prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Produktionen inom jordbruket väntasunder antagande om normalskörd 1977 öka något mindre än under 1976.Skogsbrukets produktionsvolym förutses minska 1977. Förbrukningen av rundvirkeväntas visserligen öka men de vid ingången av 1977 mycket stora lagren avfrämst massaved fungerar som en buffert innan avverkningarna kan komma igång. Industriproduktionen utveckladessvagare än väntat . Produktionen fortsatte att minska och även om en vändning uppåt skedde redan före halvårsskiftetvar utvecklingen svag också . Industriproduktionenminskade sålunda med 1976. Den uppgång i efterfrågan på främst exportmarknadernasom registrerades bromsades upp kraftigt under hösten.Orderstockarna för industrin ökade därför totalt sett endast svagt från våren1976. Trots produktionsneddragningarnafortsatte lageruppbyggnaden . Vid ingången av 1977 torde de delvismed statligt lagerstöd uppbyggda lagren vara betydligt större än normalt. Enalltför snabb av-veckUng av lagren skulle kraftigt bromsaefterfrågans genomslag på industriproduktionen. För att möjliggöra en lugnarelagernedskärning har regeringen därför beslutat ge ett särskUt lagerstöd underförsta . En förstärkning avexportefterfrågan på industrivaror förutses som den inhemskaefterfrågan exkl. lagerinvesteringar ökar något mer än . Med enförutsatt lugn lageraweckling och mot bakgrund av de i finansplanen aviseradeåtgärderna kan industriproduktionen väntas öka, men bara med ca 1,5 %19761977. Med den högre lönekostnadsökningen i mellanalternativet beräknasindustriproduktionen öka med 11/1977. De största produktionsökningarnaförutses kunna ske inom massa och pappersindustrin medan tillväxten inom andradelar av basindustrierna såsom gruvor och 2 1976177.1 saml 100. 1976/77: 100 Bilagal Finansplanen 18 järn- och stålverk blir blygsammare. Även förverkstadsindustrin vänlas produktionsökningen bli relativt svag. Förvarvsindustrin kommer produktionen att fortsätta att trappas ned . Byggnadssektorns produktion harberäknats öka med efter en ungefär lika stor tillbakagång förra året.Byggnadsverksamheten påverkas gynnsamt av vändningen för bostadsbyggandet ochde kraftigt ökade kommunala byggnadsinvesteringarna. För elsektorn beräknasproduktionen med antagande om norniala väderleks- och tillrinnings-förhållandenöka 19761977. Detta är något långsammare än vilket tillstör del förklaras av att 1976 var kallare än normalt. Produktionsvolymen for den privatatjänstesektorn väntas öka med 19761977. Därvid har hänsyn tagits tillden lägre konsumtionsefterfrågan enligt finansplanen jämfört medkonjunkturinstitutets kalkyler. Med en förutsatt ökning av den offentligatjänstesektorns produktion 1977 , skuUe tjänstesektorerna liksom underde närmast föregående åren ge det största bidraget till ökningen i totalproduktionen.Med ovan angivna förändruigstal skuUe bruttonationalprodukten frånproduktionssidan öka 19761977 enligt mellanalternativet förlöneökningarna. Det lägre lönekostnadsalternativet ger en totalproduktionsökning på . 1 000-tal personer, års-resp. kyartalsgenomsnitt 1973 1974 1975 1976 lösa i % av ar- ' Hos arbetsförmedlingarna vid månadsskiftena. = Uppskattning av AMS. Statistiken lades om fr.o.m. 1januan 1976. Endast en del av de privata tjänsterna ingår. Källor: och statistiskacentralbyrån. Bil.1 Preliminär nafionalbudget 19 Arbetskraftsutbudet, mätt som antalet personer iarbetskraften, ökade starkt och större delen av 1975. ökningenmellan genomsnittslägena uppgick till 85 000 personer, därav 70 000 kvinnor.Under loppet av 1976 blev uppgången i arbetskraften väsentligt svagare. Denlägre ökningstakt i förvärvsfrekvenserna som konstaterades hänförde sig tUl ungdomsgrupperna och kvinnor i åldern 2554 år.Pensionsålderssänkningen till innebar att ca 20 000personer lämnade arbetskraften. fömtses en Ökning i arbetskraften påca 15 00020 000 personer. För männens del väntas en fortsatt minskning av detrelativa arbetskraftstalet. Denna minskning förutses helt falla på de