prop · G0031 · 1976-12-31 00:00:00 — Även om de specialreglerade nämnder del här ärfråga om är eller görs fakultativa är del viktigt all understryka all deuppgifter som regleras i specialförfattningarna i allmänhet är obligatoriska.En föreskrift om inrättande av särskild nämnd kan därför lämpligen inledas meden beslämmelse av innebörd au det i varje kommun skall finnas en x-nämnd,varefter det anges att kommunen får inrätta särskild x-nämnd, vilken nämndeller styrelse som i annat fall skall vara x-nämnd saml all kommunen laruppdra åt annan nämnd all vara x-nämnd. I flertalet fall bör det ankomma påkommunstyrelsen att vara x-nämnd, om annat inte har beslutats. och krigshjälpsnämnd bör ansvaret dock vila pä socialnämnden,vilkel i kommuner som tillämpar familjevårdsprincipen är liktydigt med socialacentralnämnden och - i förekommande fall - distriktsnämnderna. Uttrycket"annat kommunalt organ", som finns i ett fiertalspecialförfaltningar, bör mönstras ut eftersom del är oklart och saknar motsvarigheti kommunallagarna. Flera skäl talar för en enhetlig utformning avföreskrifterna om inrättande av specialreglerade nämnder. Genom att kommunernalämnas en frihet alt själva utforma nämndorganisaiionen skapas möjligheter atli varje kommun lösa givna uppgifter efter lokala förutsättningar. En särskiltintressant möjlighet kan vara att befria kommunstyrelsen från vissaspecialreglerade uppgifter, som kan anförtros en särskild nämnd. Denna kangenom att flera i och för sig begränsade ansvarsområden förs samman beredas meningsfullaarbetsuppgifter. En modell för reglering av nämndfrågan skulle medhänvisning till del föregående kunna ges följande utformning. 1 varje kommun skall finnas en x-nämnd. Kommun fårtillsälta särskild x-nämnd. Om särskild x-nämnd ej finns skall kommunstyrelsenvara x-nämnd. Kommun kan också uppdra åt annan nämnd alt vara x-nämnd. Medvissa avvikelser föreslås denna modell ersätta motsvarande bestäm- Prop.1976/77:1 254 melseri samtliga regler om fiikuliativa nämnder som behandlas i denna promemoria. I detta kapitel behandlas reglerna om nämndernasorganisation och arbetsformer. Specialförfailningarnas bestämmelser gås . En jämförelse görs med den i kapitel 3 redovisade modellen förhänvisning lill EKL. Varje avsnitt avslutas med överväganden och förslag lillförfattningsändringar, vilka i utarbetat skick redovisas i bilagor. Bestämmelser om valnämnd finns i 3 kap. vallagen(1972:620). 1 varje kommun skall finnas en valnämnd (1 S första stycket). Någonmöjlighet att uppdra åt annan nämnd atl vara valnämnd finns inie. äralltså en obligatorisk specialreglerad nämnd. utgör i och med vallag ett rentkommunall organ. Samtliga ledamöter utses av fullmäktige. gällde bl.a. atl ordföranden utsågs av . 1972:105 med förslag lill vallag ullalarföredraganden bl. a. alt frågan om hur ledamöter och suppleanter skall utsesoch hur verksamheten inom valnämnderna skall bedrivas bör kunna regleras påsamma sätt som har skett när det gäller andra kommunala nämnder (s. 100). Bestämmelserna om valnämnd hänvisar lill huvuddelenav om kommunstyrelsen. Avvikelserna avser främst reglerna omjäv och protokoll. Bestämmelserna i 4 och 5 S§ FL skall tillämpas i samtligaärenden hos valnämnd. Protokoll behöver endast upptaga närvarande ledamötersamt för varje ärende beslutet och skälen för delta. Vidare saknas regler omdelegation. Vallagens moderna utformning innebär altöverensstämmelsen är stor också med den i kapitel 3 presenterade modellen förhänvisning lill EKL. Avvikelserna är endasl två. nämligen i fråga omprotokollens utformning och i fråga om delegation. Skyldigheten atl i protokollredovisa skälen för beslul bör kunna ersättas med en hänvisning till 17 S FL(jfr avsnitt 3.7). bör liksom andra nämnder med fullmäktigesmedgivande kunna delegera beslutanderätten till ledamot eller tjänsteman.Behovet därav kan komma att öka, om valnämnden, som uiredningen om denkommunala demokratin föreslår, kommer alt kunna åläggas ytterligare uppgifter.Det