prop · G00359 · 1976-12-31 00:00:00 — Jag föreslår därför attregeringen inhämtar bemyndigande att föra rektors bottentjänst överstat, befintliga högskoleorganisationen finns ett stort antal rektorstjänster,vilkas innehavare har förordnanden som gäller för tid efter ,Dessa tjänster kan komma att behöva föras på övergångsstat. 1976/77: 59 138 Detankommer på regeringen att utfärda de övriga föreskrifter om tjänst som rektorsom kan erfordras. Jag avser att senare återkomma till regeringen i denna frågaoch därvid föreslå bl,a, bestämmelser som gör det möjligt för rektor alt hållakontakt med forskning och utveckling inom sitl ämnesområde. Någraremissinstanser har ansett alt rektor skall tillsältas av valförsamlingen.Enligt regeringsformen skall emellertid statlig tjänst alltid tillsättas avregeringen eller myndighet som regeringen bestämmer. Rektor bör därför ilikhet med chef för statlig myndighet enligl min mening förordnas avregeringen, Ilikhel med vissa remissinstanser anser jag, till skillnad mot vad H 75 harföreslagit, att formerna för att inhämta förslag till innehavare av tjänst somrektor bör bestämmas lokalt. Det bör alltså ankomma på vederbörandehögskolestyrelse atl ta ställning till om förslag skall avges tUl regeringenfrån en valförsamling eller av styrelsen. Styrelsen bör även ta ställning tillom Ijänsl som rektor skall ledigförklaras eller ej, I defall då förslag tUl rektor skall avges av en särskild valförsamling bör denna,enligt min mening, ha den sammansättning som H 75 har föreslagit. Företrädarnaför de studerande skall utses på sätt jag har angivit, I motsats tillH 75 anser jag inte alt högskolestyrelsen skall yttra sig över valförsamlingensförslag. Det normala kommer rimligen att bli att valförsamlingens förslagföljs. Medanledning av de önskemål som har framförts från etl flertal remissinstanserbeträffande formen för utseende av prorektor vill jag betona att det stårhögskolestyrelse fritt att inhämta förslag till prorektor frän sammavalförsamling som nominerar innehavare av rektorstjänsten, H 75har vad beträffar behörighel för rektorsljänst krävt "sådanavetenskapliga, pedagogiska och andra kvalifikationer som behövs förtjänsten", I likhet med H 75 anser jag att en sådan utformning av behörighetenför rektorsljänst innebär att hänsyn skall tas till de kvalifikationer somfordras för verksamheten som rektor vid varje särskild högskoleenhet. Jagbiträder därför H 75:s förslag, Iövrigt ansluter jag mig till H 75:s förslag, H75:s författningsförslag innebär att i linjenämnden skall ingå företrädare förlärare, assistenter och amanuenser samt företrädare för de studerande, föryrkeslivet med anknytning till nämndens ansvarsområde och, om så är lämpligt,för sådan högskoleutbildning som har anknytning till nämndens ansvarsområdemen inte ingår i detta. Var och en av dessa tre grupper skall representeras avså långt möjligt samma antal ledamöter. Därtill skall ingå en eller i vissafall flera företrädare för den tekniska och administrativa personalen. Omsärskilda skäl finns skall högskolestyrelsen kunna bestämma att ingarepresentanter för yrkeslivet skall ingå i linjenämnden eller att de skallutgöra en mindre andel. 1976/77: 59 139 Fråganom linjenämndernas sammansättning lämnas ulan erinran av flertaletremissinstanser. i anser dock atl det saknas skäl för atlfackliga sammanslutningar skall garanteras inflytande i linjenämnd ochlänskommillén för eftergymnasial utbildning i menar atl företrädare föryrkeslivet alltid skall ingå i linjenämnd, även om antalet i vissa fall kanvara mindre än för övriga grupper, H 75:s förslag belräffande linjenämnder överensstämmer i allt väsentiigt med vadsom anfördes i prop. 1975:9 och som lämnade utan erinran. Jagansluter mig till H 75:s förslag. Vidare förordar jag atl ledamöterna ilinjenämnd, utom vad gäller företrädarna för de anställda, utses på del sällsom H 75 har föreslagit. Företrädarna för lärarna bör alltså utses av läraresaml assistenter och amanuenser. Högskolestyrelsen bör kunna