äldreåldersgrupperna. Kvinnorna bedöms fortsätta att öka sitt förvärvsarbetande iungefär samma omfattning som . Ökningen i de relativaarbetskraftstalen blir då klart lägre än . I arbetskraftsprognosenligger, förutom övriga befolkningsförändringar, ett antagande om en nettoinvandringpå ca 10 000 personer. Detta är lägre än vad som faktiskt registrerats under1976. Arbetskraftsutbudet mätt i timmar förändras regelmässigt långsammare änutbudet räknat i personer. Det beror på flera faktorer, t. ex. kvinnornasökande andel av arbetskraften (de har lägre medelarbetstid än männen), ändringari korttidsfrånvaron öch övertidsuttag m. m. Sammantaget väntas de olikaeffekterna medföra att utbudet av arbetskraft räknat i timmar blir praktiskttaget oförändrat . Även sysselsättningen steg kraftigt och1975. Som en konsekvens av den svagare arbetskraftsefterfrågan börjadetillväxten i sysselsättningen att avta mot slutet av 1975.Sysselsättningsutvecklingen var mycket olika inom olika näringsgrenar. Antaletanställda i industrin sjönk och 1976. Tredje kvartalet 1976 varca 20 000 färre sysselsatta jämfört med . Tjänstesektorerna,och då framför allt den offentliga sektorn, fortsatte att öka sinsysselsättning. Ökningen inom kommuner och landsting uppgick till 40 000personer 19751976. var, enligtarbetskraftsundersökningarna, 62 000 personer arbetslösa (1,avarbetskraften). Ett flertal faktorer förklarar den låga öppna arbetslöshetenunder senare år. Sysselsättningen har hållits uppe genom stödinsatser i form avlagerstöd, investerings-avdrag, investeringsfondfrisläpp och utbildningsbidrag.Mot slutet av 1975 sattes speciella insatser in mot ungdomsarbetslösheten.Bland åtgärdema ingick bl. a. bidrag för kommunala beredskapsarbeten ochinrättande av praktikplatser vid statliga verk och myndigheter. Som en följdhärav Ökade antalet ungdomar i beredskapsarbeten snabbt . Av totalt29 000 personer i beredskapsarbete var närmare 15 000 under 25år, mot endast 3 000 av totalt 17 000 . Prop.1976/77:100 Bilagal Finansplanen 20 Efterfrågan på arbetskraft, mätt med antaletkvarstående lediga platser hos arbetsförmedlingarna, sjönk under loppet av1975. Inom industrin var nedgången särskUt kraftig. Nivån fjärde kvartalet låg40 % under nivån . förefaller nedgången att habromsats upp, men antalet nyanmälda lediga platser totalt sett låg under tredjekvartalet (säsongrensat) under nivån . Inom industrin lågantalet lediga platser på en relativt låg nivå. Däremot noterades enfortsatt god efterfrågan på arbetskraft från den offentliga sektorns sida. Prognoserna över efterfrågan på arbetskraft 1977.bygger på kalkyler över produktions- och produktivitetsutvecklingen inom olikanäringsgrenar. noterades en mycket svag produktivitetsutvecklingi ekonomin. I likhet med mönstret från tidigare konjunkturuppgångar kan man nuförutse en relativt snabb produktivitetsökning. Härtill bidrar den potential iproduktivitetshänseende som genom arbetsmarknadspolitiska och andra åtgärderskapats i näringslivet. Sammantaget pekar efterfrågekalkylerna mot en fortsattminskad sysselsättning inom de varuproducerande sektorerna. av arbetskraft minska med ca 40 000 personer inom dessa näringar,varav ungefär 30 000 inom industrin. Från kommunernas sida förutses emellertiden fortsatt hög efterfrågan på personal. Mätt meUan genomsnitten och1977 väntas det ökade behovet komma att uppgå till ca 35 000 personer. Totalt sett torde den öppna arbetslösheten kunnakomma att förbli låg. Men prognoserna indikerar att det finns risk för ökadobalans på vissa delmarknader. Antalet varsel om personalinskränkningar, somvar mycket högt , pekar också mot detta. Många av dessa varsel kommeratt sättas i kraft . De svåi"igheter som olika grupper kan få påarbetsmarknaden kommer att mötas med arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Omfattningen av arbetsmarknadsutbildning och beredskapsarbeten ökaderedan under 1976. En ytterligare utvidgning förutses enligtfinansplanen. a. byggs de särskilda insatserna för ungdomarna