kan i detta sammanhang noteras att riksskatleverket i en promemoria den 17januari 1975 med förslag till ändringar i valförfarandet har föreslagit atl enregel om delegation förs in i vallagen. Verket redovisar önskemål härom frånfiera valnämnder och framhåller att bristande möjlighet att delegera vållarkomplikationer, i synnerhet för stora kommuner. Prop.1976/77:1 255 verketföreslår för sin del en regel efter förebild av 7 S byggnadsstadgan. Denbestämmelsen, som bl. a. innefattar en föreskrift om underställning hoslänsstyrelsen av delegalionsbemyndigande, föreslås i PM II bliersatt av en hänvisning till EKLs delegalionsbeslämmelse. Sitmma lösning börvara lämplig också beträffande valnämnd. Slutsatsen blir alltså atl deri enhetliga modellenför hänvisning till EKL med fördel kan infogas i vallagen. Lämpligen börändringar genomföras så atl I S andra stycket upphävs. Av 1 S återstår dåendast bestämmelser om atl valnämnd skall finnas i varje kommun och om atlvalnämnden skall ha tillgång till personal i erforderiig omfattning. Helanuvarande 2 S ersätts av den redovisade modellen för hänvisning till EKL. Någrasärskilda beslämmelser för synes ej erforderliga. Förslagetredovisas i bilaga 1. Genom ändring (1974:1038) i 19 kap. föräldrabalkenkommer kommunerna fr. o. m. alt i stället för överförmyndare kunnautse en överförmyndarnämnd. har tidigare funnits endasl iStockholms kommun. Bestämmelserna om överförmyndarnämnd anknyter iväsentliga delar till om kommunstyrelsen. Avvikelserna är dockflera och gäller bl. a. antalet ledmöler (minst tre), valbarhetshinder(konkurstillstånd), jäv (4 och 5 SS FL) och omrösiningsregler (16 kap.rättegångsbalken). Vidare har förmynderskapsdomslolen tillsyn överöverförmyndarnämnden. Rätten har en allmän tillsynsskyldighet och kan ocksåentlediga en olämplig ledamot av överförmyndarnämnd eller överförmyndare.Anknytningen lill har tekniskt lösts så alt reglerna omnämnder för oreglerad förvaltning med angivna avvikelser skall gälla för överförmyndarnämnd. Reglerna om överförmyndarnämnd är helt nya ochträder inte i kraft förrän . Några erfarenheter har manalltså inle hunnit vinna ännu och del kan inte anses motiverat att i dettasammanhang överväga några mer genomgripande förändringar. EKL påkallar dock följdändringar i de paragrafersom innehåller hänvisningar till KL. Det gäller 15 S, som hänvisar lill KL:sarvodesbestämmlser, och 16 S,som hänvisar till KL:s reglerom nämnder föroreglerad förvaltning. Förslag till ändringar i dessa paragrafer harutarbetats. De avses ej innebära andra förändringar i sak än de som följer avkommunallagsutredningens förslag. Förslagetredovisas i bilaga 2. I varje kommun skall finnas en civilförsvarsnämnd.Kommunen kan antingen inrätta en särskild eller uppdra åtkommun- Prop.1976/77:1 256 styrelseneller annat kommunall organ aU vara civilförsvarsnämnd. Beslämmelser om civilförsvaret finns icivilförsvarslagen (1960:74, omtryckt 1975:712). Reglerna om särskildcivilförsvarsnämnd (41 S 2 mom.) överensstämmer väl med dem som gäller förflertalet specialreglerade nämnder, exempelvis särskild brandstyrelse. Antaletledamöter skall vara minst fem, proportionellt val kan påkallas och förnämndens arbete äger kommunsiyrelsereglerna i 31 S andra stycket, 32-36 SS, 37S första stycket samt 382 SS KL motsvarande tillämpning. Belräffande delegationgäPer KLs regler för oreglerad nämnd. Protokollsskyldigheien är begränsad ochFL:s jävsregier gäller i samtliga ärenden hos nämnden. Särskilda regler ges förStockholms kommun. torde finnas i endastett begränsat antal kommuner, företrädesvis de allra största. Den moderna utformningen av reglerna om särskildcivilförsvarsnämnd innebär atl överensstämmelsen med den i kapital 3presenterade modellen för hänvisning lill EKL är stor. En tillämpning av dennaskulle inle innebära några andra förändringar i sak än de som följer av kommunallagsutredningensförslag. Skäl kan ändå anföras för alt så långt möjligt gespeical-förfatlningarnas nämndregler