med att denantagna procent- 3 1976/77.1 saml Nr 48 1976/77: 48 34 satsenmåste anses motsvara maximum för vad som kan falla inom begreppet smärreavvikelser. Utredningenframhåller alt de i betänkandet redovisade exemplen på faktiska avvikelser frånallmän pensionsplan från försäkringshåU har uppgivits vara representativa förde avvikelser som förekommer. De kostaadsberäkningar som har utförts visarenligt utredningen att de exemplifierade pensionsplanema på ett representativtpersonalbestånd samtUga ryms inom en total me:rkostnad motsvarande av kostaadenför pension enUgt allmän pensionsplan. Utredningens slutsats är därför alt enbestämmelse som medger avdrag utöver vad sora nu gäller raed av kostnadför pensionsutfästelse enUgt aUmän pensionsplan skuUe medföra avdragsrätt för istort sett samtUga förekommande mindre avvikelser från sådan plan. uppfattaing torde en sådan regel även korama att ge möjlighet tillavdrag för avvikelser från den ITP-plan som parterna förhandlade om närutredningen utformade sitt förslag. Utredningensförslag innebär alltså att den kostaadsökning som skaU beaktas skaU vara den genomsnittUgakostnadsökningen på grund av avvikelserna. Med genomsnittUg kostnadsökningmenas den ökning av kostaadema som uppkommer om samtUga arbetstagare somomfattas av den aktueUa allmänna pensionsplanen skuUe få de förmåner som avvikelsernainnebär. Förslaget motiveras av att samma avvikelse kan ge olika utslag påkostnadssidan btToende på ålderssammansättning m. m. i det enskUda företaget.Denna olägenhet bortfaUer enUgt utredningens mening om kostnadsökningenberäknas på ett genomsnittligt personalbestånd. Även taxeringsadministrativaskäl anses tala för en sådan lösning. Utredningenkonstaterar att de stora svårigheter som föreligger förtaxeringsmyndigheterna att avgöra om yrkat avdrag för pensionskostnadmotsvarar kostnad för pension enUgt allmän pensionsplan torde bli än större omdess förslag i denna del genomförs. Av dessa skäl har utrednuigen ägnat taxerinjjs-och kontroUfrågoma stor uppmärksamhet. Avsikten har varit att åstadkomma enordning som ger taxe-rmgsrayndigheteraa reella möjUgheter att kontrolleraavdrag utan att för den skuU belastas av ett komplicerat och tidskrävandearbete. I detta syfte föreslår utredningen dels att avdragsrätten föravvikelser från allmän pensionsplan endast skaU gäUa pensionsutfästelsertryggade genom pensionsförsäkring och dels att arbetsgivaren på ett särskiltformulär avsett att bifogas deklarationen skall lämna uppgifter om gjordapensionsutfästelser och hur dessa har tryggats. Utredningen har även utarbetatett principutkast till ett sådant formulär. Vidare föreslår utredningen att enarbetsgivare som yrkar avdrag för pensionskostnader som innebär mindreavvikelse från allmän pensionsplan genom intyg av försäkringsgivaren skallstyrka att avvikelsen inte överstiger godtagen nivå. 1976/77:48 35 Förslagetatt man med utgångspunkt i kostnadssidan skaU bestämma vilka avvikelser från aUmänpensionsplan som bör vara tillåtna godtas eller läranas utan erinran avflertalet reraissinstanser. LRF anser dock att det saknas anledning att intemedge avdrag för hela pensionskostnaden när pensionsförmånerna grundas påkollektivavtal. Endast när kollektivavtal inte föreUgger är det enligt LRF:smening befogat att använda den föreslagna raetoden med awikelseprocent. förslag beträffande storleken av de tiUåtna awikelsema Uksomförslaget att ramen för de tiUåtaa avvikelserna skaU bestämmas med hjälp av enberäknuig av genomsnittlig kostnad godtas eller lämnas utan erinran av de fleslaremissinstansema. , KF och KP anser dock att