prop · G003123 · 1976-12-31 00:00:00 — Denna del av verksamhelenhar enligt bolaget en omsättning av ca . Enligt bolaget är delpraktiskl tagel alltid fråga om tomtägare som hyr utrustning för användning isamband Prop.1976/77:123 323 medatt de uppför eller bygger om villor eller fritidshus. Hyresförhållandena avsernormalt ganska dyr utrustning och sträcker sig över slörre delen avbyggnadstiden, vanligtvis ca . Hyresförhållandena gäller alltidbegagnad utrustning. Något intresse hos fOrhyrama att förvärva hy-resobjektenfinns enligt bolaget inte, och inte heller har bolaget intresse av atl avyttrahyresobjeklen. Bolagels hyresavlal innehåller inga beslämmelser om rätl förförhyraren alt köpa hyresobjektet och inte heller, såsom vissa leasingavtal,någon regel om fortsall hyresförhållande med nedsatt hyra efter viss lid, ulanfråga är enligl bolagets uppfattning om renodlade hyresavtal. Bolaget anlar alldet inte är lagstiftarens avsikt alt hyresförhållanden av del slag bolagetsålunda beskrivii skall iräffas av de tvingande reglerna i den föreslagnauthyrningslagen. Enligl bolagets mening skulle del vara mycket olyckligt om t.ex. en villabyggare för att under byggnads-liden få hyra utrustning med enmånadshyra av ca . och ell kontantpris om tillhopa ca 32 000 kr.skulle nödgas deponera . då hans likviditet sannoliktär mer ansträngd än någon annan gång under hans livstid. och Telerent /ca/4B(uthyrningsförelagen) avstyrker i sitt gemensamma yttrande alt kommiiténsförslag lill uthyrningslag läggs till gmnd för lagstiftning. Enligtuihyrningsföretagens mening bör, om lagstiftning befinns oundgänglig, förnyadutredning ske under medverkan av representant för ulhyrningsbranschen. Uthyrningsföretagen uppger bl.a. atl de bedriververksamhet avseende långtidsulhyrning av TV-apparater men däremol inle sysslarmed försäljning av TV-apparaler eller andra varor såsom självständigverksamhet. Uthyrningsförelagen upplyser vidare attlångtidsulhyrning av TV-apparaler startades i för ca 20 årsedan, all utvecklingen har gått synneriigen snabbt och atlhyresformen har en stark slällning. Enligl uthyrningsförelagen hyrssålunda ca 50 proceni av alla svartvita och av allafärg-TV-apparaier. Av de 18 miljoner TV-apparaler som finns i bmk är ca 12miljoner apparater långlidsulhyrda. Hyr-TV-marknaden i fungerarenligt uthyrningsförelagen således mycket väl tillsammans med köpmarknaden.Uthyrningsförelagen uppger vidare all långtidsulhyrning av TV under de senaste10 åren har expanderat snabbt även i andra länder och finns i Västeuropaäven i , , , , , , ,, , och , I , , Nya Zeelandoch vissa stater i utvecklas hyr-TV enligt uthyrningsförelagen allt snabbare.Uthyrningsföretagen anser del vara påtagligt all långtidsulhyrning av TV numerahar en etablerad ställning sida vid sida med olika köpformer och atlmarknadsandelen växer. Detta tolkar uthyrningsföretagen på del sättet attkonsumenler i de flesta länder över hela världen finner hyresalternativet varaetl för dem fördelaktigt sätt alt skaffa sig dispositionsrätt till en varaktigkonsumtionsvara av komplicerad nalur. Beträffandesin verksamhet i uppger uthyrningsförelagen följande. startade rörelse i år1969 och . Affärsidén ulhyrning av televisionsapparatervar då ny för den svenska marknaden. har f n. 170 anställda ochTelerent 50 anställda. Båda förelagen bedriver rörelse i Siockholm,, , , , och . ABarbetar dessutom i , , , , , 1976/77:123 324 Karistad,och . Antalet uthyrda televisionsapparaier är f n. för ca 35 000 och för ca 10 000 apparater. I de orterdär uthyrningsförelagen är representerade utgjorde deras andel avnyin.stallerade färg-TV-apparater 1/7 1974 - 30/6 1975 8-12procent, enligl siffror som framräknats på gmndval av televerkelsli-censstatislik. Enligl de prognoser, som utarbetats inom resp. företag, väntarman alt antalet uthyrda TV-apparater resp. antalet anställda inom förelagen den31 kommer atl vara, för 50 000 apparater och 240anställda och för 16 000 apparater och 70 anställda.Uihyrningsföretagens verksamhet