en enhetlig utformning i samband med denödvändiga följdändringarna till EKL. Förslag lill ändring i 41 S civilförsvarslagenhar därför utarbetats med huvudsaklig förebild i den i PM II föreslagnaändringen i brandlagen. Förslagetredovisas i bilaga 3. Uppgift som kommun skall fullgöra undercivilförsvarsberedskap och som saknar motsvarighet i fredstid skall, om annatej har föreskrivits, handhas av en beredskapsnämnd. I allmänhet torde gälla attkommunstyrelsen fungerar som beredskapsnämnd men uppgiften kan uppdras ålannat kommunall organ. Kommun kan också inrätta särskild beredskapsnämnd. Dettatorde inte ha skett i många om ens i något fall. Bestämmelserom den kommunalaberedskapsorganisationen finns i lagen (1964:63) om beredskap. Lagenändrades (1971:1168), vilket beträffande reglerna omberedskapsnämnd främst innebar anpassningar till FL och ändringar i KL, somhade gjorts efter beredskapslagens tillkomst. Reglerna om särskild beredskapsnämnd överensstämmerhelt med dem som gäller för särskild civilförsvarsnämnd. Vad som har anförtsdärom i föregående avsnitt äger alltså giltighet också här. Förslag lilländring i 10 S lagen om beredskap har utarbetats helt iöverensstämmelse med förslaget lill ändring i 41 S 2 mom. civilförsvarslagen.Analogi med förslaget till ändring i 41 S 1 mom. civilförsvarslagen har i 9 Sinfogats en hänvisning till 43 S Oärde stycket EKL dvs. den regel som harföreslagits i PM II om rätt för fullmäktige att uppdra nämnds ärendenrörande personaladmini- Prop.1976/77:1 257 strationoch egendomsförvaltning ät annan nämnd. Denna regel synes ligga väl i linje medbestämmelsen i 8 S att uppgift som enligt lagen ankommer pä kommun undercivilförsvarsberedskap och som motsvarar fredstida uppgift skallfullgöras av del kommunala organ, på vilket uppgiften ankommer i fredstid. Förslagetredovisas i bilaga 4. Kommun är skyldig atl vid krig, krigsfara ellervissa andra utomordentliga händelser i den omfattning regeringen bestämmer svaraför vissa insatser av betydelse för folkförsörjningen. Sådana uppgifterankommer på kommunens krislidsnämnd. Vanligen torde kommunstyrelsen utgörakristidsnämnd, men kommunen kan också inrätta en särskild uppdra åt annat kommunall organ att vara krislidsnämnd. har enligl tillgängliga uppgifter inrättats av någon enstakakommun. Bestämmelser om krislidsnämnd finns i lagen(1973:861) om lokal kristidsförvaltning. Lagen ersatte lagen (1939:254) omskyldighet för kommun att fullgöra vissa av krig m. m. föranleddaarbetsuppgifter. I propositionen (1973:132) framhålls att den nya lagen främstinnebär en modernisering av reglerna, huvudsakligen av formell natur. (1973:864) upphävdes kungörelsen (1939:659) om kommunala kristidsförbund.Enligl denna kunde besluta om inrättande av delta slagskommunalförbund liksom om förbundets benämning, fördelning av ledamöter ochsuppleanter mellan kommunerna m. m. Fr. o. m. gäller för denna liksomför andra verksamheter i kommunalförbunds regi lagen (1957:281) omkommmunal-förbund. Nämndreglerna i lagen om lokal kristidsförvallning(4 och 5 S§) är alltså moderna. För särskild kristidsnämnd gäller i huvudsaksamma regler som för särskild brandslyrelse. Beträffande protokollsskyldigheienär denna begränsad så, att protokoll endast behöver innehålla förteckning övernärvarande ledamöter och beslutet i varje ärende. Den föreskrift som flnns ibrandlagen och åtskilliga andra specialförfattningar om alt skälen skall angesför varje beslul saknas således i denna lag. En tillämpning av den i föregående kapitelredovisade modellen för hänvisning till EKL innebär inga andra sakligaändringar än de som följer av kommunallagsuiredningens förslag. Avenhetlighetsskäl hören författningsändring ändå övervägas och förslag därtillhar utarbetats. Förslagetredovisas i bilaga 5. I varje kommun skall finnas en uttagningsnämnd.Nämnden har till uppgift att ta tillvara näringslivets intressen i fråga omuttagning av hästar för krigsmaklen. 