prop · G003142 · 1976-12-31 00:00:00 — Bland de större forskningsprojekten kan nämnas hushållensmiljöpreferenser och levnadsvillkor, olika pilotstudier rörande deregionalpolitiska stödmedlens effekter och alternativa mönster förortssystemens utformning. Samarbetet på konsumentområdet syftar till attstärka konsumenternas ställning i de nordiska länderna samt till ett bättreutnyttjande av de nationella konsumentorganens resurser. Det omfattar bl. a.undersökningar av varor och tjänster, märkningsfrågor, informations- ochutbildningsfrågor samt konsumentaspekter på reklam och marknadsföring. har arbetet med provningsmetoder förolika konsumentvaror fortsatt. Gemensamma metoder föreligger nu ellerförväntas inom snar framtid föreligga för diskmaskiner, hushållskylar och-frysar, köksven-tilatorer och utombordsmotorer. Vidare föreligger metoder förmätning av buller från hushållsmaskiner. Under arbete är provningsmetoder förspisar och tvättmaskiner samt i viss mån kokkärl och regnkläder. Samarbetet på undersökningsområdet har ocksåomfattat problem av mer allmän karaktär, såsom produktsäkerhetsfrågor,produkters livslängd och emballagefrågor. 1 övrigt har samarbetet bl. a.omfattat ett seminarium om samhällsvetenskaplig konsumentforskning samt ettstörre projekt om otillbörliga prisjämförelser i reklamen. 2.15 Transport,kommunikation och trafiksäkerhet Samarbetet inom transport- ochkommunikationsområdet har omfattat såväl transporterna mellan denordiska länderna som utredningar om gemensamma problem. Mellan , och finns ett stortantal mellanriksvägar. Det befintliga vägnätet förbättras successivt inom ramenför respektive lands vägbyggnadsprogram. Vidare pågår förberedelser ochutredningar för anläggning av ytterligare mellanriksvägar.Regeringsdiskussioner om fasta förbindelser mellan och överÖresund förbereds genom utredningar. En utredning har påbörjats omförutsättningarna för färjeförbin- 1976/77:142 13 delsermellan , och det övriga . En arbetsgrupp har framlagt förslag om förbättradetvärgående fiygför-bindelser mellan de norra delarna av , ochSverige. Arbetsgruppen föreslår i första hand reguljär flygtrafik mellan Luleåoch samt mellan och . I STlNA-projektei utreds betydelsen av främsttrafiklast, undergrund och klimat vid dimensionering av vägar. Ett följdprojeki tillSTlNA-undersökningen har påbörjats. har till syfte attbehandla framtida persontransportsystem - särskilt kollektivtrafik - itätorter av stoHeksordningen 10 000-200 000 innevånare. Slutrapport beräknaskunna lämnas . Projektet syftar till attunderiätta handikappades användning av teletjänster genom att främjautveckling och marknadsföring av olika utrustningar. Arbetet väntas bliavslutat . har tillsatts en utredning meduppgift att översiktligt redovisa vidtagna eller planerade åtgärder i denordiska länderna avseende trafikförsörjningen i glesbygd. för iransportekonomiskforskning, har genomfört konferenser om subsidieformer inomtransportområdet, trafikförsörjning i glesbygd och om underlaget förlångsiktiga beslut inom trafiksektorn. Arbetet med enhetliga nordiska vägtrafikregler harunder varit en mycket viktig del i del nordiskatrafiksäkerhetssamarbetet. Samarbetet har också lett till att gemensammaregler har införts eller kan väntas bl. a. beträffande användning av bilbälte,skyddshjälm för motorcyklister och mopedförare samt nordisk giltighet avkörkort. har startats ett projekt om metoder för insamling ochredovisning av olycksdata (projekt ). utarbetarf n. ett handlingsprogramför samarbete om turism inom . Enligt planeringen skall förslag tillprogram, inklusive förslag till organisatorisk form för samarbetet, framläggasunder . Det praktiska samarbetet inom ministerrådet bedrivstills vidare av ett särskilt utskott under ministerrådetsställföreträdarkommitté. Ett nära samråd har påbörjats med Nordiskaturisttrafikkommitfen (NTTK), som är sam-arbelsorgan för de centralaturistorganen i de nordiska länderna. NTTK kommer \idare att svara för det praktiska genomförandet av fleraav de turistprojekt som finansieras över ministerrådets budget. projektverksamhet inom detta områdehar koncentrerats till utbildningsfrågor inom turistbranschen bl.a. ett möte för lärare i ämnen som har anknytning till turistbranschen, arbetemed en lärobok för personal inom turistbranschen samt en utredning förbedömning 1976/77:142 14 avintresse och förutsättningar för en gemensam utbildning av företagsledare inomhotell- och restaurangbranschen. I syfte att stärka den nordiska samordningen påbiståndsområdet har en ämbetsmannakommitté för biståndsfrågor, såväl bilateralasom multilaterala, upprättats. Under ministerrådets överinseende pågår ett antalgemensamt finansierade biståndsprojekt i och . Det centralaförvaltningsansvaret för projekten ligger för de nordiska ländernas del hosstyrelsen för nordiska biståndsprojekt. Kostnaderna för dessa projekt under år1976 var ca 23 milj. norska kr. Projekten är inriktade på utbildning, lantbrukoch kooperation. 1 syfte att bl. a. undersöka möjligheterna för fortsattagemensamma nordiska biståndsaktiviteter har styrelsen tillsatt en permanentsamordningsgrupp. Styrelsen för nordiska biståndsprojekt avser föreslåministerrådet ett nordiskt stöd till jordbruksutveckling påsammanlagt ca 300 milj. norska kr. under tre eller med början . De nordiska länderna har gemensamma representanteri väridsbanksgrup-pen. De nordiska länderna samarbetar också nära inom en radinternationella biståndsorgan främst inom FN:s ram. Samarbetet utmynnar i storutsträckning i gemensamma ståndpunkter som ger ökad tyngd åt de nordiska ländernasinsatser. 