föreskriva althögst en företrädare utses av högskolestyrelsen efter gemensamt förslag av deneller de arbetslagar-organisationer vid högskoleenheten som har medlemmar somär lärare och som är verksamma inom nämndens ansvarsområde, I tillämpliga delarbör samma ordning för utseende efter förslag av arbetstagarorganisationergälla vid utseendet av representanter för den tekniska och administrativapersonalen. Företrädarna för yrkeslivet och för annan högskoleutbildning börutses av högskolestyrelsen, sedan förslag har inhämtats från berördamyndigheter och fackliga, bransch- och arbetsgivarorganisationer m, fl. Jagförutsätter att företrädarna för yrkeslivet kommer att utses bland sådanapersoner som har både erfarenhet av och fortlöpande kontakt med delyrkesområde som linjenämnden avser. som har inrättatsav regionstyrelse bör samma ordning gälla med undantag av att de uppgifter somjag har förordat bör ankomma på högskolestyrelsen då bör fullgöras avregionstyrelsen eller den myndighet som regionslyrelsen bestämmer. Jaghar i det föregående redovisat hur företrädarna för de studerande skall utses, H75 föreslår, på grundval av riksdagsbeslut, att ordföranden ilinjenämnden skall utses av högskolestyrelsen bland ledamöterna eller, omsärskilda skäl föreligger, utanför linjenämnden, I linjenämnd som har inrättatsav regionslyrelse skall ordföranden på enahanda sätt utses av regionslyrelsen.Som sådana särskilda skäl anges de fall där ordförandeskapet är en naturliguppgift för befintliga innehavare av rektorstjänster m, fl, tjänster förpedagogiska och administrativa ledningsuppgifter. Jag biträder förslagel. Beträffandeinstitutionsstyrelserna innebär H 75:s förfaltningsförslag att de skall beståav prefekten, som är ordförande, saml företrädare för de anslällda och för destuderande vid institutionen. Andra ledamöter än prefekten skall utses genomval av berörda grupper vid institutionen. Ingen valkorporation skall få väljamer än hälften av det antal styrelseledamöter som utses genom val. Prop, 1976/77: 59 140 Endastfå remissinstanser yttrar sig över inslitationsstyrelsernas sammansättning ochutseendet av ledamöter. i anser atl i de fall det ärfråga om en med en viss yrkesinriktning, som t, ex,socionomutbildning, bör de lärare och konsulenter som inte kan ges ledamolskapi institutionsstyrelsen adjungeras vid alla sammanträden, länslandsting betonar att personalrepresentanterna bör ulses av berördapersonalorganisationer i enlighet med praxis på arbetsmarknaden i övrigt. H 75:s förslag beträffande sammansättning av institutionsstyrelser och andraarbetsenheter samt ordningen för utseendet av ledamöter överensstämmer med vadsom anfördes i prop, 1975:9 och som lämnade utan erinran. Enligt vadjag har redovisat har berörda personalorganisationer anslutit sig tilldenna form för att utse ledamöter i institutionsstyrelser. Jag förordar såledesatt H 75:s förslag genomförs. Jagövergår nu till frågan om fakultets- och sektionskollegier och fakultets- ochsektionsnämnder samt om formerna för att utse ledamöter i sistnämnda organ. Enligtprop, 1975:9 skall i fakuUets/sektionskollegium ingå, förutom professorer ochbiträdande professorer, innehavare av fasta universitets-lektorat ochmotsvarande tjänster, I propositionen anfördes vidare all arbetsformerna inomfakulteter/sektioner borde effekliveras genom atl ett mindre ledningsorgan inrättadesinom varje fakultet/sektion. Detta organ skulle bestå av företrädare för deinom fakulteten/sektionen verksamma, I propositionen framhölls också att detinte kunde uteslutas att det i vissa fall var angeläget att fördela uppgifternapå två eller flera nämnder och t, ex, ha elt särskilt organ för frågor om forskarutbildningensinnehåll och organisation. Dessa frågor borde emellertid övervägasytterligare. Också frågan om representation för externa intressen ifakultets/sektionsnämnd skulle övervägas, H75 har haft i uppdrag att, i samråd med forskarutbildningsutredningen (FUN),behandla dessa frågor och atl framlägga förslag om