17 1976/77. Prop.1976/77:1 258 Regler om uiiagning finns i kungörelsen (1963:110)om ultagning i fred av vissa förnödenheter för totalförsvaret(uttagningskungörelsen), som ersatte bl. a. militära uttagningsförordningn(1953:673). I 4 kap. behandlas ultagning av hästar och i samband därmedullagningsnämnden. Nämndreglerna är jämförelsevis detaljerade och avviker påflera punkter från vad som är vanligt i specialförfattningarna. Nämnden skallsålunda bestå av tre eller fem ledamöter. För varje ledamot skall finnas ensuppleant. Valbar är den som bor inom kommunen eller brukar jordbruksfastighetdär. Ledamöter eller suppleanter bör äga ingående kännedom om kommunenshäslbestånd och de bör i första hand utses bland dem som har utsetts aU inomkommunen inträda som överblockledare eller dennes ersättare. 1 övrigt gällerbeträffande valbarhet, rätt all avsäga sig uppdrag, tjänstgöringstid,fyllnadsval, presidium, beslutsordning och protokoll i tillämpliga delar vadsom föreskrivs i byggnadsstadgan om byggnadsnämnd. Den som har utsetts lillordförande skall underrätta ultagningsmyndigheten (försvarels materielverk),somockså är den myndighet som i samråd med utfärdar närmareföreskrifter för nämndernas verksamhet. Ersättning till ledamot eller suppleantutgår av allmänna medel. I PM II föreslås ändringar ireglerna om byggnadsnämnd i överensstämmelse med den redovisade modellen förhänvisning till EKL. Genomförs dessa ändringar i byggnadsstadgan, blir detillämpliga också på uttagningsnämnd. Med den utformning som har föreslagitsbeträffande reglerna om byggnadsnämnd synes det inte finnas något skäl atl iuttagningskungörelsen hänvisa till byggnadsstadgan i stället för atl hänvisadirekt till EKL. är, som har framgått, enobligatorisk specialreglerad nämnd. Skäl har anförts för att delta organ meddess mycket specialiserade och begränsade uppgifter görs fakultativt (kapitel5). Nämndreglerna i uttagningskungörelsen kommer därmedatl avse särskild uttagningsnämnd. Den bör lämpligen fä samma reglering somövriga fakultativa specialreglerade nämnder. Antalet ledamöter bör sättas lillminst fem i stället för nuvarande tre eller fem. Genom att regeln att för varjeledamot skall finnas en suppleant utesluts kan den kommun som så önskar hållaantalet förtroendemän oförändrat. Enligt uitagningskungörelsens valbarhetsregler ärden valbar som brukar jordbruksfastighet i kommunen utan att bo där.Bestämmelsen, som bör ses mot bakgrund av utlagningsnämndens speciellaarbetsuppgifter, torde knappast ha någon praktisk betydelse och föreslås utgå.Delsamma gäller rekommendationerna om vilka krav som i övrigt skall ställas påledamöterna. Föreskriften om atl den som har utsetts tillordförande skall underrätta ultagningsmyndigheten därom har sin motsvarighet iKL och därmed i flera andra specialförfaltningar. Enligl dessa bestämmelserskall eller i något fall annan länsmyndighet underrättas härom.Motsvarande regler har slopats i EKL och i de förfatlningsförslag som läggsfram i PM II. De torde kunna undvaras också beträffandeuttagningsnämnd. Prop.1976/77:1 259 I enlighet med det anförda har författningsförslagupprättats. I förslaget har intagils en ändring föranledd av lagen (1969:780)med anledning av införande av enhetlig kommunbeteckning m. m. I förslaget har vidare intagils en hänvisning lillFL:s jävsregler för samtliga ärenden hos särskild uttagningsnämnd. Någonsärskild reglering för synes ej erforderiig. Det bör slutligen anmärkas att 1967 årsrekvisitions- och förfogandeul-redning i betänkandet (SOU 1975:65) Förfogandelagsliftningenhelt har föreslagit atl uttagningskungörelsen skall ersättas av enförordning om förberedelser för krigsanskaffning. Förordningen innehåller intenågra regler om ultagning av hästar och därmed heller inte om uttagningsnämndmen utredningen föreslär atl uitagningskungörelsens beslämmelser omhästut-tagning övergångsvis skall gälla intill dess regeringen beslutar annat.Förslagen i denna promemora avses fl aktualitet endast för det fall att dessabestämmelser fortfarande gäller när en