prop · G003150 · 1976-12-31 00:00:00 — Den i många länder avvaktande hållningen tillrisktagande och nyinvesteringar utgör i själva verket en av de viktigasteosäkerhetsfaktorerna i den nu pågående internationella konjunkturuppgången.Osäkerheten om konjunkturuppgångens styrka och varaktighet liksom den storaöverkapaciteten har säkert haft enbetydande negativ inverkan på investeringsviljan. Dessa problem torde ännuinte vara övervunna. Överkapaciteten bedöms emellertid fortsätta att reducerasi år, speciellt i de länder som leder konjunkturuppgången. Inom fleraprocessindustrier i är det inte otänkbart att det redan motslutet av 1977 kan bli vissa svårigheter att möta efterfrågan. Bostadsbyggandetsteg markant i och och allt pekar mot enfortsatt stark uppgång i dessa länder. I , där lågkonjunktureninte drabbat byggandet lika hårt som i och , väntasbostadsbyggandet dock förbli svagt . Detta torde främst vara en konsekvensav tidigare överproduktion och en mindre riklig tillgång på bostadskrediter. Dengenomsnittliga konsumentprisnivån i OECD-området beräknas öka ,vilket inte är någon större dämpning jämfört med . Det är en mindreuppjustering jämfört med den preliminära nationalbudgetens prognos, i huvudsakpå grund av att råvaru- och oljepriserna nu förmodas öka något snabbare.Prisprognosen måste som vanligt omges med stor osäkerhet då det bl, a. äroklart hur stora avtalsutfallen kan bli i några viktiga länder. Dessutom kanföretagens lageruppbyggnad komma att bli något snabbare än beräknat, vilketkan förorsaka större prisstegringar på industrins insatsvaror. Arbetskostnadernaper producerad enhet beräknas stiga i något snabbare takt än i deländer som leder konjunkturuppgången. Löneökningarna i dessa länder kommer medall sannolikhet att bli måttliga, om än något större än . Även om detfortfarande finns cykliska produktivitetsvinster att hämta tordeproduktiviteten inte komma att stiga lika mycket i är som under den inledandekonjunkturåterhämtningen. I , och inriktas deekonomisk-politiska ansträngningarna på att få till stånd begränsadelöneökningar. De mindre , som släpar efter i konjunkturuppgången,kommer allmänt att behöva förstärka konkurrenskraften och beräknas därmed fåbetydligt lägre löneökningar . Dessutom torde dessa länder nu kunnatillgodogöra sig samma slags produktivitetsvinster som redan skördats på andrahåll. Råvarupriserna har fortsatt att stiga snabbt även under de förstamånaderna . Det är främst kaffe och kakao som drivit priserna i höjden. Menäven metallpriserna (speciellt för bly, tenn och koppar) rörde sig uppåt i ensnabbare takt . Den efterföljande prisnedgången på metallernatydde på att en del tillfälliga faktorer spelat in, men det kan inte uteslutasatt råvaruprisstegringarna kommer att bli kraftigare än enligt tidigareprognoser. Goda spannmålsskördar och en utplåning av prisökningarnaför kaffe väntas dock hålla tillbaka prisuppgången på jordbruksvaror underresten av 1977, Prop.1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 40 Tabell 2: 3 Bytesbalansutvecklingen i i vissa länder 19741977 -0,75 -1,5 -5,5 -4,75 -0,75 -6,0 -5,5 -4,5 -8,0 -3,75 -2,75 -0,5 -8,0 -0,5 -3,5 -1,5 -5,0 -4,0 -1,25 -2,2 -3,5 -2,75 -1,25 -2,55 -1,0 -0,5 -1,0 -0,5 -2,0 -1,5 -1,0 -2,5 -2,75 -3,5 -9,5 -11,5 -12,0 -32,5 -6,5 -25,0 -23,5 -22,5 -33,5 -22,5 -25,0 'Ekonomidepartementets bedömningar. OPEC:sdubbla prissättning och produktionsökningarna i de länder som - tillämpar detlägre oljepriset torde innebära en genomsnittlig prisökning för råolja på . Det råder oklarhet om OPEC-länderna kommer att återinföra en gemensamprissättning och om oljepriset därmed kommer att stiga igen. Dettorde endast vara i och möjligen även i ochFörbundsrepubliken som arbetslösheten kan minskas under innevarandeår, I övriga västeuropeiska länder kommer det sannolikt att dröja ytterligareinnan någon större förbättring inträffar, I beräknas arbetslösheteni stort sett bli oförändrad och i och framför allt i Italienfortsätter utslagningen av arbetskraft, I de mindre