någon kostnadsram inte börfixeras i lagtexten. De anser att det i stäUet bör anges i propositionen att raraenf. n. är samt att RSV, ora förhållandena ändras, bör kunna utfärdaanvisningar ora ny lämpUg nivå för avvikelserna. Kammarrätten i , LSKoch i ifrågasätter om inte rätten till avvikelsebör begränsas till sådana faU där planen utformats med ITP-planen somförebild. handelskammare avvisar förslaget om genomsnittligkostnadsberäkning och föreslår i stället att det bör vara det enskUdaföretagets kostaader för varje enskilt faU som bör få höjas med en lämpUgprocentsats. Ettstort antal remissinstanser motsätter sig utredningens förslag att avdrag för raindreawikelser skall raedges endast när utfästelsen tryggas genompensionsförsäkring. Sålunda anser bl. a. kammarrätten i , LSK, FPG,, SHIO och handelskammare att den föreslagnaregeln bör gäUa även när utfästelsen har tryggats genom avsättning tUlstiftelse eller konto. RSV och i föreslår attavsättning till konto skaU godtas medan bl. a. anser att rätten tUlavvikelse bör omfatta de fall då pensionen tryggats genom avsättning tiUstiftelse. a. försäkringsinspektionen och RSV anser alt även omutredningens förslag genomförs skyldigheten att försäkra pensionsförmåneråtminstone bör begränsas till den del av förmånema som överstiger nivån enligtallmän pensionsplan. Bl.a. , och finner detstötande att man i de faU där avvikelsen är större än av kostnaden för aUmänpensionsplan inte ens godtar den del av den överskjutande kostnaden som rymsinom . De framhåUer därvid bl. a. att utrednmgens förslag leder tiUtröskeleffekter. Enligt RSV kan det diskuteras om mte avdragsrätt bör föreUggaäven i det fall då kostnaden för förmåner som urspmngUgen har legat inom 8 %-ramensenare på gmnd av ändrat kostaadsläge visar sig något överstiga . 1976/77: 48 36 RSV,FPG och SPP anser alt det i lagtexten uttryckUgen bör anges att awikelser somsvarar mot lönedelar utöver ramen för den allmänna pensionsplanens maximilöninte godtas. 5 Tjänstetidsberäkning för full pension HuvudregelnenUgt ITP och cindra allmänna pensionsplaner är att det för full pension krävs30 års anställning med pensionsrätt. När en arbetstagare byter anställningmedför han i många fall tjänslepensionsrätt inom ITP-planens område s. k.fribrev och inom stat och kommun livräntor och får därför tillgodoräkna sigden gångna tjänstetiden före inträdet hos den nya arbetsgivaren. I gengäldinräknas den intjänade pensionsrätten i den penisionsrätt som tillkommer honomenligt den pensionsplan som den nye arbetsgivaren tillämpar. Det förekonuner emeUertidatl anstäUda som omfattas av en allmän pensionsplan inte kan uppnå dentjänstelid av som i allmänhet krävs för fuU pensionsrätt. Orsakernahärtill kan vara flera. Det kan t. ex. vara så att tidigare tjänst visserUgenhar raedfört rätt till pension men att pensionsrätten varit antastbar och falUtbort vid avgång ur tjänsten före uppnådd pensionsålder. En annan orsak kan varaatt den anställde har arbetat utomlands och under denna lid inle intjänatnågon pension. Det förekomraer emellertid att arbetsgivaren i sådana faU utfäslersig att utge fuU pension eUer pensionsförmåner med muidre reduktion än vad somföljer av pensionsplanen. beiikattningsregler för pensionsförsäkringarra. m. medför att arbetsgivaren iinte har avdragsrält för kostnader för sådanautfästelser lill den del de medför förmåner utöver allmän pensionsplan. Utrednmgenermrar om att beskattnmgsregler har utformats i avsikt att göra det möjUgtatt bygga upp en pension som motsvarar den pensionsstandard som gäller vidallmän tjänst eUer som utgår i enskild tjänst