ny kommunallag träder i kraft. Förslagetredovisas i bilaga 6. För handlägning av ärenden rörande familjebidragtill värnpliktiga skall kommun ha en familjebidragsnämnd. Kommunen kan antingeninrätta en särskild sådan nämnd eller uppdra ät annat kommunalt organ att varafamiljebidragsnämnd. Något tiotal kommuner har särskild familjebidragsnämnd.Det vanligaste torde vara atl uppgiften anförtros åt sociala centralnämndeneller socialnämnden. Hithörande frågor regleras i familjebidragsförordningen(1946:99). Nämndreglerna ändrades senast i samband medförvaltningsrättsreformen varigenom bestämmelserna anpassades till FL och tillgjorda ändringar i KL (se SFS 1971:651). Kommunens befattning med familjebidragsfrågorna hardiskuterats . a. har det anförts attfamiljebidragsprövningen är så noggrant deialjreglerad att inget utrymme finnsför en lokal förtroendemannamed-verkan. Utredningen rörande systemet förförmåner åt värnpliktiga föreslog i sitt betänkande (SOU 1972:68)Värnpliktsförmåner alt den lokala administrationen av familjebidragen skulleflyttas från kommunerna till försäkringskassorna. Utredningens förslag harytteriigare övervägts av en arbetsgrupp inom försvarsdepartementet som i departementspromemorian(Ds Fö 1974:2) Principiella förslag angående ersättningar åt värnpliktiga m.fl. delar utredningens synpunkter i denna fråga. Promemorian har legat till grund fören proposition(1975:37)och (FöU 1975:18, rskr 1975:195) har godtagit riktlinjernaför ett nyu förmånssystem för värnpliktiga m. fl., vilkel i huvudsak skalladministreras av försäkringskassorna. Av propositionen framgår att frågan omen överflyttning av administrationen av vissa stödformer, som inte haranknutits till sjukpenningförsäkringen kan avgöras först efter ytteriigareöverväganden. Prop.1976/77:1 260 finnsdärför anledning att räkna med att det åtminstone under en övergångstidfortfarande kommer an behövas regler om familjebidragsnämnd. Reglerna om särskild familjebidragsnämnd kanjämföras med dem som gäller beträffande särskild civilförsvarsnämnd, särskildberedskapsnämnd eller särskild kristidsnämnd. Något egentligt behov avändringar i sak föreligger knappast utan bestämmelserna fyller de anspråk mankan ställa på regleringen av en fakultativ specialreglerad nämnd. Del värde somligger i en enhetlig författningsreglering av den kommunala nämndorganisationenhar emellertid motiverat de förslag lill ändringar i 23-26 SS familjebidragsförordningensom har utarbetats. I enlighet med vad som har anförts i kapitel 5 har enbeslämmelse infogats om alt socialnämnden skall vara familjebidragsnämnd, omfullmäktige inte har beslutat annat. Förslaget innebär i övrigt inga andrasakliga ändringar än de som följer av kommunallagsreformen. Förslagetredovisas i bilaga 7. Alla som på grund av krigsskada, utrymning ellerandra med krig eller krigsfara sammanhängande förhållanden saknar medel tillsill uppehälle eller till erforderiig vård skall ha rätt tiil ett visstekonomiskt grundskydd - krigshjälp. Kommunerna skall administrera krigshjälpenoch för detta ändamål skall finnas en krigshjälpsnämnd. skallvara krigshjälpsnämnd om kommunen inte anförtror uppgiften åt annat kommunaltorgan eller inrättar särskild krigshjälpsnämnd. Detta trode knappast ha förekommit,varför krigshjälpsnämnden i flertalet av landets kommuner utgörs av socialacentralnämnden eller - i ett 20-tal fall - socialnämnden. Bestämmelser om krigshjälp flnns i lagen (1964:47)om krigshjälp. Reglerna om krigshjälpsnämnd överensstämmer med bestämmelsernaför fiera i tidigare avsnitt behandlade nämnder, exempelvis särskild beredskapsnämnd.Något större behov av sakliga ändringar finns alltså inle och förslaget lilländring i 6 S motiveras helt av intresset av en enhetlig författningsregleringav den kommunala nämndorganisaiionen. En bestämmelse om delegation finns i 7 S. Denföreskriver all ledamot och den som har utsetts att la emot ansökan omkrigshjälp (ofta chefstjänsteman vid socialbyrå) får bevilja krigshjälp förtid