europeiska länderna tyderproduktionsutvecklingen på att arbetslösheten kommer att bli oförändrad , o, m, något högre än föregående år. Denfortsatta expansionen inom OECD-området väntas medföra att världshandeln kommeratt öka . genomsnittliga exportpriser, räknat inationella valutor, torde stiga något snabbare än vad som man tidigare räknatmed, eller med . Så torde även bli fallet för importpriserna, då de högreråvarupriserna väntas medföra en ökning med 7 å , OECD-ländernasbytesbalansunderskott väntas endast minska med ett par miljarder dollar 1977till ca (se tabell 2: 3 och diagram 2: 4). Det beror främstpå en stram politik i de stora underskottsländerna , Diagram 2:4 Bytesbalansutvecklingen i vissa länder och länderområden 19741977 -1 1 -6 11974 i 975 i 1976 D1977 Ekonomidepartementet svarar för bedömningarnaför 1977. och , Till följd av den starkaexpansionen i väntas bytesbalansunderskottet där växa med 4miljarder dollar, I och beräknas det samladeöverskottet minska med ca 4 miljarder. Fördelningen av bytesbalansunderskottkommer att vara ojämn även , Detta belyses bl, a, av attunderskottsländerna (exkl. ), som svarar för ca /g avOECD-produktionen, beräknas få en sammanlagd brist i bytesbalansen på ca 28miljarder dollar 1977. De starkare beräknas minska sitt överskottfrån 11 till ca 1977. Det innebär att dessa länder, somsvarar för ca Vg av den totala produktionen, inte heller 1977 kommer att bäranågon del av det samlade underskottet för . Denna obalans mellanå ena sidan några betydande industriländer med kontinuerliga överskott och åandra sidan ett stort antal mindre med fortsatt mycket storaunderskott utgör ett allvarligt problem för , De flesta underskottsländerför en restriktiv ekonomisk politik för att komma i bättre balans medomvärlden. Det finns dock begränsningar för hur länge och hur kraftigt man kanstrama åt i underskottsländerna. Prop.1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 42 Detvar främst den väl hävdade privata konsumtionen och omslaget ilagerinvesteringarna som medförde en ökning av bruttonationalprodukten 1976med , Den mycket starka tillväxten (i årstaktförsta kvartalet) mattades av successivt och uppgick sista kvartalet till 2,. Den sjunkande tillväxttakten berodde på en avsaktande lageruppbyggnad.Däremot fick den inhemska efterfrågan exkl. lagerrörelser en allt störrebetydelse under loppet av året. Sysselsättningen kunde höjas med nästan 3miljoner, men ökade mindre än arbetskraften.Arbetslösheten visade därför ånyo stigande siffror. Tack vare bl. a, modestalöneökningar och ansenliga produktivitetsvinster kunde inflationstaktenbringas ned från till /1977, Motbakgrund av den höga arbetslösheten och det fortfarande måttligakapacitetsutnyttjandet fann den nya administrationen vid sitt tillträde detmotiverat med en ytterligare påspädning av efterfrågan för att säkerställa ensolid konjunkturuppgång 1977 och 1978, Det ursprungliga stimulanspaketetuppgick till av BNP i stort sett jämntfördelade mellan de två åren,i Den skatteåterbäring på 11 miljarder dollartill hushållen, som utgjorde den viktigaste biten av de avsedda stimulansernaför 1977, togs emellertid tillbaka av regeringen frågan behandladesav kongressen. Motiveringen för regeringens handlande torde främst ha varitatt man befarade att skatteåterbäringen skulle driva på inflationen, som redanunder ökat oroväckande mycket. Genom stimulansprogrammet ökasdock anslagen avsevärt för sysselsättningsstödjande åtgärder och arbeten ioffentlig regi och . En begränsning avpenningmängdens tillväxt kommer även 1977 att utgöra det centrala elementet ipenningpolitiken. Mot bakgrund av den ökade efterfrågan på krediter kan dekorta räntorna väntas stiga . Penningpolitiken tordeemellertid inte heller utgöra någon broms för konjunkturuppgången. Konsumtions-och produktionsökningen har dock inte blivit lika markerad somberäknat på grund av osedvanligt dåliga väderförhållanden. ochsommaren väntas emellertid expansionen accelerera, Det finns viss risk attdetta kan blåsa