prop · G00322 · 1976-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1976/77:22 omstatsbidrag till hemspråksundervisning för invandrarbarn m. m. Regeringenföreslår att antaga de förslag sora har upptagits i bifogade utdragtill regeringsprotokoll. Pågrundval av beslut med anledning av proposition om hemspråksundervisningför invandrarbarn (prop. 1975/76:118, UbU 1975/76: 33, rskr 1975/76: 391)framläggs förslag om bl. a. nytt statsbidrag till komraunerna för hemspråkslräningi förskolan och för hemspråksundervisning i och gymnasieskolan. Förhemspråkslräning i förskolan för sexåringar föreslås statsbidrag till kommunemautgå med ett schablonbelopp per deltagande bam och år. Beloppet har preliminärtfastställts tiU . mkluderande bidrag till vissa arbetsgivareavgifter.Schablonbeloppet skall jämkas med hänsyn till den genomsnittliga årligalöneutvecklingen. Förhemspråksundervisning i och gymnasieskolan föreslås utgå ettschablonbelopp till kommunerna. Detta belopp beräknas som en kostnad för varjeuttagen lärarveckolimme undervisningen omfattar. Därvid skall för grundskolanräknas per deltagande elev och läsår samt förgymnasieskolan per deltagande elev och läsår.Schablonbeloppet har preliminärt bestämts till . per lärarveckolimmevartill kommer bidrag för sådana arbetsgivareavgifter som ersätts urbidragsanslagen för grundskola och gymnasieskola. Schablonbeloppet skaU årligenjämkas med hänsyn till löneutvecklingen m. m. Vissaövergångsbestämmelser föreslås, som medger en successiv anpassning förkommuner som enligt nuvarande regler erhåller högre bidrag än vad det nyastatsbidraget medger. För det övervägande antalet kommuner innebär förslaget enbetydande resursförstärkning. 1 1976/77. I saml Nr 22 1976/77: 22 2 Ipropositionen behandlas också vissa frågor rörande tjänster somhemspråkslärare. EiUigt bör särskilda statligt reglerade tjänstersom hemspråkslärare vid kommunens skolväsende inrättas fr. o. m. den 1 juU1977. Slutligenanmäls en fråga ora ändring i skollagen med anledning av beslut omändrad benämning för specialskolorna (UbU 1975/76: 9, SoU 1975/76: 10, rskr1975/76: 13). 1976/77: 22 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , Asling, Söder, , Mundebo,Krönmark, , , Propositionom statsbidrag till hemspråksundervisning för invandrar barn m m. Genomriksdagens beslut med anledning av proposition om hemspråksundervisning förinvandrarbarn (prop. 1975/76: 118, UbU 1975/76: 33, rskr. 1975/76: 391) skall särskUdastatiigt reglerade tjänster som hemspråkslärare med anställning vidskolväsendet i kommun inrättas fr. o. m. /78 såsom extra ellerextra ordinarie tjänster. gav härvid som sin mening tiU känna attregeringen bör återkomma till med förslag om statsbidragssystem för hemspråkslräningi förskolan och hemspråksundervisning inkl. studie-handledning på hemspråk i gmndskolaoch gymnasieskola. 2 Gällande bestämmelser Statsbidrag och undervisningsformer EnUgtbestämmelser om stödundervisning åt utländska bam i den obligatoriska skolanutgår statsbidrag för stödundervisning med högst sex veckoliimnar per undervisningsgmppför utländska eUer statslösa elever samt för svenska barn som intagUs från utländskaskolor. Skolöverstyrelsenhar meddelat närmare föreskrifter om sådan stödundervisning. Enligt dessa harstödundervisning som mål att bereda elevema bästa möjliga fömtsättnmg förskolgång i svensk skola. Elever med olika modersmål bör undervisas gemensamt isvenska. Undervisningen bör ges av svensk lärare. Undervisningsgrupperna börvara små (35 elever) och i möjligaste mån homogena med avseende på ålder och 1976/77: 22 4 1 kommuner med tUlräckligt antal elever av här avsett slag kan detvara lämpligt att för undervisning i svenska inrätta en perraanent språkklinik. Stödundervisningenkan även innebära studier på raodersmålet under ett par veckotimraar medhandledning av lärare sora behärskar elevens raodersmål (studiehandledning påhemspråk) och med användande av studiemateriel på elevens modersmål, vilkengodkänts av