när pensioneringen är anordnad enUgtITP-planen. Reglema kan därför sägas ge uttiryck åt uppfattningen attarbetsgivarna skaU ha möjUghet att med obesikattade medel tUlförsäkra sbiaanställda pension av åtminstone nu angiven omfattning. En konsekvens av deltaär enligt utredningen att anställda vars pensionsgrundande tjänstetid enligt ITP-planensregler understiger ändå i vissa faU bör kunna få fuU pension medavdragsrätt för arbetsgivaren för hela kostnaden och detta oberoende av hurutfästelsen har tryggats. Utredningenföreslår att en anställds tjänstetid hos ett visst företag 1976/77:48 37 skallfå räknas från tidpunkten för hans anställnmg i företaget även om arbetsgivarenmträder i ITP-planen först . EnUgl utrednmgensuppfattning kan några allvarUgare mvändnmgar inle resas raot alt man ävenmedger att tidigare anställning hos ett annat företag får räknas in itjänstetiden. Avgiften för en pensionsrätt som svarar mot liden innan ITP-planenträdde i kraft för den anställde skall enligl förslaget få betalas på en gång eUergenora förhöjnmg av den framtida avgiften. För att en arbetsgivare medavdragsrätt skall kunna tillförsäkra en arbetstagare fuU pension enligt ITP-planenbör enligt utrednmgen krävas att den anställde hos den aktuella arbetsgivarenoch hos tidigare arbetsgivare har en sammanlagd total tjänstetid av minst 30år, även om denna tiU någon del mte har raedfört pensionsräll. Ulredningenframhåller alt avsikten med förslaget är atl för varje anställd enpensionsutfästelse skall kunna tryggas raed avdragsrätt endast intill elt samraanlagtbelopp som motsvarar ITP-planens förmåner. Det skall däremot mte vara möjligtatt tUlgodoräkna gången tjänstetid och utöver ITP-planen ha kvartidigare intjänad pensionsrätt. Pensionsrätt som har intjänats föreanslutningen skall därför enligt förslagel avräknas från bmttoförmånema enhgtplanen. Ettstort antal remissinstanser, bl. a. , ,, , , , och , godtar i princip utredningens förslag men anser att man med anstäUningstidbör jämställa tid sora egen företagare. i anser däreraotatl del raed hänsyn tiU kontrollproblemen bör övervägas att begränsaavdragsrätten till sådana faU där den tidigare tjänsten har fullgjorts här iriket hos ett företag i vilket den anställde inte har haft något bestämmandeinflytande. Bl.a. framhåller att det för praktiskt brukfordras en regel för beräkning av den pensionsräll som svarar mot tjänstetidföre planens ikraftträdande. LSK ifrågasätter om det inle behövs en generell bestäraraelseora hur avräkningsfrågoma skall lösas. 6 Avdragsrätten i fall där allmän pensionsplan inte föreligger 6.1 Kommuners ochkommunala företags pensionsavsättningar Enligt28 § 1 mora. sjunde stycket KL skaU i de faU då pensionsåtagande enligt allraänpensionsplan inte föreUgger raed allmän pensionsplan likställaspensionsåtagande för förmåner som ryms inom vad 1976/77: 48 38 somär sedvanligt enligt allmän pensionsplan i fråga om arbetstagare medmotsvarande arbetsuppgifter eUer hans efterlevande. En fömtsättning är dockatt åtagande som inte har tryggats genom pensionsförsäkring eUer avsättning tiUstiftelse i stäUet tryggas genom kreditförsäkring. AUakommuner samt ett stort antal kommunala företag och institutioner tiUämpar pensionsregleraentensom överensstämmer raed ett av kommunförbunden rekommenderat formulär. Delta normalpensionsreg-lemenle(KPR för det primärkoramunala området, LKPR för det landstmgskoraraunala) har tiUkcmraitefter förhandlingar meUan kommunförbunden och berörda personalorganisationer.De kommunala pen-sionsbestäramelsema är inte kollektivavtal ulan fastställs forraeUtav