bl, a. sammansättningen avfakultets/sektionsnämnder samt om formerna för att utse ledamöter i dessa, H75 har utgått från att den ordning som bestäms på grundval av kommitténsförslag kan komma att gälla endast två budgetår med hänsyn till den tidsplanefter vilken FUN arbetar. Jag finner H 75:s utgångspunkt riktig. som utfärdas om fakultets/sektionsorgan bör, som också FUN framhåller,betraktas som provisoriska i awaktan på ställningstaganden till FUN:s kommandeförslag. H75 föreslår nu att i fakultets/sektionskollegium skall ingå bl, a, samtligainnehavare av lärartjänster, för vilka krävs doktorsexamen eller motsvarandekompetens. Jämfört med vad som angavs i prop. 1975:9 innebär detta attkollegierna utvidgas med bl. a. docenter och forskarassistenter. Jag biträderförslaget och vill i sammanhanget hän- 1976/77: 59 141 visatill vad föredraganden anförde i prop. 1975/76: 129 vid sin behandling avfrågan om elektorsförsamlingar för val av ledamöter i de nya forskningsråden. Vidareföreslår H 75 all fakultets/sektionsnämnd skall beslå av fakultets/sektionskollegietsdekanus, som är ordförande, och dess prodekanus, som är vice ordförande, samlnio ledamöter nämligen fem ledamöter av fakultets/sektionskollegiet, tvåföreträdare för de anslällda som medverkar i forsknings- ochforskarulbildningsverksamheten inom fakulteten/sektionen samt två företrädareför de studerande som deltar i forskarutbildningen inom fakulteten/sektionen.Högskolestyrelsen får, efter förslag eller hörande avfakultets/sektionskollegiet, utse en företrädare för verksamhel utanförhögskolan i stället för en av de fem företrädarna förfakultets/sektionskollegiet. På samma säll får högskolestyrelsen, efter förslageller hörande av den eller de arbetstagarorganisationer som har medlemmar somär verksamma inom fakultets/sektionsnämndens ansvarsområde, utse enföreträdare för verksamhet utanför högskolan i stället för en av företrädarnaför de anställda inom fakulteten/sektionen. EnUgtH 75:s förslag kommer fakultets/sektionskollegiet alt företrädas av sjuledamöter inklusive dekanus och prodekanus. Om inle särskilda skäl föranlederannat, skall enligt förslaget fyra av de sju ledamöterna vara professor ellerbiträdande professor, två vara professor, biträdande professor, docent ellerforskarassistent samt en vara universitetslektor. H 75föreslår vidare alt del för ledamöterna skall finnas personliga suppleanter. H 75anser del inle nödvändigt att närmare precisera vad de i det föregående nämndaföreträdarna för verksamhel utanför högskolan skall representera. FUN däremotmenar att en förutsättning för denna representation är, alt de som utses självaär verksamma inom forskning och utvecklingsarbete med anknytning tillforskningen inom resp. fakultet/sektion. Jag delar på denna punkt FUN:suppfattning och förordar atl, om företrädare för verksamhet utanför högskolanutses i fakultets/sektionsnämnd, dessa skall vara verksamma i forsknings- ochutvecklingsarbete som har anknytning till nämndens verksamhetsområde. Visskritik har riktats från remissinstanserna belräffande antalet studeranderepresentanteri fakultets/sektionsnämnden, vilket anses vara för lågt. Jag är för närvarandeinte beredd att förorda någon ändring i H 75:s av FUN biträdda förslag på dennapunkt. Jag erinrar om vad jag i det föregående har sagt om möjligheten tillinsyn och medverkan i olika organs verksamhel genom att suppleanterna kan gesnärvaro- och yttranderält. Jag biträder också i övrigt H 75:s förslagbeträffande sammansättningen av fakultets/sektionsnämnd. 