skolstyrelsen. Undervisningsgruppernakan vid denna undervisning vara större och åldersmässigt mer helerogena än vidstödundervisning i svenska. Stödundevisoingdelas allmänt upp i två delar dels undervisning i svenska, dels studiehandledning.Varje invandrarelevs behov av stödundervisning bör med jämna mellanmm fastställasefter en allsidig bedömning, i synnerhet under elevens första tid i skolan. Förvarje elev måste stödundervisningens omfattning fortlöpande omprövas.Studiehandledningen är därvid elt särskilt problem. I de allra flesta fall gesdenna av hemspråkslärare, som har förutsättningar att med användande av såvälsvenska sora hemspråk stödja eleven i dermes ämnessludier. I de fall en nyinvandradelev inte kan hänvisas tUl förberedelseklass, får denne nästan helastödundervisningen som studiehandledning på hemspåket. Förde elever, som skolan bedömt vara i behov av stödundervisning är dennaobligatorisk. Lönekostnadernaför stödundervisningen täcks över gmndskoleanslagél. Under /76uppgick stödundervisningen i svenska ochstudiehandledningen på hemspråk tUl . Lönekostnadernaför denna undervisning beräknas ligga kring 80 milj. kr. Därtill koraraerbidrag för olika arbetsgivareavgifter sora utgår enligt särskilda beslämmelser. Resursenför stödundervisning i gymnasieskolan får användas både för stödundervisning isvenska och i andra ämnen samt för studiehandledning på hemspråk. Förinnevarande budgetår är 5 milj. kr. anslagna för delta ändamål. Medlen fördelasav på gmndval av antalet elever i kommunema som behöverdetta stöd. Hemspråksundervisningi är friviUig. Undervisningen omfattar 2 veckotiramar och ersätterhelt eUer delvis undervisningen i annat ämne/andra ämnen. Den samordnas ommöjligt mellan elever i olika årskurser. Lönekostnaderna för denna undervisningtäcks av det allraänna driftbidraget till . Det åligger den lokalaskolledningen att svara för alt invandrarelevema och deras föräldrar informerassåväl om betydelsen av som möjligheten att välja undervisning i hemspråket. 1976/77: 22 5 Skolstyrelsenkan enligt supplement till läroplanen medge att alla elever i somkommer från hem där man talar ett annat språk än svenska får välja undervisningi heraspråket. Detlainnebär, att skolan måste slå fast, att eleven i hemmiljön har ett annathemspråk än svenska. Den enda praktiska möjligheten att konstatera detla förhåUandehar för skolans del varit att anlita berörd hemspråkslärare. Den situationenhar då inträffat, att hemspråkslärarna tvingats avgöra sitt eget tjänsteunderlag. Försökmed förberedelseklasser finns främst på lågstadiet i kommunermed raånga invandrarelever. Den grandläggande läs- och skrivinlärningen ges idessa klasser på heraspråket. Någon utvärdering av försöken föreligger ännuinte. Nären elev lämnat förberedelseklassen och övergått till sin svenska klass, ges s.k. fortsatt stödundervisning beslående av undervisning i svenska ochstudiehandledning. Omfattningen bestäras av resp. elevs färdighetsnivå isvenska. För att denna stödundervisning skall fungera krävs etl intimt samarbeleraellan alla berörda lärare. Undervisningeni heraspråk i gyranasieskolan regleras av skolförordningens 8 kap. 4 § fjärdestycket. 1 detta anges att elev med annal språk än svenska sora modersraål kanbyta ut undervisning i främmande språk raot undervisning i sill modersraål.Skolöverstyrelsen har fastställt kursplaner för ett flertal invandrarspråk. allmänna förskolan för sexåringar förekomraer f. n. ingen regelraässig heraspråksträning.Enligl lagen om barnomsorg (1976: 381) skall även barn, som av fysiska,psykiska, sociala, språkliga eller andra skäl behöver särskilt slöd i sinutveckling, anvisas plats i förskola tidigare än det år då barnet fyller sexår. Förskolan har därigenom bl. a. fått ett ansvar för invandrarbamensspråkliga utveckling. Försöksverksamhet med hemspråkslräning förekomraer i ettantal kommuner. har givit ut särskilda anvisningar ominvandrarbarn i förskolan, i dessa har hemspråkslräningen en central plats. Detmaträning integreras i den dagliga