ut. Löner,priser, konsumtion dämpades realinkomstökningen avsevärt.Den beräknas ha uppgått till att jämföra 1975. Löneökningarnavar, som brukar vara vanligt andra året i en avtalsperiod, lägre än året innan,eller . De huvudsakliga tUlskotten tiU disponibelinkomsten synes hakommit från justeringar av skatteskalorna och inkomstöverföringarna tillhushållen från den offentliga sektorn. Hushållen har inte anpassat sin konsumtion till denlägre ökningstakten i disponibelinkomsten utan har upprätthållit denna på enhög nivå. Konsumtionen ökade således med och sparandets andel av Bil.1 Preliminär nationalbudget 21 inkomsten minskade någon procentenhet. Därmed har den uppgång i sparkvoten som pågåttsedan 1972 brutits. Det reala utfallet av en avtalsrörelse ärsjälvfallet svårt att i förväg uppskatta eftersom inflationen i varierande gradkan urholka innehållet i en löneökning. har osäkerheten gälltäven de nominella disponibla inkomsterna därigenom att justeringar av dedirekta skatteskalorna ägt rum . Detta har i realiteteninneburit att merparten av den skatteskärpning som inflationen medfört har återförtstill skattebetalarna. föreligger ej oklarhet om den direktaskatten eftersom beslutat i enlighet med den nya regeringensskatteförslag. Det innebär en skattesänkning med åtminstone . förflertalet heltidsarbetande löntagare. Till någon del reduceras den slutligaeffekten av kommunalskattehöjningen på i genomsnitt . Skattereformen fårtill effekt att den preliminära A-skatten efter att ha ökat med åtminstone både 1975 och 1976 nu skulle öka med , beroende på löneutfall. Osäkerheten om inkomstutvecklingen under 1977knyter sig främst till de kommande avtalsförhandlingarna på central och lokalnivå. Denna osäkerhet har föranlett att beräkningsmässigtpresentera tre alternativ. De innebär , resp. lönekostnadsökningper timme. Eftersom höjningen av arbetsgivaravgifterna svarar för en inteoväsentlig del av kostnadsökningen beräknas den utbetalade lönesummans ökningför genomsnittet av samtliga hushåll till , resp. 11,. Inkomstöverföringarna från det offentliga bidrar1977 med ungefär 10 mUjarder kr. till hushåUens inkomster. En viktig förklaringtill detta är de fortgående höjningarna av pensionerna genom pensionstillskott,inflationsskydd och det förhållandet att ATP-systemet successivt omfattar alltfler. Dessutom ökar bostadsbidragen på grund av redan beslutade reformer. Enytterligare bidragande faktor är ökande utbetalningar från försäkringskassorna. Hushållens disponibla inkomster beräknas inklusiveeffekten av höjd fordonsskatt, genomsnittligt öka med , och12,beroende på vilket löneökningsalternativ som realiseras. Under loppet av 1976 har prisstegringstakten varitca 9,. Mätt meUan årsgenomsmtten 1975 och 1976 blev det drygt 10 %.Inflationstakten väntas avta betydUgt 1977. Huvudförklaringen tUl detta är deinternationella prisrörelserna som visade en förhållandevis lugn utveck-Ungunder senare delen av 1976. Även den relativt svaga internationellakonjunkturuppgång som förutses för 1977.motiverar antagandet om ett lågtprisinflytande från utiandet. Med i bilden ligger också de tongivandeOECD-ländernas prioritering av prisstabiliseringsmålet vilket bl.a. via vårtsamarbete inom den s.k. valutaormen.har dämpande in- Prop.1976/77:100 Bilaga 1 Finansplanen 22 verkanpå de utifrån kommande prisimpulserna. Den avsaktande internationellaprisökningen har också i enlighet med konjunkturinsthutets metoder förprisprognoser, vilka begreppsmässigt anknyter till den s. k. EFO-niodellen, endämpande inverkan på den inflation som sker via lönebildningen. Därmed kan konsumentprisutvecklingenunder loppet av 1977 uppskattas till , resp. i de trelönekostnadsalternativen. Den direkta effekten av de internationellt bestämdapriserna har uppskattats till inte fullt . På grund av den högainflationstakten är ingångsnivån vid början så hög attökningen mellan årsgenomsnitten 1976 och 1977 blir högre, eller ,resp. . Detta kan jämföras med 1976. I dessabedömningar har beaktats såväl de i