nytt liv i inflationsförväntningarna. Den svåra vintern i deöstra delarna av landet och torkan i väster har redan gett utslag i högrepriser främst på vissa jordbruksvaror. Entillväxt av den slutliga inhemska efterfrågan på 1977 1Stimulanspaketet avser budgetåren 1977 och 1978, vilka börjar den 1 oktober1976 resp. . utgörden väsentliga styrkepelaren för konjunkturuppgången. Hushållens realadisponibla inkomster beräknas öka , Eftersom sparkvoten vid ingångenav året låg avsevärt lägre än den långsiktiga trenden beräknas det relativasparandet stiga något 1977, En ökning av den privata konsumtionen med 55,5 %bedöms dock som möjlig. Konsumtions- och investeringstillväxten beräknas blistörre än 1976 både på det federala och delstatliga planet. De offentligautgif-terna kommer därmed att öka med merän 1976. Siffran är behäftad med osäkerhet då man fortfarande inte tycks kunnaspendera utgifterna i den federala budgeten i den takt som förutsetts. Deprivata fasta investeringarna beräknas öka mer än 1976. Investeringsutvecklingenär emellertid svagare än under tidigare konjunkturuppgångar.Bostadsinvesteringarna gynnade av ett gott finansieringsläge sköt i höjdenunder och visade en ökning med . Enfortsatt stark uppgång borde kunna ske även 1977, En viss mättnad på småhusmarknadenberäknas bidra till att ökningen kommer att ligga närmare 15 än , Ett ökatkapacitetsutnyttjande och förväntningar om en väl hävdad konjunkturuppgångkommer att förstärka de privata investeringarna (exkl. bostäder). Enligtsenaste enkäter bedöms en tillväxt på i volym ligga inom räckhåll. Inomvissa processindustrier beräknas man komma att närma sig kapacitetstaket motslutet av 1977. Detkraftiga omslaget i lagerinvesteringarna spelade en mycket stor roll förtillväxten . torde lagren växa i stort sett i takt medförsäljningen. Lagerrörelser är dock svåra att förutse och man kan inteutesluta att en viss ytteriigare lageruppbyggnad kan komma att äga rum. Inflationstaktenväntas återigen öka något 1977; konsumentpriserna torde stiga med 5,56 %jämfört med . Produktivitetsvinsterna beräknas inte bli lika stora somförra året, vilket i och för sig är normalt i detta skede avkonjunkturförloppet. torde löneökningarna bli minst lika stora somförra året. Utvecklingen för jordbrukspriserna väntas vidare förstärkaprisökningarna. Denosedvanligt starka importökningen var den främst bidragande orsakentill att bytesbalansen försämrades med mellan 1975och 1976. En kraftigare tillväxt för importen än exporten torde försämrabytesbalansen ytterligare och medföra ett underskott på ca . Denamerikanska ekonomin skulle med ovan skisserade utveckling få en tillväxtpå 1977, Det anses vara tillräckligt för att kunna reduceraarbetslösheten till även om arbetskraften beräknas växa med inemot 2,5miljoner personer. 1De offentliga investeringarna hänförs i de amerikanska nationalräkenskapernatill offentliga utgifter. 1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 44 Efteren kraftig uppgång i konjunkturen i /1976 med ennärmast explosionsartad exportutveckling som främsta drivkraft, inträdde enmarkant avmattning , Avmattningen blevbestående trots att vissa stimulansåtgärder sattes inunder hösten. Ökningen i den privata konsumtionen dämpades ochimportefterfrågan blev väsentligt svagare i de stora avnämarländerna.Bruttonationalprodukten visade dock för året i sin helhet en relativt starktillväxt främst till följd av den mycket snabba tillväxtenunder . Den starka exporttillväxten bidrog till ettöverskott i bytesbalansen på . Inflationennedbringades från 1975 till strax 1976, Detgångna vinterhalvåret har präglats av en fortsatt relativt matt utveckling avproduktion och efterfrågan. Industriproduktionen har t. o, m. minskat fr, o, m, december. En viss försämring av arbetsmarknadslägethar inträtt som inflationstakten avtagit något mer än förväntat.