verksaraheten i förskolan. För stödundervisningeni anlitas såväl svenska lärare som hemspråkslärare. Medtermen svenska lärare avses här de sora innehar tjänst enligt skolförordningen(1971: 235, ändrad : 682) som ordinarie, extra ordinarie eller extralärare vid gmndskolan eller gymnasieskolan. I skolförordningen regleras dels dearbetsuppgifter som är förenade med tjänsterna, dels de behörighetsvillkoreller krav på viss kompetens som tjänsteinnehavama skall uppfyUa. Medtermen hemspråkslärare avses här de tvåspråkiga personer, som 2 1976/77.1 saml Nr 22 1316fn: 22 6 haranställts för att undervisa i och på minoritetsspråk samt för socialtkontaktarbete. Hittillshar stödundervisningen i svenska vanligtvis meddelats av svensk lärare. Endasti de fall då hemspråkslärare har kvalificerade kunskaper i svenska, harsvenskträningen anförtrotts sådan lärare. Det har då i flertalet fall gälltfinska lärare med erfarenhet från hemlandet i att undervisa i svenska som fräramandespråk. Svenskalärare inräknar ofta stödundervisningen i svenska i sin tjänst. I kommuner ochrektorsområden med många invandrarelever och där tjänsteunderlaget är tiUräckUgtstort förekommer att svenska lärare har hela sin tjänstgöring i form avstödundervisning i svenska. Detankommer på den lärare som skall meddela stödundervisning i svenska, attsamverka med hemspråkslärare och övriga lärare. Förvarje invandrarelev måste dessa lärare tillsammans analysera behovet avstödundervisning och framlägga ett individuellt studieprogram. Iskolförordningen finns inga regler om behörighet eller särskUda tjänster för läraresom undervisar invandrarelever eUer elever med annat hemspråk än svenska. Denvanligaste anställningsformen för hemspråkslärare är timläraranställnmg. Förlärare som undervisar finskspråkiga elever finns dock vissa bestänunelser, sommeddelats genom Kungl. Maj:ts beslut om behörighet till extraoch extra ordinarie folkskoUärartjänst, i vilken ingår skyldighet att undervisafinskspråkiga elever. Löneförmånerna har faststäUts genom beslut av statensavtalsverk 1970, 1973 och 1975. Lärare för finskspråkiga elever avses medverkai dels anpassnings-och stödundervisning för finska invandrarelever inomgrundskolan, dels hemspråksundervisning i finska enligt läroplanen förgrandskolan, dels elewårdsarbete bland sådana elever. Enligt beslutet den 17juni 1970 gäller följande behörighetskrav a) avlagd folkskoUärarexamen iFinland b) erforderliga kunskaper isvenska språket c) anställning som lärare iFinland eller minst efter examen med minst halvtidsstjänstgöringunder minst . Förden som uppfyller dessa vUlkor samt de för lärare gällande allmäimabehörighetsvillkoren enUgt 14 kap. 8 § skolförordningen gäller att han/hon kanfå anställning som exlra ordinarie lärare 2 i i vilken ingårskyldighet att undervisa finskspråkiga elever. Inplacering i lönegrad resp.löneklass regleras genom nämnda beslut av . Dessabestämmelser ora behörighet, anställningsform och löneförmåner för finskafolkskollärare innebär att dessa fått slörre trygghet i anställningen ochbättre löneförhållanden än andra hemspråkslärare. 1976/77: 22 7 1ett fåtal fall har även andra finska lärare än folkskollärare, som koraraittill för att tjänstgöra vid grandskolan, fått samma förmåner som definska folkskollärarna. Regeringenhar i ett antal fall också beviljat andra hemspråkslärare än finska lärareliknande löneförmåner. Efiersominga generella regler om anställning och behörighet för hemspråkslärare finns,saknas också bestämmelser om tillsättning och meritvärdering. Liksomi ges stödundervisningen i svenska i gymnasieskolan i allmänhet avsvenska lärare, som kan räkna in undervisningen i sina tjänster. För dessalärare finns inte några krav på ulbildning i alt undervisa i svenska somfrämmande språk. Stödundervisningi andra ämnen, t. ex. engelska ges oftast också av svenska lärare. Studiehandledningpå hemspråket meddelas av hemspråkslärare. Rekryteringen har i allmänhetinriktats på de tvåspråkiga lärare, som tjänstgör i