finansplanen aviserade höjningarna avvissa punktskatter och energibeskattningen som att regeringen via statskassanbetalar 160 av de 655 milj. kr. som fr. o. m. tillförsjordbruket. Vidare har effekterna av de i finansplanen föreslagna höjningarnaav vissa punktskatter med-tagits. Den reala disponibla inkomsten ökar enligtkonjunkturinstitutets bedömning , och i resp.lönealternativ. Beaktas de åtgärder som aviseras i finansplanen kan den realadisponibelinkomstökningen beräknas till resp. i debåda lägsta alternativen. Även vid det lägsta alternativet ökar såledeshushåUens reala behållning mer än den gjorde 1976. En i stort sett oförändradsparbenägenhet ger en ökning av den reala konsumtionsstandarden med ca 2,5 ä . Den minskning av den totalainvesteringsverksamheten som registrerades fortsatte . Detotala fasta bruttoinvesteringarna beräknas ha minskat i volym19751976. För byggnadsinvesteringarna tyder kalkylerna på en minskning medan maskininvesteringarna däremot har ökat . Nedgången i investeringsaktiviteten under både 1975och 1976 förklaras till största delen av utvecklingen vad gällerinvesteringarna i handelsflottan och i bostäder. Undantas handelsflottansinvesteringar blir t. ex. investeringsnivån 1976 i stort sett oförändradjämfört med . Bostadsinvesteringarnas nedgång fortsatte i betydandeomfattning även . förutses investeringsverksamheten,totalt sett, åter vända uppåt. Kalkylerna baseras i huvudsak påenkätinformalion från näringslivet resp. statliga och kommunala myndigheter.Investeringsutvecklingen kommer att påverkas av avtalsförhandlingarnasslutresultat. Lönekostnadsstegringarna kan dels återverka på investeringarnavia prisutvecklingen, dels via finansierings- och likviditetsläget hos före- Bil.1 Preliminär nationalbudget 23 Mot denna bakgrund har investeringarna varierats efter delönekostnadsalternativ som diskuterades i föregående avsnitt. Induslriiiivesleringarna har kunnat hållas uppe påen hög nivå trots det låga kapacitetsutnyttjandet inom industrin.Totalt sett beräknas investeringarna ha ökat med i volym. Ökningenfaller helt på maskininvesteringarna, vilka stimulerats bl. a. avinvesterings-avdraget och bidraget för maskinanskaffningar. förutses en minskning avindustrins investeringsvolym i prognoser. Under hösten1976 har industriföretagen intagit en allt försiktigare hållning beträffandeinvesteringsplanerna . Företagen uppjusterar normalt sina investeringsplanerför mellan augusti- och novemberenkäterna. I novemberenkäten1976 har emellertid enkätnivån uppjusterats endast obetydligt sedanaugusti 1976. En mera pessimistisk syn på efterfrågetillväxten samt enförsämrad vinstr och likviditetssilua-tion är sannolikt de viktigastefaktorerna bakom industriföretagens försiktigare investeringsbedömningar.Konjunkturinstitutet har tolkat no-vemberenkäten så att den skulle tyda på enminskning av industriinvesteringarna medan statistiska centralbyrånbedömer en i stort sett oförändrad investeringsnivå som sannolik. Med beaktandeav de i finansplanen aviserade investeringsstimulanserna samt att kreditpolitikenkommer att utformas med hänsyn till näringslivets kreditbehov har härkalkylerats med en ökning av industriinvesteringarna på i volym 1977. Hela näringslivets investeringar (inkl. industri)har därmed beräknats kunna öka med 19761977. Bosiadsinvesteringarna torde ha minskat med ca 9 %i volym 1975 1976. Antalet påbörjade lägenheter 1976 har antagits stanna vid58 000, varav 42 000 i småhus. Motsvarande tal var 51 000 resp. 36 000lägenheter. Igångsättningen är nu nere i en nivå som inte räcker till för atttillgodose bostadsefterfrågan. Antalet outhyrda lägenheter har sålunda minskatunder 1975 och 1976. Nedgången har varit störst utanför storstadsområdena.Omkring 2/3 av de outhyrda lägenheterna antas f. n. ligga i storstäderna. En återhämtning av antalet igångsatta lägenheterefter den snabba nedgången har sannolikt påbörjats. En övergångtill ett ökat bostadsbyggande motiverat med hänsyn till den långsiktiga efterfrågan hämmas dock fortfarande av ett betydande antal outhyrda lägenheter istorstäderna. Bristen på byggnadsarbetare kan lokalt också verka återhållandepå bostadsbyggandet . har med hänsyn härtillantagit att antalet påbörjade lägenheter sålunda även 1977 stannar vid 58 000.Med antagande om en viss förlängning av byggtiderna beräknas de totalabostadsinvesteringarna bU i stort sett oförändrade i volym 19761977. 