har 1974 varit föremål för granskning från KO:ssida. I samförstånd har därvid gjorts vissa ändringar i de villkor, somförelagen tillämpar gentemot konsumenterna, och nya hyreskontraktsformulär harutarbetats som lämnats ulan erinran av KO. Därefter har inle förelagils ändringav belydelse i villkor och konlrakls-formulär. Gällande månadshyror har inteändrats uthyrningsförelagen bedrivit sin verksamhet i ,med undanlag för en tillföllig sänkning vid nedsättningen av denallmänna varuskatten. Sedan kommillén framlagt sill förslag lill uthyrningslag,som enligl uthyrningsföretagens uppfattning skulle få katastrofala följder förderas verksamhet, har uthyrningsförelagen i avvaktan på den fortsallahandläggningen av lagstiftningsärendet tills vidare avbrutit all nyetablering.Uthyrningsförelagen uppger atl detta har lett till att redan under hösten 1975tillskott av arbetstillfällen uteblivit i. ex. i , ochFalun/Bortänge. Vidare uppger uthyrningsförelagen alt deras långsiktigaexpansionsplaner omfattar etl storl antal etableringar på nya orter medåtskilliga arbetsiill föllen. Enligl uthyrningsförelagen måsle dessaetableringar inställas, om kommil-téförslagel leder lill lagstiftning. Uthyrningsförelagen framhåller att del i kommitténinte har funnits sakkunskap med praktisk kännedom om uthyrningsbranschen.Detta har enligt uihyrningsföretagens uppfattning måhända bidragit lill attkommittén, i vars arbete deltagit expert med särskild kännedom om detaljistförsäljningav TV-apparater, bildat sig en teoretisk och ensidig samt i många avseendenoriktig bild av uthyrningsverksamheten, Uthyrningsförelagen anser del därförvara nödvändigt att lämna en redogörelse för hur ulhyrning av TV-apparaterfungerar i det prakiiska livet och för det konsumenlbehov som verksamhetentillfredsställer Kommittén synes enligl ulhyrningsförelagenrubricera förhyrning av TV-apparal såsom en typisk saklega. Enligluihyrningsföretagens mening finns det emellertid flera drag i rättsförhållandetsom inte är typiska för saklega och som därför förbigått kommillén i dessanalys. Ulhyrningsförelagen framhåller alt uthyrningsföretaget genomhyresavtalet inte åtar sig att tillhandahålla en bestämd TV-apparat under eltvisst antal månader Åtagandel går i slällel ut på att tillhandahålla enTV-apparat av viss kvalitet, som skall fungera under hela hyrestiden.Konsumenten hyr alltså en fungerande televisionsskärm av visssloriek och kvalitet. Går TV-apparaten sönder har ulhyrningsförelagel alt inomhögsl 48 limmar reparera eller ersätta densamma. En kund kan därför vidlångtidsförhyrning successivt ha till sill förfogande flera olikaTV-apparater. Detta beiyder dock inle alt ulhyrningsförelagel under hyrestidenskulle utan kundens samtycke kunna byta ul en uthyrd TV-apparat annat än närden inle kan repareras . Etl annat för hyresförhållandet utmärkandedrag är enligl ut- 1976/77:123 325 hyrningsföretagenatl kunden, även om den förhyrda TV-apparaten lungerar oklanderiigt, har rättatl byta lill en annan apparat som passar honom bättre. Härigenom kan kundenalllid disponera en modern och anpassa apparaten till förändringar isina bostads- och familjeförhållanden. berättigar enligluihyrningsföretagens mening till slutsatsen atl hyresformen i sig ärkonsumenlvänlig. En marknadsundersökning som uthyrningsförelagen har låtitutföra (undersökningen har fogats till yttrandet) visar enligluthyrningsförelagen alt endast en mindre del, 18 proceni, av deras kunder harvalt atl hyra TV-apparat därför all kunderna inle ansett sig ha råd med delkapitalutlägg som förvärvet av en TV-apparal innebär. Alla andra kunder måsleenligl uihyrningsföretagens mening således ha vall hyresalternativet efter attha jämfört det med köp. Ulhyrningsförelagen anser sig av marknadsundersökningenkunna dra slutsatsen atl en eventuell fortsalt ökning av hyresmarknaden inlekommer all bero på ändringar i lagslifl-ningen om kreditköp utan påhyresalternalivets fördelar för konsumenlerna. Uthyrningsförelagen sammanfattar de fördelar enkonsumenl enligt deras mening vinner genom all hyra i stället för att köpa enTV-apparat i följande fem punkter: 1) Konsumenten hyr inte en viss TV-apparatulanen funktion, som uthyrningsföretaget garanterar . 