grundskolan.Anställningsformen är vanligtvis timläraran-slällning. I förskolanarbetar bl. a. förskollärare och barnskötare. De ingår i arbetslag med ansvarför verksamheten i förskolan. FörskoUärareoch barnskötare har kommunalt reglerade anställningar med lön och övriga anstäUningsvUlkorfastställda enligt kommunala avtal. Tjänst som förskollärare är förenad medrätt till semester eller ferier. Bamskötartjänstema är förenade med rätt tillsemester. För att kunna förordnas som innehavare av kommunalt reglerad tjänstsom förskollärare eller barnskötare krävs inte någon särskUd utbUdning, mensom regel rekryteras personal till dessa tjänster bland dem som utbUdats förresp. Beträffandeutbildning av lärare som meddelar stödundervisning i svenska som främmandespråk samt utbildning av hemspråkslärare kan följande anföras. F.n. finns inga särskilda krav på ulbildning i att undervisa i svenska sorafrämmande språk. har dock behovet av sådan ulbildning ochfortbildning blivit allmänt erkänt. Sådan utbildning ges numera dels inomgrundutbildningen i tillvalskurser till klasslärarulbildningen vid vissalärarhögskolor, dels i form av fortbUdningskurser. Dessuiom finns kurser isvenska som fräramande språk på högskolan. 1stort sett saknas även grundutbildning av hemspråkslärare. Försöksverksamhetmed särskilda utbildning av klasslärare raed finska som raodersmål pågår docksedan vårterminen 1975. har avgett förslag om enreguljär utbildning för hemspråkslärare. Förslaget bereds f. n. inomutbildningsdepartementet. 1976/77: 22 8 Underinnevarande budgetår pågår särskilda fortbildningskurser för sådana verksamma heraspråksläraresora saknar läramlbUdning eller annan högre UtbUdning. m. startas en särskild förskollärarutbildnmg för sökandemed finska, grekiska, serbokroatiska eller turkiska som modersmål. 3 beslut angående hemspråksträning i förskolan och hemspråksundervisningi och gymnasieskolan Pågrundval av ett förslag från arbetsgruppen för fortsatt utredning ominvandrarelevemas utbUdningssiluation (DsU 1975: 13) föreslogs i proposition(1975/76: 118) ora hemspråksundervisning för invandrarbam riktlinjer m. ra.för hemspråksundervisningen i förskola, grundskola och gymnasieskola.Riksdagen anslöt sig till propositionens riktlinjer dock med den principiellaändringen att tjänstema för lärare i hemspråk bör vara stalligl lönereglerade Ijänstersom hemspråkslärare med anstäUning vid skolväsendet i konunun (UbU 1975/76:33, rskr.1975/76: 391). Riksdagensbeslut anknyter tUl de riktlinjer för invandrar- och minoritelspolitiken sorafastlades av (prop. 1975: 26, InU 1975: 6, rskr. 1975: 160).De övergripande målen för denna poUtik sammanfattas i orden jämlikhet,valfrihet och samverkan. Invandrarna och deras barn skall genom samhälletsinsatser ges reella förutsättningar att behålla och utveckla det egna språket,den egna kulturen och hålla kontakt med ursprungslandet. UlbildningspoUtisktbetyder detla att vårt samhälle är skyldigt att aktivt främja och stimuleraverklig tvåspråkighet hos invandrarbarnen och att erbjuda dem möjlighet atlutveckla sitt hemspråk så att de behärskar det väl såväl känslomässigt somsocialt och begreppsmässigl. Detla är avgörande för hela deras personUghetsut-veckling. Beteckningenhemspråk är vald för att markera inriktningen på undervisningen och kriterietför rätlen lill denna undervisning. Det gäller träning/undervisning i det språksom utgör ett levande inslag i bamets hemmiljö i . Syftetraed heraspråkstränmg och heraspråksundervisning för invandrarbarnen är altvidmakthålla och utveckla kunskaperna i det språk sora barnet använder i sindagliga miljö. Därigenom främjas barnets känslomässiga och intellektuellautveckling. Barnet ges också möjlighet atl leva sig in i och känna samhörighetmed föräldrarnas/vårdnadshavarnas kultureUa bakgrund. Enligtriksdagens beslut vid skall deUagande i hemspråksundervisning vara frivilligt. Prop.1976/77: 22 9 1975/76års innebär ingen ändring i detta avseende. 