intill nämndens nästa sammanträde, om detta ej kan avvaktas. Nämndensbemyndigande fordras alltså inte, vilkel överensstämmer med reglerna iexempelvis socialhjälpslagen. Enligt denna lag ankommer detta slag av beslulpå nämndens ordförande. Krigshjälp kan däremot beviljas av vilken ledamot somhelst eller den som har att ta emot ansökan därom. Av förarbetena (prop.1964:5) framgår att de extraordinära förhållanden varunder krigshjälp skallutgå innebär att enbart ordförandedelegalion inte är tillfyllest. Lagtextensformulering "ledamot av krigshjälpsnämnd och den som av nämnden utsettsalt Prop.1976/77:1 261 mottagaansökan om krigshjälp ..." kan misstolkas och föresläs ändrad så all detklart framgår att det inte är ledamot och tjänsteman i förening som avses.Någon s. k. blandad delegation torde inle ha avsells i denna nämnd lika liieisom i övriga nämnder. Förslagel redovisas i bilaga 8. Hemvärnet, som tillhör armén, består av frivilligaförband med uppgift alt skydda hembygd och arbetsplats. Hemvärnels organisationoch arbetsuppgifter regleras i hem värnskungörelsen (1970:304), som också gerkommun vissa uppgifter. Sålunda skall hemortskommun ges tillfälle att yttra sigi ärende om förordnande av hemvärnschef och om antagande av hemvärnsman.Kommunens yttrande får ej frängås utan särskilda skäl. Kommun skall också yttrasig i ärende om hävande av hemvärnskontrakt och utser vidare representant ihemvärnsområdets förtroendenämnd. Totalt sett är hemvärnsärendena i landetskommuner av inle obetydlig volym, eftersom hemvärnets personalomsättning är avslorieksordningen 10 000 man per är och kommunerna medverkar vid såväl slutandeav kontrakt som hävande. gällande hemvärnskungörelse föreskriver ingenform för kommunens handläggning av uppgifterna inom hemvärnet. Den tidigarehemvärnskungörelsen (1947:673) föreskrev däremot att hemortskommuns yttrandefick avges av drätselkammaren, kommunalnämnden, särskild för ändamålet tillsallnämnd eller annan myndighet, ål vilken handläggningen av dessa frågorhade uppdragils (20 S 4 mom.). finns i kommunoch möjligen ytteriigare några kommuner. Beträffande sådan nämnd torde KL:sbestämmelser om vara analogi tillämpliga i denmån kommunfullmäktige inte har meddelat särskilda föreskrifter. I flertaletfall torde hemvärnsärendena avgöras av förtroendeman eller tjänsteman med stödav delegation frän sociala centralnämnden, kommunstyrelsen eller möjligen annannämnd. Det förefaller lämpligt alt i hemvärnskungörelsen ange att kommuns uppgifterenligl kungörelsen ankommer på viss nämnd - i detta fall lämpligen kommunstyrelsen- med möjlighet för kommunen att anförtro uppgiften ål annan nämnd eller allinrätta en särskild . Beträffande sådan särskildhemvärnsnämnd bör den tidigare redovisade modellen för hänvisning lill EKLgälla. Förslag till förfaUningsändringar i enlighet härmed har utarbetats. Förslagetredovisas i bilaga 9. För alt förebygga arbetslöshet eller minskaverkningarna av arbetslöshet kan kommun inrätta arbetslöshetsnämnd.Bestämmelser härom finns i lagen Prop.1976/77:1 262 (1944:475)om arbetslöshetsnämnd och i kungörelsen (1966:369) med närmare föreskrifter omarbetslöshetsnämnd och dess verksamhel m. m. finnsi ett 40-lal kommuner. Behovet av att behälla arbetslöshetsnämnderna haribland ifrågasatts, i synnerhet sedan den kommunalakonlanlunderstödsverksamheten fr. o. m. har ersatts av en statligstödform vid arbetslöshet. Denna fråga torde komma att prövas avsysselsättningsutredningen (A 1974:02). bör dock inle iavvaktan på förslag från uiredningen lämnas utanför en genomgång av denspecialreglerade kommunala nämndorganisationen. 1 del följande förutsättsalltså att arbetslöshetsnämnden finns kvar som nämnd.Sysselsättningsutredningen torde inte heller komma att lägga fram något förslagi denna del före kommunallagsreformen. Regeringen kan föreskriva att i kommun skall finnasarbetslöshelsnämnd. I kommun som inte har inrättat särskild arbetslöshelsnämndskall kommunstyrelsen vara arbetslöshetsnämnd.