arbetsgivarsidan. Vissaförelag och institutioner sora inte ägs av koramun tiUämpar kommunala löne- ochpensionsbestämmelser. Hit hör ett betydande antal vårdmrättnmgar ochutbildningsanstalter, exerapelvis Svenska diakon- och diakonissällskapen,sjukhus, vårdhem tillhörande () m. fl., vissa arbetstagarorganisationer samt speciellainstitutioner såsom Sjukvårdens och socialvårdens planerings- och rationaUseringsinstitut(Spri). En del av dessa institutioner har pensionsstiftelser tiU vilka avsattsmedel motsvarande upplupen pensionsskuld enligt det koramunala normalpen-sionsreglementet. Dekommunala pensionsregleinentena utgör inte allraän pensionsplan i den menig somavses i 4 § tryggandelagen. Eftersom de saknar bestämmelser om finansieringoch tryggande av pensionsutfästelserna får de inte heller enligt KL:s beslämmelserlikställas med allmän pensionsplan. Ipraktiken föreligger f. n. vissa svårigheter att kredilförsäkra koramunalapensioner. Visserligen medger FPG:s bolagsordning kreditförsäkring av andrautfästelser än enligt ITP-planen, men i praktiken har awikelser från ITP kreditförsäkratsendast i ringa utsträckning. Detär i normalfaUet inte heller möjligt att trygga kommunala pensionsutfästelsergenom pensionsförsäkring. Detta beror på att utfästelserna är bmttoförmåner,dvs. de inkluderar ATP och folkpension. Det finns f. n. inte något system förförsäkring av bruttoutfästelser. Arbetsgivare som har tillämpat kommunala löne-och pensionsvillkor och som har ansetts böra försäkra sina pensionsutfästelserhar av KPA, i sararåd med , uppmanats att gå överfrån KPR tUl ITP, sora är försäkringsbart. Utredningenkonstaterar att lagstiftning har raedfört att arbetsgivare somtillämpar kommunala pensionsregleraenten i fortsätt- 1976/77: 48 39 ningeni flertalet faU inte kommer att kunna med avdragsrätt trygga pensionsutfästelserför nyanställd personal. EnUgt utredningens uppfattning är det angeläget attdenna fråga får en snar lösning, eftersora problemen bUr aktueUa redan vid1977 års taxering. UtredningenframhåUer att likformigheten i de kommunala pensionsreglementen som tiUämpasav kommuner, kommunförbund och kommunala bolag samt av vissa icke-koramunalaföretag och institutioner är så stor att man kan tala om en pensionsplan.Denna "plan" är enUgt utredningen tUl sin konstmktion i stort settlikvärdig med ITP-planen, även ora den i vissa delar har en något avvikande ulforranmg.En naturUg lösning är enligt utredningen att likställa de koramunala pensionsbestäraraelsemamed allmän pensionsplan. Ett problera är då att entydigt definiera begreppetkommunalt pensionsreglemente. Utredningen föreslår att ett sådant reglementeskall anses sora aUraän pensionsplan under förutsättning att det är rekomraenderatav , landstingsförbundet eller försara-Ungs-och pastoratsförbund och att det har antagits som pensionsreglementen avkommun, kommunalförbund. , , , Spri eUer av stiftelse eller företag förvars utfästelser enligt reglementet borgen har tecknats av kommun eller någotav de nämnda kommunförbunden. Kravet på borgen kan enligt utredningensuppfattning ses som en motsvarighet till kravet på kreditförsäkring inuvarande bestämmelser. Utredningenkonstaterar alt en fömtsättning för att kunna anta ett kommunaltpensionsreglemente i praktiken torde vara att KPA administrerar reglementet. KPAhar också enligt utredningen utfäst sig att beträffande saratliga regleraenlen soraanstalten adrainistrerar utfärda intyg, varav framgår om de av arbetsgivarenuppgivna pensionskostnaderna slår i överensslämmelse med reglementet. Genom eltsådanl förfarande anser utredningen alt taxermgsmyndigheternas