1 beslutstryks under att det är en rättighet för de invandrarbam sora behöver det attfå delta i förskolans hemspråksträning och skolans hemspråksundervisning ochatt kommunen har skyldighet att erbjuda och anordna dessa stödåtgärder. Komraunär dock inte skyldig att erbjuda hemspråkslräning och hemspråksundervisningför grupp raed färre anlal barn och elever än svårigheterföreligger och lärare inte finns tillgänglig utan stora exlra kostnader, t. ex.på grund av långa och tidsödande resor. Deinvandrarbarn som har rätt till hemspråksundervisning i grandskolan ochgymnasieskolan skall, om skolan bedömer det nödvändigt, även ha rätt tiUstudiehandledning på hemspråket. Denna syftar både till atl ge undervisning iolika äranen på heraspråket och lUl alt ytterligare sliraulera utveckUngen avhemspråket. Koramunernaär skyldiga att anordna stödundervisning i svenska för varje invandrarelev somär i behov därav för att kunna följa imdervis-ningen i den egna klassen. Medinvandrarelever menas här sarama elev-grapper som har rätt till heraspråksundervisning.Reglema för stödundervisning i svenska är även tillämpliga på infödda svenskaelever som på grund av skolgång i utlandet har behov av sådan undervisning. Koraraunemaär skyldiga att genom informaiion och uppsökande verksamhet nå alla berörda föräldrar/vårdnadshavaremed erbjudande om hemspråksträning och heraspråksundervisning. Koramunernaskall årUgen inventera behovet av särskUda åtgärder för invandrarbamen. Pågrandval av denna inventering bör konununema upprätta ett handlingsprogram förhur man i förskola, gmndskola och gymnasieskola skall kunna tiUgodose varje enskiUbarns behov av hemspråksträning resp. hemspråksundervisning. 1 proposUionen (1975/76:118) dras vissa riktlinjer upp för hemspråksträningen i förskolan. 1 mvandrartälakommuner skall den kunna organiseras med t. ex. enspråkiga grupper ideltidsförskolan och i daghemmen. I invandrarglesa korarauner skall integreringav hemspråksträningen under dagliga pass kunna göras i både deltidsförskolan ochdagheramen. Språkträning för invandrarbarn är en integrerad del av förskolansarbetssätt, vilket i sin helhet syftar till att stödja den totala personlighelsutvecklingen.Socialstyrelsen har i uppdrag att i samråd med utformariktlinjer för hemspråksträning i förskolan. Kommunertiabör i samråd med de lokala invandrarorganisationema, invandrarföräldrama ochinvandrareleverna frilt kunna organisera hemspråksundervisningen i grundskolanpå det sätt som bäst tillgodoser elevernas allsidiga utveckling och derasstudiesituation. I nämnda proposition (s. 9495) diskuteras nio modellförslagsom invandrargmppen skisserat och möjligheterna atl med utgångspunkt i dessamodeller 1916fll: 22 10 ochdärmed inom den sammanhållna klassens ram anordna speciella enspråkigaundervisningsgrupper. Ävenför hemspråksundervisning och siudiehandledning på hemspråket för elever i gymnasieskolanbör en flexibel organisation till-lämpas. MöjUghetenatt läsa hemspråk som alternativ till B- eUer C-språk eller engelska kvarstår enUgtnuvarande bestäraraelser. Föratt vidga rekryteringen av invandramngdoraar till gymnasieskolan skall kortaintroduktionskurser anordnas fr. o. m. för de ungdomar sominte är förberedda att gå direkt in i det fasta studiesystemel. Regeringen haruppdragit åt att utforma ramtimplaner för och innehåll iintroduktionskurser av växlande längd samt för kompletterande sommarkurser. Ifråga om lärartjänster för hemspråksundervisningen i ochgymnasieskolan innebär tiUkännagivande att särskilda statligt regleradetjänster som hemspråkslärare bör inrättas fr. o. ra. ikommunerna såsom exlra eller extra ordinarie tjänster. Förutom att utföravanligen förekommande läramppgifter skall hemspråkslärarna liksom ävennära samarbeta raed invandrarbarnens farailjer och svara för socialtkontaktarbete. För egentligt kurativt arbete skaU däreraot skolans elewårdandepersonal svara. Lärarna skall kunna användas på olika stadier. Dentjänstetyp som skall vara förebild för tjänsl som hemspråkslärare enligtriksdagen är de statligt reglerade