Ökningstakten för konsumentpriserna överstiger dock fortfarande , vilket ärhögre än vad de japanska myndigheterna anser acceptabelt. Denekonomiska politiken, som under större delen av 1976 präglades av avvaktandeförsiktighet med inflationsbekämpning som främsta mål, gavs enmer expansiv inriktning. Ett stimulanspaket om ca 1000 miljarder yenmotsvarande ca . presenterades då i syfte att stödjainvesteringsutvecklingen. presenterades vidare enkompletteringsbudget med utgiftsökningar motsvarande0,av bruttonationalprodukten på årsbasis. Budgetförslaget för budgetåret1977, som inleds , innehåller också en större utgiftsökning än tidigareförutsetts. Penningspolitiken har varit fortsatt neutral med en årligtillväxttakt för penningmängden på och med en nedåtgående trendför räntan. Undervåren har regeringen presenterat vissa ytterligare stimulansåtgärder, Isamband med en diskontosänkning beslutades om accelererad utläggning avoffentliga byggnads- och anläggningsarbeten, ökade kreditramar förbostadsbyggande samt vissa ytterligare skattesänkningar. Trots den expansivareekonomiska politiken torde bruttonationalprodukten visa en lägretillväxt än vad som förutsågs i vår preliminäranationalbudget. Den tidigare beräkningen vilade på antagandet om en klartförbättrad investeringskonjunktur , Någon markant förbättring tycksemellertid inte komma att realiseras. Visserligen kommer de offentligainvesteringarna sannolikt att öka med till följd avstimulansåtgärderna men denna ökning kan väntas mer än uppvägas av en svagareutveckling av företagens fasta investeringar än vad som tidigare förutsågs. kapachetsutnyttjandeti förening med osäkerhet om utvecklingen på har försämrat, snarareän återställt förtroendet hos näringslivet. Bostadsbyggandet kommer däremotsannolikt att lämna ett inte oväsentligt bidrag till den inhemska efterfrågan.De totala fasta investeringarna torde 1977 komma att öka med . Tillskillnad från konjunkturmönstret i övriga större lämnadelagerinvesteringarna i inget positivt bidrag till produktionsökningarna1976. torde en viss lageruppbyggnad kunna äga rum som då skulle geett svagt tillskott till produktionen. Denprivata konsumtionen kommer att stimuleras av i budgetförslaget planeradeskattesänkningar, A andra sidan väntas vårens avtalsrörelse ge något mindreinkomstökningar än tidigare beräknat. i sin helhet torde den privatakonsumtionen ändå komma att öka med , Storaökningar i partipriser och offentliga avgifter har redan i stortslagit igenom i konsumentpriserna, som kan väntas få en någotlugnare utveckling. Den genomsnittliga prisstegringen kommer dock sannoliktknappast att understiga , Förexporten förutses en volymtillväxt i takt med världshandelnsexpansion, dvs, , medan importökningen väntas bli något mindre äntidigare beräknat strax , Bytesbalansen torde därför även 1977komma att visa ett mindre överskott. En eventuell fortsättning av de senastemånadernas appreciering av yenen kommer dock att påverka utvecklingen avbytesbalansen, Sedanmitten av 1975 har den brittiska regeringen bedrivit en målmedveten ekonomiskpolitik för att dämpa den i jämförelse med andra länder höga inflationen ochreducera underskottet i utrikesbalansen. Den allmänt restriktiva politiken harkompletterats med en industripolitik ämnad att stimulera kapacitetsutbyggnadeni brittisk industri och underlätta överförandet av resurser till exportsektorn.Med en svag internationell efterfrågeutveckling har dennapolitik fått betalas med avsevärd arbetslöshet och stora standardminskningarför det brittiska folket. En utökad, selektiv arbetsmarknadspolitik harbistått de värst utsatta befolkningsgrupperna och regionerna. Den markantadeprecieringen av pundet och den därav föranledda ytterligareåtstramningen av politiken har försenat återhämtningen och spätt påinflationen via en dyrare import, Ibörjan av 1976 visade konjunkturen tecken på att vända uppåt. De viktigastedrivkrafterna för konjunkturomslaget var den avsaktande takten ilagerneddragningen och en ökad export. Inflationstakten bromsades också in.Fr. o, m, gick emellertid återhämtningen långsammare. Detbristande förtroende för den brittiska ekonomin bi- 