1976/77: 59 142 Beträffandeformerna för utseende av ledamöter i fakultets/sektionsnämnd bör företrädarnaför fakultets/sektionskollegiet, som H 75 föreslår, ulses av detta.Företrädarna för de anställda bör ulses av högskolestyrelsen efter förslag avde arbetargarorganisalioner som har medlemmar verksamma inom nämndensansvarsområde. Jag har i del föregående redovisat hur representanterna för destuderande skall utses. Om företrädare för forsknings- och utvecklingsarbeteutanför högskolan utses bör detta göras av högskolestyrelsen efter förslag avfakultets/sektionskollegiet resp. berörda arbetstagarorganisationer. Jagövergår nu till frågor rörande sammansättningen av regionstyrelserna ochformerna för att utse ledamöter i dem. 1975:9 och riksdagsbeslutet i anledning härav skall ca två tredjedelar iregionstyrelsen företräda allmänna intressen och ca en tredjedel företräda demsom är verksamma inom högskolan. Riksdagsbeslutet innebar vidare atl antaletledamöter skulle övervägas ytterligare i organisationskommittéerna och attformema för att utse företrädarna för allmänna intressen skulle prövas isamband med ställningstagandena till länsberedningens förslag rörande sättetatt utse ledamöter i länsstyrelsema, H75 har i sitt förslag rörande antalet ledamöter i regionstyrelserna haft attutgå från det nämnda riksdagsbeslutet och föreslår att antalet ledamöter iregionstyrelsen skall vara 1821, varav 1114 företrädare för allmännaintressen och sju företrädare för verksamheten i högskolan, H 75 föreslårsåledes att antalet företrädare för allmänna intressen skall kunna skiftamellan olika regionstyrelser, detta bl, a. med hänsyn tiU att antalet ingåendelän varierar. Bland de sju ledamöter som skall hämtas inom högskolan skall tvåvara företrädare för verksamheten, tre företrädare för de anslällda en förvarje berörd arbetstagarorganisation och två företrädare för de studerande.Denna fördelning överensstämmer med förslagen från samtliga regionkommittéer. Huvuddelenav de remissinstanser som har yttrat sig i frågan tillstyrker H 75:s förslagbelräffande sammansättningen av regionslyrelsen, bl. a, TCO och LO, sombetonar vikten av att de tre personalorganisationer som deltagit ikommittéarbetet med högskolereformen blir representerade för den anställdapersonalen i samtliga regionstyrelser. Avvikande uppfattning har bl, a,sjuksköterskeelevers förbund och , som båda menar att principen en tredjedellärare, en tredjedel studerande och en tredjedel representanter för övrigaintressen skall gälla även i , samt förskoleseminariet iGöteborg, som anser att de studerande skall representeras av minst treledamöter. Skolöverstyrelsenanser att länsskolnämnderna bör vara företrädda i . I andra handförordas att behovet av samverkan mel- 1976/77: 59 143 lande båda organen kommer till ullryck i förordningen med instruktion förregionslyrelsema. Föregen del anser jag all antalet ledamöter i bör vara 21, varav14 bör företräda allmänna intressen och sju verksamheten inom högskolan medden fördelning på olika grupper som H 75 föreslår. Härigenom bör del enligt minuppfattning bli möjligl att ge styrelserna en sammansättning som tillgodoserkravel på en bred och allsidig representation samlidigl som de bör kunna arbetaeffektivt. 1975års riksdagsbeslut innebar att formerna för att utse representanterna förallmänna intressen i regionslyrelsen skulle prövas i samband medställningstagandena lill länsberedningens förslag. Med hänvisning lill dessahar H 75 avstått från alt lägga fram förslag i detla avseende liksom ävenbeträffande formerna för att utse företrädare för de anställda och för destuderande i . H 75 anser det dock givet att företrädarna för deanslällda och för de studerande i realiteten skall ulses av berördaorganisationer. Länsberedningensförslag behandlades (prop. 1975/76:168, KU 1975/76:55, rskr 1975/76:370) avriksdagen vid 1975/. Frågan om utseende av ledamöterna ilänsstyrelsen utöver landshövdingen underställdes på nytt genomprop, 1976/77:19 (KU 1976/77:12), beslut blev att 14ledamöter utöver landshövdingen skall utses av landstingen. Demotiv som gäller för alt landslingen skall ha liU uppgift att utserepresentanter i länsstyrelsernas styrelser borde, enligt min uppfattning, iprincip gälla också för regionslyrelsema. Jag har därför noga övervägt dettaalternativ för utseende av ledamöter i regionslyrelsen och de konsekvenser somelt sådant förfaringssätt skulle ha. Jag har därvid kommit till följandeslutsats. Alt låta landslingen utse ledamöter