1976/77:100 Bilaga 1 Finansplanen 24 De statliga myndigheternas och affärsverkensinvesteringar beräknas öka någon procent. Byggnadsinvesteringarna förväntas öka något medanmaskininvesteringarna minskar i volym. Uppgången i byggnadsinvesteringarnaunder faller främst på och . Vägbyggandetväntas däremot fortsätta att minska 1977. Kommunernas investeringar fömtses på basis av densenaste enkätundersökningen öka högst avsevärt. Volymökningen i de totalainvesteringarna har beräknats bli omkring 8 å . Dettainnebär ett omslag i investeringsaktiviteten vilket i första hand torde kunnaåterföras på en betydande förbättring av kommunernas finansiella läge 1977.Till den ökade investeringsviljan bidrar också de statliga insatser förbyggandet av barnstugor som beslutats efter samråd med kommunerna. Genom enförlängning av det höjda anordningsbidraget till januarifebruari 1977 ökasockså kommunernas möjligheter att realisera sina planer. Totalt sett innebär den ovan redovisade bilden attde fasta bruttoinvesteringarna enligt det lägre lönekostnadsalternativetskulle komma att öka med tiU 1977. Med den högre kostnadsutvecklingenenligt mellan- och högalternativet kan ökningen i bruttoinvesteringarnauppskattas bli 0,20,lägre. Även 1977 ligger tyngdpunkten iinvesteringsökningen på niaskininvesteringarna. På byggnadssidan väntasnäringslivet minska sitt byggande jämfört med , men detta uppvägs av denökade byggaktiviteten hos kommunerna. Lagerinvesteringarnas utveckling ochförsta delen av 1976 var till stor del beroende av den stimulans somlagerstödet gav. Lageruppbyggnaden, som främst skett inom industrin, fortsatteunder efter den rekordstora lagerökningen på 9,4 miljarderkr. Enviss dämpning av lagerpåfyUnaden kunde dock registreras . Avsaktningen i lageruppbyggnaden var emel lertid relativt liten särskilt om man gör den ur lagersynpunkt nära liggande jämförelsen med utvecklingen 19701971 då lagerinvestering arna föll kraftigt efter kulminationen . Främst inom järn- och stålverk noterades osedvanligt massiva lagerökningar, främst för varor i arbete och färdigvaror men även för insatsvaror. Inom.verkstads- och massaindustrin blev lagerupp byggnaden också förhållandevis stor trots produktionsmiiiskningar. synes en kraftiguppbromsning av lager-uppbyggnadstakten ha ägt rum inom industrin och enfortsatt dämpning beräknas ske även fjärde kvartalet. Ett undantag utgör dockverkstadsindustrin där lagerinvesteringarna förefaller att ha ökat andrahalvåret Totaltsett beräknas lagerinvesteringarna för uppgå tiU . 1 PreUminär nationalbudget 25 Diagram 1: 2 Lagcrinvesteriagar 19501977 , I I I 1 ' ' I I ' I I I 1_ I Ll 1_ 1950 1955 1960 1965 1970 1975 Källor: Ekonomidepartementet,och . Enligt konjunkturinstitutetskalkyler skulle de totala lagerinvesteringarna minska med ca 700milj. Avmattningen i lagertillväxten förutses övergå till en lageravveckling 1977. Med hänsyn tUl denegativa effekter på produktion och sysselsättning som en" aUtför snabblageravveckling kunde få, har regeringen beslutat om statligt stöd för attmöjliggöra en långsam lageravveckling. Avsikten ar att den lagernedskärningsom i och för sig är nödvändig skall kunna ske i något lugnare takt. Inräknateffekten av det nya lagerstödet skuUe lageromslaget innebära en dämpande inverkanpå produktionen motsvarande av bruttonationalprodukten. Den offentliga sektorns konsumtionberäknas öka med i volym både 1976 och 1977. Det är en någotlångsammare ökning än 1975 då den ökade men snabbare än under detidigaste åren av . Ser man den privata och den offentliga konsumtionensutveckling 1976 och 1977 i det längre perspektivsom långtidsutredning (LU 75) har redovisat finns det skäl attsärskilt uppmärksamma två förhållanden. Det första är alt den samladekonsumtionen ökar mer 1975 1977 än vad det enligtlångtidsutredningen finns utrymme för i ett längre perspektiv där den externa,balansen måste återställas. Det andra är alt Prop.1976/77:100 Bilagal Finansplanen 26 Tabell 1:6 Jämförelse med långtidsutredning Ärlig real procentuell förändring Privat konsumtion Offentiig konsumtion Anm. Förändrinestalen 19601975 är baserade pånationalräkenskaperna. Ökningen 19751977 är baserad på föreliggande prognoserenligt mellanalternativet för pris- och löneökningar 1977. Siflrorna för19751980 avser en medelväg mellan alternativen 1 och II i 1975års långtidsutredning. avvägningenmellan Ökning av privat och offentlig konsunition 1975 1977 ansluter sigtill'en medelväg mellan långtidsutredningens alternativ I och II sådanatt privat och offentiig" konsumtion tillväxer i ungefär samma takt, setabell 1: 6. Investeringarna beräknas öka med 5 å från1976 till 1977. De kommunala investeringarna väntas öka kraftigt. Sä , medaninvesteringarna i de statliga myndigheterna och affärsverken väntas bli i stortsett oförändrade. Statens totala budgetunderskott ökade under börjanav successivt från till av bruttonationalprodukten.1975 var underskottet nästan . Huvudsakligen som en följd avsärskilt kraftiga fyllnadsinbetalningar av skatt blev underskottet1976 endast . Budgetunderskottet beräknas nu bli nästan 18miljarder kr. 1977 i det lägsta av pris- och löneökningsalternativen. Viktigafaktorer bakom den starka ökningen av underskottet är kraftiga ökningar avutbetalningar tUl kommunerna av kommunalskatt och statsbidrag,skatteomläggningen 1977 och statliga insatser för ,varven och andra sviktande delar av näringslivet. Kommunernas finansiella underskott beräknas havarit ungefär lika stort 1976 som 1975, ca . Kommunernasinkomster beräknas öka med . 1977 medan utgifterna stigermed . Det innebär en mycket kraftig förstärkning av kommunernasfinansieUa stäUning. Från ett underskott på ca . 1976 skulle denkommunala sektorn få ett ungefär Uka stort överskott 1977. Detta omslag har ettklart samband med statens ökade underskott genom att bl. a.kommunalskattemedlen som enligt särskilda regler utbetalas till kommunernavia statsbudgeten växer mycket starkt tiU 1977. Socialförsäkringssektorns finansiella sparandebestår i stort sett helt av fonduppbyggnaden inom Allmänna pensionsfonden.Sektorns utgifter pensioner, utbetalningar från försäkringskassor etc. beräknas Bil.1 Preliminär nationalbudget 27 Tabell1: 7 Finanspolitiska effekter 19741977 -0,9 -0,8 Anm. I tabellen anges effekten av de realaförändringarna från föregående år i delsektorernas inkomster och utgifter.Effekten uttrycks i procent av bruttonationalprodukten i fasta priser. ökamed ; 1977 eller med ca 17 7o. Inkomsterna beräknas ökalika mycket varför det finansieUa sparandet förblir oförändrat ca 14,5miljarder kr. Bakom den kraftiga utgiftsökningen ligger förbättradefolkpensionsförmåner, sänkningen av pensionsåldern tiU den 1 juU 1976,den genomförda möjligheten att få delpension ochdet ökade antalet pensionärer med allmän tilläggspension. Den offentliga sektorns finanspolitiska effekter påsamhällsekonomin har 1974 och 1975 varh expansiva, se tabell 1: 7. Detta harmotverkat de kontraktiva tendenser som den internationella konjunkturnedgångenhar haft på den svenska ekonomin och därmed bidragit tUl att upprätthållaproduktion och sysselsättning. Den offentliga konsumtionen och investeringarna harhaft en expansiv effekt 1976. Stödet till lageruppbyggnaden ochinvesteringsavdraget och -bidraget för maskininvesteringar har också verkatkraftigt stimulerande. De expansiva effekterna har i viss mån motvägts av dekraftiga skatteinbetalningarna . Konsumtionen och investeringarna kommer även 1977atl ha en expansiv effekt. De ekonomisk-politiska åtgärderna i form av förlängtlägerstad, investeringsstimulanser och näringspolitiska insatser har också ensthnulerande verkan.