arbete i höggrad kan underlättas. Ett särskUtproblera som utredningen har uppraärksamraat i detta saramanhang är komraunernasskyldighet att understäUa beslut om bl. a. borgensansvar regeringensgodkännande. EnUgt utredningens uppfattning bör dock denna skyldighel ickeutgöra något hinder mot den föreslagna lösningen. Detta ställningstagandemotiveras fraraför aUt av sociala och praktiska synpunkter. Utredningen erimarhärvid om att den s. k. bruttoraetoden för utbetalande av pensioner soraanvänds av kommuner och kommunala företag inte lämpar sig för försäkring. Detkan enligt utredningens mening inte vara lämpligt att kommunerna och de kommunalaföretagen lägger om sitt pensionermgssystem bara för att bU i tiUfälle att kredilförsäkrapensionsutfästelser. Det är enligt utredningen inte heUer godtagbart attkommuner och kommunala företag av det slag sora här avses skall uteslutas från möjUghetenatt 1976/77: 48 40 medbibehållna skattekonsekvenser skuldföra sina pensionsutfästelser. Ulredningensförslag i denna del tiUstyrks eller lämnas utan erinran av flertaletremissinstanser. Således anser bl. a. KPA, ochlandstingsförbundet att den föreslagna lösningen är ändamålsenUg. KPA ochSvenska kommunförbundet framhåUer också all det är viktigt att borgensåtagandenl:år ske utan regeruigens tUlstånd. Även LO finner förslaget väl motiveiat men framhåUeratt det även inom t. ex. Folkels Hus- och Folkets parkrörelserna samt ABF finnsenhetliga pensionsbestäinmelser som tillämpas för grupper av anställda utan attformella avtal träffats mellan arbetsmarknadens parter. LO anser att även dessapensionssystem bör jämstäUas raed allraän pensionsplan. , KF och KPföreslår att även pensionssystem som administreras av KP skall betraktas som alhnänpensionsplan. TCOanser att frågan om kommunala pensioner närmast rör ett övergångsproblemeftersom de kommunala pensionsreglementena avses bU ersatta av kollektivavtalredan under år 1977. Organisationen godtar i princip utrednmgens förslag menanser att KPR och LKPR borde anses likstäUda med aUmän pensionsplan även omarbetsgivaren inte är huvudman eller har fått särskUd borgen förpensionsutfästelserna. handelskammare har inte någon erinran motutredningens förslag i sak men framhåller att den lagtekniska lösningutredningen föreslår skulle innebära att statUga och kommunalapensionsreglementen fullt ut måste acceptera att pension är intjänad lön,vilket f. n. inte torde vara fallet. Arbetsgivaresavdragsrätt för kostnader för pensionsåtagande för anställda som inte omfattasav allmän pensionsplan bestäms av den regel i 28 § 1 mom. sjunde stycket KL somhar redovisats i inledningen tiU avsnitt 6.1.1. Utredningenkonstaterar att s%årigheter uppstår vid den praktiska tiU-lämpningen avbestämmelserna om avdragsrätt för pensionsåtaganden utanför alhnän pensionsplan.Dessa svårigheter torde enUgt utredningen till stor del ha sin gmnd i de skUhiadersom råder meUan pensionsförmåner som utgår enligt alhnän piensionsplan ochförmåner som grundas 1976/77: 48 41 SkUlnaden består i att förmåner enUgt allmän pensionsplanregelmässigt är bestämda i pensionsreglementen som gäller för ett större anlalpersoner och följer växlingar i inkomst och familjesammansättning, medan deförmåner som utgår enUgt andra pensionsutfästelser är fixerade i individueUaavtal. Utredningen konstaterar vidare att pensionsreglementena fömtsätter attde anställda har inkoraster som är konstanta eUer följer ett bestämtutvecklingsmönster, medan del däremot när det gäUer individueUa tjänslepensionsavtali stor utsträckning rör sig om personer raed starkt växlande inkorasler.