2)Den i förväg avtalade fasta månadshyran inkluderar leverans, installation,inlrimning saml all löpande service och reparationer oavsett omfattning, vanligtvisinom 24 limmar. 3) Konsumenien har rätl all när som helst byta lill apparat avannan modell, sloriek eller träslag, varvid den ursprungliga kontraktstidenbörjar löpa. 4) Konsumenten har haft optionsrätt atl övertagaTV-apparalen på skäliga villkor, vilka meddelas honom redan vid kontraktetsingående. 5) Konsumenten får lägre hyra efter den första, ettåriga hyrestiden.Erfarenhetsmässigt gäller atl ulhyrningsförelagel aldrig begagnar sinuppsägningsräii för alt undgå hyressänkning. -1 anslutning härtill uppgerulhyrningsförelagen alt kunderna har visat ringa intresse för optionsrätten. När del gäller kommiiténs förslag tilluthyrningslag anser ulhyrningsförelagen all delta inle är neutralt urkonkurrenssynpunkt utan missgynnar hyresalternativet i förhållande lillalternativet köp. Ulhyrningsföretagen pekar härvid på atl konsumenien vidkreditköp av exempelvis en TV-apparat åtar sig alt betala hela köpeskillingenför apparaten varför det framstår som naturligt all kontantinsatsen sätts i relationlill apparatens pris, medan konsumenten vid förhyrning av en TV-apparal enliglförslaget skall göra en deposition som inle slår i relation lill konsumenlensålagande, som här är alt belala hyra för apparaten under en viss förstahyrestid, normalt ell år. Enligl uihyrningsföretagens mening borde i bådafallen storieken av konsumentens prestation (konlanlinsals respeklivedeposition) sältas i relation till del åtagande konsumenten gör genom avtalei.Vidare framhåller ulhyrningsförelagen atl den i 8 8 förslaget lillulhyrningslag reglerade rätten för konsumenten atl köpa varan innebär villkorsom är orealistiskt fördelaktiga för konsumenien. a. all lagförslaget genom de nu berörda beslämmelserna har bliviimotsägelsefullt, eftersom kommittén å ena sidan genom ett överdrivet krav pådeposition vid hyresavtalets ingående söker förhindra långtidsförhyrning medankommittén å andra sidan genom de för konsumenten fördelaktiga beslämmelserna i8 8 uppmuntrar konsumenien att begagna sig av hyresallernalivet. Enligtuihyrningsföretagens mening skapar kommittén genom en legal optionsrätt Prop.1976/77:123 326 enliglden föreslagna 8 8 i själva verket de "maskerade kreditköp", somkommittén i andra sammanhang kritiserar och försöker förhindra. Uthyrningsföretagenanser att förslaget lill ulhyrningslag innehåller regler som, om förslagetgenomförs, medför att långtidshyresaliernativet blir så oförmånligt förkonsumenterna atl det föreligger uppenbar risk för all det kommer attförsvinna. Korttidsförhyrning av TV-apparater är enligt uthyrningsföretagenelt för konsumenlerna i stort sett ointressant allernaliv, vilket enligtföretagen bestyrks av den tidigare nämnda marknadsundersökningen. Kommitténsförslag innebär enligt ulhyrningsföretagen helt enkelt att konsumenlemasvalfrihet på ell flagrant sätt inskränks genom konstlade belastningar sommissgynnar hyresalternativet. För uthyrningsföretagens del skulle ellgenomförande av förslaget leda till alt deras verksamhet i blir såförsvårad all den omöjligen kan upprätthållas, Enligl ulhyrningsföretagenskulle nämligen dels deras kundunderiag krympa betydligt, om konsumenternaskulle vara skyldiga att göra de mycket stora depositioner, som följer av 2 8 iden föreslagna ulhyrningslagen, och dels skulle del ekonomiska underlaget föruihyrningsföretagens rörelse undanryckas om kunderna erhåller den förmånligainlösningsräilen enligl 8 8 i lagförslaget, I delta sammanhang åberopar ulhyrningsförelagenen av dem utarbetad kalkyl utvisande det ekonomiska utfallet, om kund användersin optionsrätt efter två alternativt hyrestid. Kalkylen visar enföriusi för hyresföretaget om respektive 573 