i regionstyrelserna skullemedföra stora praktiska och tekniska svårigheter. Jag vill i sammanhangetendast erinra om alt verksamhetsområdet för en regionslyrelse omfattar sex länoch för en annan regionslyrelse sex län och en kommun utanför landsting. Dettabör jämföras med att ledamöterna i länsstyrelse ulses av ett landsling och itvå län av ett landsting och en kommun. I många fall skulle del, om landstingenutsåg ledamöter, bli omöjligt alt uppnå en rimlig politisk balans i regionstyrelserna.Enligt min uppfattning bör därför regeringen utse de här avsedda ledamölerna iregionstyrelserna. De principer som del nämnda riksdagsbeslutet vilar på bördärvid vara vägledande. Målet är med andra ord alt uppnå allsidighet ochpolitisk balans i regionstyrelsernas sammansättning. Givetvis bör regeringeninhämta synpunkter från berörda kommuner och landsling samtarbetsmarknadsorganisationer m. fl. på vUka personer som lämpligen bör ingå istyrelserna. Jagförordar således atl samtliga de ledamöter som företräder all- 1976/77: 59 144 mannaintressen i regionstyrelserna däribland ordföranden skall utses av regeringen. Vad beträffar utseendet avövriga ledamöter i regionslyrelsen delar jag H 75:s uppfattning att de bådaföreträdarna för verksamheten inom högskolan skall utses av regeringen. De treföreträdarna för de anställda inom högskolan bör ulses av regeringen efterförslag från berörda arbetstagarorganisationer. Företrädarna för de studerandebör utses av regeringen efter förslag från berörda sluderandeorganisationer, 2.6 Vissa övriga frågor iagkommer under delta avsnitt att i korthet ta upp vissa övriga frågor som bl, a.har berörts i förslagen från den centrala organisationskommittén förhögskolereformen (H 75) eller på annat sätt har sammanhang med de frågor somjag har berört i det föregående, Enligtriksdagens beslut skall högskoleutbildningen organiseras dels iutbildningslinjer, dels i enstaka kurser. Utbildningslinjerna kan vara delsaUmänna, dels lokala och individuella. Allmänna utbildningslinjer skallinrättas av regeringen, medan lokala och individuella linjer inrättas vidläroanstalterna. uttalade (UbU 1975:17 s, 49) i dettasammanhang att det förutsatte atl frågor om inrättande av helt nyautbildningsvägar såsom allmänna utbildningslinjer skulle underställasriksdagen, H75 har i sitt förslag till förordning om högskoleutbildning infört ett nyttstudieorganisaloriskt begrepp, påbyggnadslinjen. Påbyggnadslinjerna täckervissa utbildningar som regelmässigt knyter an tUl genomgången grundläggandehögskoleutbildning och för vilka ett regelsystem av samma innebörd som det somskall gälla för de allmänna linjerna bedöms som nödvändigt. De berördautbildningarna har tidigare i förarbetena och riksdagsbeslutklassificerats som enstaka kurser. Påbyggnadslinje får alltså betraktas som endel av den grundläggande utbildningen. Inom denna ingår påbyggnadslinje vanligeni ett utbildningsprogram där den första etappen utgörs av en allmänutbildningslinje. Jag har godtagit H 75's förslag, vilket också återspeglas iden linjeförteckning för högskolan som bör fogas till protokollet i dettaärende som bilaga 2. Jag vill i detla sammanhang framhålla att det även förandra utbildningar än de som rimligen kan benämnas linjer kan finnas skäl attföreskriva att de skall anordnas på visst sätt, eventuellt i anslutning till vissannan utbildning, och bekostas inom ramen för ett sektorsanslag. Jag tänkerhärvid bl. a, på den till ekonomiföreståndarlinjen nära hörande kursen i dietikoch på vissa 1976/77: 59 145 vårdyrkesutbildningar.För dessa utbildningar kan enligt min mening benämningen linjeanknuten kursvara lämplig. Sådan kurs är med andra ord en enstaka kurs som av särskilda skälbör vara så nära anknuten tiU en allmän utbildningslinje att kostnaden för denbör bestridas ur sektorsanslag. Jagvill även något beröra frågan om kombinationsutbildningarnas framtidamotsvarighet. Den av universitetskanslersämbetet (UKÄ) och () /70 bedrivna försöksverksamheten med kombineradgymnasieutbildning