1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 46 drogtill en omfattande spekulation mot pundet med påföljande starkt kursfall.Regeringen såg sig föranleden att skärpa politiken ytterligare bl. a. genom attskära ned de offentliga utgifterna för innevarande och kommande budgetår.Vidare var man tvungen att kraftigt strama åt penningpolitiken,som hade gjorts något lättare tidigare . Detta förde det brittiskaränteläget upp till rekordhöga nivåer mednegativa återverkningar på företagens investeringar och på bostadsbyggandet. Medskattesänkningar av "Haga-typ" kunde regeringen även 1976 säkerställaen inkomstpolitisk uppgörelse som löper till . Resultatet torde blien avsevärt svagare löneutveckling jämfört med den första fasen avinkomstpolitiken (augusti 1975juH 1976), Den pris-dämpande verkan upphävs tillviss del av den på grund av devalveringen högre importprisstegringen.Konsumentpriserna steg med , En kraftig nedgång i sparkvotenförhindrade dock en volymmässig nedgång av den privata konsumtionen. Underförra året fattades beslut om att dämpa den offentliga konsumtionens tillväxtoch detta gav utslag i en ökning med 1976, vilket ungefär är enhalvering jämfört med . De offentliga investeringarna tilläts växa endast obetydligt.Tillverkningsindustrins investeringar började vända uppåt från en mycket lågnivå , men mellan helåren 1975 och 1976 blev detändå en minskning för dessa investeringar. De totala fasta investeringarnaminskade därmed trots en ökning i bostadsbyggandet. Tillskillnad från flertalet andra stora var omslaget ilagerinvesteringarna i inte så accentuerat , Avsaktningeni lagerneddragningen hjälpte dock till att dra upp produktionen och svaradeför ca V3 av BNP-tillväxten på , En utplåning av exporten och en starkareökning av importen under loppet av året ledde till en klar försämring avbytesbalansen . Denna slutade därför på ett underskott på 1,5miljarder pund av bruttonationalprodukten vilket är av sammastorleksordning som 1975, Isamband med beslutet om en stor kredit från internationella valutafonden (IMF)deklarerade den brittiska regeringen, att den nuvarandeekonomisk-politiska strategin skulle fortsätta att bedrivas under åren19771979, Bl. a. signalerades ytterligare nedskärningar av den offentligasektorn under kommande budgetår. Denbeviljade IMF-krediten samt de internationella åtagandena för att förhindrastora fluktuationer i pundkursen på grund av förändringar i olika staterspundtillgodohavanden (de s, k. officiella sterlingdeposi-tionerna) har bidragittill att förstärka tilltron till den brittiska valutan. Detta har bl, a.återspeglats i ett betydande valutainflöde . Vidare hardiskontot kunnat sänkas från till . Endämpning av inflationen 1977 är ett villkor för att den ekonomiska politikenskall krönas med framgång. Med tanke på bl. a. kvardröjande priseffekter fråndeprecieringen torde inflationstakten ligga kvar på underförsta halvåret . Därefter blir prisbilden avhängig av möjligheterna attenas om en tredje fas i inkomstpolitiken. I syfte att underlätta den fortsattainkomstpolitiken har regeringen föreslagit skattesänkningar för budgetåret1977/78 på . Drygt hälften därav trädde i kraft fr, o, m,april medan den resterande delen ställdes i utsikt såvida en tillfredsställandeuppgörelse nås på arbetsmarknaden. Den brittiska budgeten innehöll även enökning av de indirekta skatterna med inemot på årsbasis. Inflationenväntas öka med ett par procentenheter mer än de disponibla inkomsterna.Förutsatt att prognosen om en fortsatt nedgång av sparkvoten håller, beräknasden privata konsumtionen komma att minska med inemot 1977. Som enkonsekvens av tidigare beslut kan den offentliga konsumtionen väntas bli istort sett oförändrad jämfört med , Ännu större blir konsekvenserna för deoffentliga investeringarna som torde minska med , Däremot väntas enkraftig ökning eller med av tillverkningsindustrins investeringar.Den nya industripolitiken och det förbättrade vinstläget i exportindustrinbidrar till denna starka förbättring. Det höga ränteläget och