kronor.Ulhyrningsföretagen framhåller atl, om de genom hyreshöjning skulle sökakompensera dessa förluster, hy-ressättningen i kombination meddeposilionsskyldighelen skulle göra hyresalternativet helt ointressant förkonsumenlerna. Härtill kommer enligl uthyrningsföretagen atl kommitténskonstruktion av optionsrätt och av-räkningsbestämmelser medför att högre hyraleder lill oförändrad föriusi för företagen när kund utövar optionsrätt. Uthyrningsföretagenframhåller att minsl 300 personer, av vilka endasl teknikerna ärspecialutbildade, friställes om företagens verksamhet upphör, varjämte framlidaarbetstillfällen för ytterligare etl stort antal arbetstagare bortfaller. Medhänsyn lill att kommittén själv räknar med en dämpning av kreditköp kanargumentet atl sysselsättningen skulle påverkas negativt enligtuthyrningsföretagens mening inte vedertäggas genom elt påslående atl TV-handelnskulle komma att öka i motsvarande mån. Ur allmän konsumentsynpunkt är det enligtuihyrningsföretagens mening ofördelaktigt och otillfredsställande atl konsumenlensvalfrihet inskränkes, och uthyrningsföretagen framhåller atl en sådaninskränkning framstår som en egenartad konsekvens av en lagstiftning, som skalltillgodose konsumentintresset. Att uthyrningsföretagens verksamhettillfredsställer ett seriöst konsumenlbehov kan enligl deras uppfattning intebetvivlas mot bakgmnd av bl. a. den omfallning verksamheten uppnått pårelativt . Kommitténs överväganden rörandelagstiftningstekniken lämnas utan särskild erinran av prakliskt laget samlligaremissinslanser som yttrar sig angående den föreslagna uthyrningslagen,Hem/Örsäljningskommiiién (majorilelen) ifrågasätter dock om inte de föreslagnabestämmelsema om uthyrarens upplysningsplikt (5 § förslaget tillvaruuthyrningslag) i stället bör föras in 1976/77:123 327 såsomspecialbeslämmelser i marknadsföringslagen, hänvisarhärvid till vad den i motsvarande del anfört rörande förslaget lillkonsumenlkreditlag (avsnitt 1,2), och Telerent Svenska ABframhåller atl 3 8 marknadsföringslagen bör beaktas vid bedömningen av huruvida5 8 förslaget lill varuuthyrningslag kan vara erforderiig. Även kommiiténs överväganden och förslagbeträffande den föreslagna lagens tillämpningsområde (1 8 första och andrastyckena förslaget till va-muthyrningslag) lämnas utan särskild erinran avpraktiskt taget alla remissinstanser som yttrar sig. Kronqfogdemyndigheien iMarieslads disiriki anser emellertid att lagen bör omfatta även andrapartsrelationer än å ena sidan näringsidkare såsom uthyrare eller förmedlare,och å andra sidan konsumenl, enär enligl kronofogdemyndighetens meninggränsdragningssvårigheter härigenom undviks och skyddsbehov gör sig gällandeäven när fråga är om förhyrning av vara som inte är avsedd huvudsakligen förenskilt bruk och när ulhyraren eller förmedlaren inle är näringsidkare.Leasinguiredningen ifrågasätter om inte uthyrning av bilar bör undantas från deföreslagna reglerna om deposition och om konsumenlens rätt atl säga upphyresavtalet och rätt alt köpa eller eljest bli ägare av varan (jft avsnitten2,3, 2.5 och 2.6 nedan). LO ifrågasätter såsom tidigare framgåtl om andra av deföreslagna reglerna än den om ulhyrarens upplysningsplikt bör äga tillämpningvid kortlidsulhyrning med exempelvis upp lill sex månaders hyrestid. Kommitténs förslag rörande depositionsplikl (2-4 88förslaget till varuuthyrningslag) berörs särskilt av vissa remissinslanser.SACO/SR tillstyrker förslaget i denna del under förutsättning allbeslämmelserna om kontantinsats i förslaget till konsumentkredillag genomförs.Sveriges bilinduslri-och bilgrosslsiförening anser del motiverat atl vidlångtidsulhyrning av vara till konsument uppställa krav på depositionmotsvarande kontantinsatsen vid kreditköp. Kö hänvisar till sitt yttrande rörande kravet påkontantinsats vid krediiköp (se avsnitt 1.5.1) samt föreslår, iöverensstämmelse med vad KO där förordat, all det överiämnas ål regeringen atlpå förslag av tillsynsmyndigheten fastställa lägsta depositionsbelopp förolika