lärartjänster vid skolväsendet i kommun somavses i förordningen (1975: 337) om tjänster som lärare vid skolväsendet ikommun. Tjänstema avser inte anstäUning vid någon viss skolform i kommun utankan användas flexibelt över skolformsgränserna. I tjänstema får utöverundervisning i kommunens skolväsende ingå dels sådan unervisnmg som inle stårunder skolstyrelsens tillsyn, dels undervisning i annan kommun. Språkforskningenhar visat att invandrarbarnen först måste gmnd-lägga och vidareutveckla sinakunskaper i heraspråket, mnan de kan tUlgodogöra sig undervisning i ett nyttspråk. Detta gäller särskilt för barn som byter språkmiljö och barn varsföräldrar har ett modersmål (hemspråk) som avsevärt skiljer sig från det somtalas i landet i övrigt. Sker inte en ordentUg satsnmg på undervisning ibarnels hemspråk, är risken för s. k. halvspråkighet raycket slor. Deltadrabbar då inte bara själva språkutvecklingen utan kan också hänuna barnelskulturella identitet. De invandrarbarn som har en svagt utvecklad språkligförmåga både i fråga om hemspråket och bosättningslandets språk löper senarestor risk att få en ekonomiskt och socialt svagare stäUning än sina kanu-ater. Prop.1976/77: 22 11 Fören allsidig personlighelsutveckling är barnet beroende av kunskaper såväl ihemspråk som i svenska. Kan barnet inte tala och förstå föräldramas språk,uppstår lätt känslomässiga och sociala klyftor mellan föräldrar och barn.Genom aktiva insatser för att främja tvåspråkighet hos invandrarbarnen förebyggerman sädana konflikter. Får barnet tillfälle att väl stabilisera och utvecklasitt hemspråk innan det lär sig det svenska språket, kommer det senare attutveckla en tvåspråkighet som ger hemhörighet i två kulturer. Goda kunskaper isvenska är naturligtvis också nödvändiga för att undvika isolering i detsvenska samhället. Riksdagensbeslut om hemspråksundervisning m. m. för invandrarbarn (prop. 1975/76: 118, UbU1975/76: 33, rskr. 1975/76: 391) är av stor betydelse för att skolan skaU kunnage alla invandrarbarn goda förutsättningar att behålla och utveckla det egnaspråket och den egna kulturen samt möjligheler att hålla kontakt medursprungslandet. Genom beslutet får kommunerna skyldighet att aktivt främja ochstimulera tvåspråkighet hos invandrarbarn och barn inom urspmngligaminoriteter i . Rätttill hemspråksträning och hemspråksundervisning har enligt beslutalla barn och ungdomar för vilka ett annat språk än svenska utgör ett levandeinslag i deras hemmiljö. Normalt förutsätter detla att föräldrar/vårdnadshavarehar ett annat språk än svenska som sitt modersraål och använder det språket isitt umgänge med bamet. Denna rätt tillkomraer också bam som tUlhör enursprunglig språklig minoritet i landet eller vars familj i en eller fleragenerationer har bott i landet, förutsatt att barnets språkliga miljö kräverdetta. Motivet för att anordna hemspråksundervisning måsle vara behovet hoseleven. Denomständigheten att kommunerna i vissa fall inte är ovillkorligen tvungna attordna hemspråksundervisning och hemspråksträning får inte medföra altkommunerna avstår från aktiva åtgärder för att erbjuda alla invandrarbam sådanundervisning eller träning. Antaletinvandrarbarn som får hemspråksundervisning har ökat kraftigt de senaste åren.Från /75 till /76 har antalet invandrarbam som fårsådan undervisning i ökat från ca 18 500 till 23 700, dvs. 28 %.Ungefär var tredje invandrarelev i gmndskolan får hemspråksundervisning. Jagvill erinra om alt de totala koslnaderna för hemspråksundervisningen uppgårtill ca 80 milj. kr. för innevarande budgetår. EnUgtskolöverstyrelsens speciaUnformation om hemspråkslärare m. m. fanns det ca 1 600 hemspråkslärare i och gymnasieskolan.Lärarnas tjänstgöringslid låg näslan helt på och då företrädesvispå låg- och mellanstadiet. Den genomsnittiiga tjänstgöringstiden var ca 18 lärarveckotimmar.Av den lolala tjänstgöringstiden var hemspråksundervisning, studie- 1916fll: 22 12 handledningpå hemspråk och icke schemalagd tid för socialt kontaklarbete.