hushållensminskade reala inkomster talar för en minskning av bostadsbyggandet. Summerarman prognoserna för investeringsutvecklingen på olika områden torde de totalafasta investeringarna 1977 minska med 3 å , vilket är ungefär en lika stornedgång som 1976. En minskad privat konsumtion, lägre investeringar och i stortsett oförändrad offentlig konsumtion innebär att den slutliga inhemskaefterfrågan minskar även . Denavsevärda lagerminskningen som ägt rum 1975 och 1976 väntas förbytas i en visslagerpåfyllnad och därmed bidra med inemot en procentenhet tillBNP-tillväxten. Som vanligt omges lagerutvecklingen av stor osäkerhet. Detstörsta bidraget till produktionstillväxten beräknas emellertid komma från denförbättrade utrikesbalansen. Importökningen väntas bli något mindre än förraåret framför allt mot bakgrund av den svaga inhemska efterfrågan, enförbättrad konkurrenskraft för den importkonkurrerande industrin (på grund avdeprecieringen) och en ökad produktion av Nordsjöolja, Även om de brittiskaexportföretagen delvis utnyttjat den sjunkande pundkursen för att på kort siktförbättra vinstläget i stället för konkurrenskraften väntas exporten stigaungefär i takt med världshandeln eller med , Detta skulle innebära attden registrerade årliga förlusten av marknadsandelar på 4,5 %skulle utebli , Den reala förbättringen av utrikesbalansen beräknas ge etttillskott till bruttonationalproduk- 1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 48 tenpå och bytesbalansens underskott kan minska med ca 1 miljardpund. ser det ut som skulle kunna lämna dentraditionella rollen som underskottsland. Enmycket långsam exportledd konjunkturuppgång fortsätter således 1977 bruttonationalprodukten beräknas öka med . En fortsatt selektivarbetsmarknadspolitik torde mildra konsekvenserna för speciellt utsattabranscher och regioner. Den svaga produktionstillväxten torde enbart kunnabegränsa ökningen av arbetslösheten som vid slutet av 1977 kan komma att uppgåtill 1,41,5 miljoner, Liksomi flera andra var det en kraftig konsumtionsökning och ett mycketmarkerat omslag i lagerinvesteringarna som drev tillväxten i höjden i början av1976, Lagerökningarna och därmed också de positiva effekterna på produktionen minskade efter hand . Konsumtionen och investeringarna ökadeemellertid inte tillräckligt kraftigt för att kompensera den svagarelagertillväxten och åstadkomma en stark, självbärande uppgång. Finanspolitikenhade dessutom gjorts mer restriktiv jämfört med , Förbättringen av hushållensreala disponibla inkomst var måttlig och tillväxten i den privata konsumtionenåstadkoms till stor del av att en mindre andel av inkomsterna gick tillsparande. Bruttonationalproduktens ökning på kunde främst tillskrivasden starka expansionen under årets första del. Sysselsättningen var i stortsett oförändrad och arbetslösheten minskade endast marginellt. Dockkunde korttidsarbetet, en form av partiell arbetslöshet som förekom specielltmycket i under lågkonjunkturen, bringas ned med V2miljon , Industriproduktionen var vid slutet av året åter uppe vidden tidigare högsta nivån , Vidingången av 1977 kännetecknades den västtyska ekonomin av en hög arbetslöshet(), en relativt låg och stabil inflationstakt (), stor outnyttjadkapacitet i flertalet branscher och ett väsentligt överskott i bytesbalansen(motsvarande av bruttonationalprodukten). Från officiellt västtyskt hållanses att ytterligare efterfrågestimulanser riktade mot konsumtionen knappastkan hjälpa upp den nuvarande situationen. Det stora budgetunderskottetbegränsar också menar man det ekonomisk-politiska handlingsutrymmet. Medmotiveringen att de ekonomiska problemen till stor del inte är konjunkturellautan stmkturella bl. a. konsekvenserna av att D-marken tidigare varitundervärderad eftersträvar man i stället en långfristigförstärkning av investeringarna. Man har därför föreslagit ett offentligtinvesteringsprogram på fördelat över 1Merparten av investeringarna kommer att avse miljövård, energi- ochvattenförsörjning, trafiksäkerhet etc.