varugrupper KO tillstyrker bestämmelsen i 3 8 förslaget lillvamulhyrningslag. hande/skammare befarar att den föreslagnadepositionsplikten skulle kunna få myckel allvariiga konsekvenser förverksamhet där ulhyrning bedrives. Handelskammaren nämner som exempel särskiltmusikfackhan-deln. Handelskammaren framhåller att samhällets satsning påmusikundervisning i skolorna har lett till ett ökat iniresse från hushåll medbarn i skolåldern alt införskaffa musikinstrument, och att konsumenternas önskemålall disponera ell musikinstrument i många fall kunnat tillgodoses inom rimligakostnadsramar genom förhyrning. Enligl handelskammarens mening skulle det varamycket olyckligt om denna möjlighet lill följd av förslaget skulle upphöra atlstå till buds. NO anser att det i varje fall bör övervägas atlföreskriva lägre deposi-lionsbelopp om långlidsförhyrning även i fortsättningenskall kunna utgöra etl realistiskt alternativ för konsumenlerna. i anför altförhyrningsavtal vari ulhyraren förbundit sig atl lid kostnadsfrittreparera eller byta Prop.1976/77:123 328 förhyrdvara, 1. ex. en TV-apparat, särskill för boende inom glesbygd kan medföra allhyresavtal föredras framför köp. Även om kravel på deposilion molverkar en ejönskvärd överströmning lill hyresavtal, anser alldepositionsplikt inte bör gälla i dessa fall. SPK framhåller alt en deposition med minst 25procent av den hyrda varans konlanlpris är högre än enligt f n. tillämpadpraxis vid långtidsulhyrning av bilar för privatbruk och innebär närmare enfyrdubbling av depositionsbeloppet i förhållande till nu gällande hyresvillkor.Enligl SPK:s mening kan en skärpning av reglerna för leasing av bilar knappastvara angelägen utifrån de skäl som i övrigt motiverar kommiiténs ställningstagandeni olika kredilköpsfrågor. anser det starkt kunnaifrågasättas om särskilda föreskrifter rörande deposition är nödvändiga när delgäller bilar. Ulredningen framhåller att trots de gällande myckelstränga regler om kontanlinsats och kredittid vid avbelalningsköp av bilarendasl etl fåtal bilar är långtidsförhyrda av konsumenter, nämligenuppskattningsvis något hundratal, medan ca 32 000 leasingbilar förhyrs avnäringsidkare. Någon överströmning från avbetalningsköp har således inte skettoch någon förändring av marknadsbilden väntas inle. Kreditvärderingen vidleasing är vidare så ingående all de konsumenler som f n. långtidsförhyr bilarkan antas vara kreditvärdiga nog för s. k. lånefinansiering. mening bör under alla förhållanden depositionsplikt inteinträda redan när hyrestiden är längre än en månad utan först . Utredningen framhåller alt det inle förefaller skäligt all densom vill hyra en bil exempelvis för en semesterresa ellerdärför att den egna bilen är på reparation skall vara skyldig atl deponera etlså stort belopp alt del motsvarar antingen hela hyran eller minst 25 proceni avbilens konlanlpris. Det bör också uppmärksammas att konsumenten ofta har svårtatt på förhand bestämma lämplig hyrestid. Enligl leasingutredningensuppfattning kan det därför inle heller vara rimligt alt den som hyr en bil fören månad och sedan av någon anledning vill förlänga avtalet någon dag skallvara skyldig atl deponera elt belopp som molsvarar minsl 25 proceni avkontanlpriset för bilen. LO framhåller all reglerna angåendedepositionsplikl synes leda lill att förhyraren tvingas eriägga förskoltshyraför relativt långa perioder. Enligl LO:s mening måsle detta för den aktuellakonsumenikategorin anses betungande och innebära en försämring i förhållandetill vad som gäller . och (ulhyrningsföretagen) anser det föreslagna kravel på deposition varaorealistiskt högt och innebära ell missgynnande av hyresalternativet iförhållande lill köp. Såsom tidigare framgått anser ulhyrningsförelagen altdepositionsbeloppets storiek - om depositionsplikl över huvud laget skallinföras - bör sällas i relation lill det åtagande som konsumenten ikläder siggenom avtalet, Ulhyrningsföretagen anser atl del i vart fall inlebör krävas slörre deposition än av den avtalade hyran saml altbestämmelserna om deposition bör ges en sådan utformning alt konsumenien islällel fömlsälls erlägga förskott på hyran, eftersom uthyrningsförelagen har enägarbakgrund som gör all del framstår som en onödig komplikation att konstrueraförskottsbetalningen såsom en deposilion. Enligt uihyrningsföretagens meningbör förskottsbetalningar även i konkurs kunna åberopas motuthyrnings-företagels borgenärer, som knappast skulle beröras negativt av ensådan reglering. 