och utbildning vid de filosofiska fakulteterna bör upphöramed utgången av innevarande budgetår. bör ienlighet med H 75:s förslag vissa av de nuvarande kombinationsutbildningarnaanordnas som allmänna utbildningslinjer, I en del fall kommer sannolikt visssådan utbildning att ges som lokal linje. Såsom kommer att framgå vid minanmälan av anslaget Utbildning för administrativa, ekonomiska och sociala yrkenhar jag beräknat medel under högskolans anslag även för den del av utbildningensom hittiUs har anordnats inom gymnasieskolan. I samband med attförsöksverksamheten upphör bör nämligen UtbUdningen ges ett enhetUgthuvudmannaskap. Jag finner det mest ändamålsenligt att detta sker genom attansvaret läggs på den statiiga högskolan. Detta bör dock inte utesluta eltfortsatt samordnat resursutnyttjande mellan gymnasieskolan och högskolan i defall detta är ändamålsenligt. Lämpligen bör det ske genom att viss del avutbildningen förläggs till gymnasieskolan efter lokal överenskommelse mellanberörda myndigheter. Därvid bör utbildningen kunna ingå i underlaget förgymnasieskolans tjänsteorganisation och således också påverka poängsystemet.Slutlig reglering av kostnaderna för lärare och skolledare inom gymnasieskolanför sådan utbildning bör kunna ske mellan berörd länsstyrelse ochhögskolestyrelse. Jag återkommer till regeringen i dettaärende. Jagtar nu också upp vissa frågor som har aktualiserats genomforskarutbildningsutredningens (FUN) förslag tiU bestämmelser rörandeforskarutbildning. De är avsedda att som ett provisorium ingå i deföreskrifter om högskolan som regeringen skaH meddela, I förslaget förordar FUNbl. a. att för allmän behörighet att antas till forskarutbildning skaU gäUagenomgången allmän utbildningslinje om lägst 120 poäng eller motsvarandekunskaper förvärvade på annat sätt. Härutöver skall i vissa fall gälla somsärskilt behörighetskrav studier om minst 60 poäng i det ämne somforskamtbildningen avser. Trots att detta förslag såsom utredningen självframhåller medför vissa nackdelar genom att staderande från stora delar avhögskolan blir behöriga först efter särskild prövning, anser jag det godtagbartmed hänsyn tUl dess interimistiska karaktär. Jag förutsätter med tanke på attforskarutbildning kan komma att utvecklas i anknytning tiU linjer 10 1976/77.1 saml nr 59 1976/77: 59 146 därsådana nu saknas, att villkoren fortlöpande ses över. Del är enligl min meningangeläget atl underlätta för studerande som önskar gå vidare till forskarutbildningalt skaffa sig erforderlig särskild behörighet. Jag avser därför atl föreslåregeringen atl införa en beslämmelse som ger de studerande rätt att i omedelbaranslutning lill genomgången allmän, lokal eller individuell utbildningslinje fåfördjupa sina studier med 40 poäng i syfte atl vinna behörighel förforskarutbildning. Det ankommer på högskolestyrelsen att inom ramen för givnamedel planera utbudet av sådana fördjupningsstudier så all det står iöverensstämmelse med antagningskapacitet lill forskarutbildningen. Härutöverkommer naturligtvis även att finnas möjlighet lill kompletterande studiergenom enstaka kurser, Ulredningen har också föreslagit att fakultets- ellersektionsnämnd före varje läsår skall fastställa det högsta anlal studerande förforskarutbildning som får finnas antagna i varje ämne. Enligtnuvarande bestämmelser får utbildningsnämnd om det är oundgängligen nödvändigtfastställa ett högsta anlal forskarstuderande som får påbörja forskarutbildninginom visst ämnesområde. Frågorom forskarutbildningens dimensionering i stort utreds alltjämt av FUN, Iawaktan på prövningen av FUN:s slutliga förslag i ämnet bör enligt min meningnuvarande ordning bestå. Jagvill slutligen innan jag lämnar de studieorganisatoriska frågorna någotkommentera den förteckning över allmänna utbildningslinjer och påbyggnadslinjersom jag i annal sammanhang avser föreslå regeringen att fastställa. Enpreliminär sådan bör som jag tidigare angivit fogas till protokollet frånregeringssammanträdet som bilaga 2.