1976/77:123 329 Förslaget om upplysningsplikt för ulhyraren (5 8förslaget till ulhyrningslag) föranleder yttranden endast av KO,hemförsäljningskommiiién (majoriteten) saml 7"/io;/; ochTelerent . Belräffande de tre sistnämnda remissinstansernas yttrandenkan hänvisas lill avsnitt 2.2. KO tillstyrker förslaget men anser atl det ienlighet med vad KO anfört rörande 9 8 förslaget till konsumentkreditlag (seavsnitt l.l 0.2) bör uppställas som formkrav för hyresavtalet att konsumentenkvitterar en handling som innehåller de uppgifter som anges i 5 8 förslagetlill ulhyrningslag. KO påpekar att kommittén inte föreslår attuthyraren skall ha en upplysningsplikt i marknadsföringen motsvarande den somvilar på en kreditgivare enligt 3 8 förslaget till konsumenlkreditlag. EnligtKO:s mening talar emellertid slarka skäl för att uthyraren skall åläggas attredan i sin marknadsföring ange vad konsumenien måste betala i hyra och vadvaran kostar Uppgifter om skenbart låga månatliga hyresbelopp används enligl KOofta som konkurrensmedel i marknadsföringen, medan konsumenten däremol inte fårnågot ordenligl underiag för all jämföra kostnaderna för hyra med kostnadernaför elt krediiköp eller ett kontantköp. Av de remissinstanser som särskill yttrar sigangående de föreslagna bestämmelserna om rätl för konsumenien all, närhyresförhållandet varat längre lid än , göra sig fri från avtaletmed en månads uppsägningslid (6 8 förslaget lill uthyrningslag) tillstyrkerkonjunkiurinsiinnet och MHF förslaget i denna del. Åtskilliga remissinslanser ansluter sig tillkommittéledamoten reservation och har således i princip inle någonerinran mol en uppsägningsrätt för konsumenien men är däremot - med hänsyntill befarade kostnadsökningar - tveksamma till är den lämpligafrislen för den lagstadgade uppsägningsräliens inträde. Detta gäller bl. a.flera handelskamrar, en ledamot av hemförsäljningskommiiién (direktören ). , musikhand/ares riksförbund, Svenska företagaresriks/Örbund. Konfekiionsindustri/öreningen, Svenska bank/öreningen, Sverigesjöreningsbankers jörbund. Finansierings/öretagens jörening, Svenskabålindustri/Öreningen. Liknande synpunkter anförs av /SR. LRF och Svenskahandelskam-marejörbundei. Leasinguiredningen framhåller att, om undantag integörs för bilar, beslämmelserna om konsumenlens uppsägningsräii efter sexmånaders hyrestid och om konsumentens rätl att köpa varan säkeriigen kommeratl leda lill avsevärt högre kostnader för konsumenterna, eftersom bilar i eltinledningsskede kraftigt minskar i värde. Utredningen uppger att månadshyran,om hyrestiden bestäms , f n. är ca 30 proceni högre än vid etttvåårsavtal. Några olägenheter med den hitintills tillämpade ordningen sominnebär längre avtalslider ulan uppsägningsräii har enligl utredningen hellerinte förelegat. Leasinguiredningen uppger att huvudförslaget ileasingutredningens betänkande kan sägas vara att uthyrning av bil på bestämdtid om minsl ell år Irafikrättsligl likställs med avbetalningsköp. Prop,1976/77:123 330 attyrkesmässigt bedriva sådan ulhyrning föreslås avskaffat. Vidare blir in-hyrarenliksom avbetalningsköparen ansvarig i stället för bilägaren när det gällerbilens skick, skatt, försäkring m. m. Enligl leasingutredningen förutsätterdelta förslag att det angivna undantaget görs. MRF befarar atl kommitténs förslag rörandeuppsägningsräii och rätl att köpa förhyrd vara kan få dramatiska effekter förbilulhyrningsbranschen i den mån denna i slörre omfattning skulle komma attägna sig ål ulhyrning till konsumenter än en månad.