2.18 Samarbetei övriga frågor 2.18.1 Kontaktermed landsstyre och har tillmötesgått en begäran frånFäröarnas landsstyre och om att, utan rösträtt, kunnadeltaga i ministerrådsmöten m. m. där frågor av intresse för de självstyrandeområdena behandlas samt att löpande bli orienterade om ministerrådets beslutoch om åtgärder som har vidtagits som följd härav. Det fömtsatts att defäröiska och åländska representanterna vid ifrågavarande möten ingår i denordinarie danska respektive finländska delegationen. Den nordiska kontaktgruppen för jämställdhetsfrågorhar fortsatt och utvidgat sin verksamhet. 1 kontaktgruppens regihölls ett seminarium om Jämställdhet i arbets- och familjeliv. Enutredning rörande lagstiftning om Jämställdhet mellan kvinnor och män hargenomförts. Mot bakgrund av denna utredning planeras ett seminarium under år1977. Dessutom planeras ett projekt rörande jämställdhet och massmedia och ettsymposium om könsroller i utbildningen. 1976/77:142 15 beslöt i princip omutformningen av en reform innebärande nordisk rösträtt och valbarhet.Island har dock ännu ej tagit ställning till frågan. Reformen har genomförts iFinland och med verkan från och med kommunalvalen 1976. Den innebär attnordiska invandrare som under en viss minimiperiod, dock högst , har haftfast bostad i infiyttningslandet får rösträtt och blir valbara vid kommunalaval. utredning om de multinationellaföretagens roll i de nordiska ländernas ekonomi påbörjades som ettnordiskt projekt med en av ministerrådet inrättad kontaktgrupp somstyrningsgrupp. Arbetet sker i kontakt med arbetsmarknadens parter. Utredningenväntas vara färdig . De nordiska statsministrarna avser i fortsättningenregelbundet sammanträffa med presidium. presidium och ministerrådet harunder bl. a. diskuterat de kontaktformer som har etablerats och nordiska ministerrådet. Efter förberedande diskussionermellan sekreterarkollegium och samarbetsministrarnasställföreträdarkommitté beträffande den interna informationsutväxlingen mellanNordiska rådets och nordiska ministerrådets organ har presidiet ochministerrådet enats om riktlinjer för samarbetet. har det hållits två möten mellanNordiska rådets presidium och nordiska ministerrådet. Det har även hållits tvåmöten mellan budgetkommitté och nordiska ministerrådet. Detförsta mötet ägde rum och behandlade ministerrådets allmänna budgetför . Mot bakgrund av de kommentarer och förslag som framkom vid mötetföretog ministerrådet ett antal ändringar innan budgeten fastställdes i mars.Det andra mötet ägde rum och behandlade fördelningen av projektmedelför inom de tidigare beslutade ramarna. har det hållitsföljande möten mellan utskott och medlemmar a\ nordiskaministerrådet. Kulturutskottet- kultur- och undervisningsministrarna Social-och miljöutskottet - socialministrarna 1976/77:142 16 sekreterarkollegium, nordiskaministerrådets ställföreträdarkommitté och sekretariatscheferna vidministerrådets sekretariat har haft två sammanträden. 2,20Kontakter med arbetsmarknadens parter Kontakterna mellan ministerrådet ocharbetsmarknadens parter har vidareutvecklats . Parterna har bl.a. fungerat som remissorgan för ministerrådet vid utarbetandet avministerrådets program för samarbetet på arbetsmiljöns respektive social- ochhälsovårdens områden. Överläggningar mellan ministerrådet i sammansättning avarbetsmiljöministrarna respektive social- och hälsovårdsministrarna och arbetsmarknadensparter ägde rum . Parterna bereddes härvid tillfälle attlämna sina synpunkter på utkasten till nämnda program. Arbetsmarknadens parter har även utgjortremissorgan för nordiska ministerrådet i andra frågor. Flera av ministerrådetsprojekt genomförs också i kontakt med arbetsmarknadens parter. Ministerrådetställer sig positivt till en fortsatt utbyggnad av kontakterna medarbetsmarknadens parter. Det är i samtliga deltagande parters intresse attkontakterna sker i sådana former, som möjliggör ett smidigt och effektivtnordiskt samarbete, samt att de deltagande institutionernas särdrag ocharbetsuppgifter beaktas. Mot denna bakgrund har ministerrådet den 2 december1976 fastställt närmare riktlinjer för kontakterna på olika nivåer. 3,förslag till budget för m, m. Jag redogör inledningsvis för utfallet avministerrådets budget samt för budgeten . verksamhet gav ettbokföringsmässigt överskott på . Av dessa har ministerrådetbeslutat utnyttja sammanlagt . för tilläggsanslag till 1976års budget, främst för att täcka vissa oförutsedda kostnader. har krediterats medlemsländerna. Detta har skett genom attmedlemsländernas bidrag till budget har reducerats i motsvarande mån. Även budget har gett ett bokföringsmässigtöverskott. Räkenskaperna har emellertid ännu inte godkänts ochöverskottets storiek är således ännu inte fastställd. Enligt gällandebestämmelser skall det överskott som kvarstår vid utgången av 1977 dåkrediteras länderna. fastställde nordiska ministerrådet sinallmänna budget för . Denna budget omfattar utgifter om totalt 28,1milj. norska kr., varav 17,4 milj. avser medel för projekt, 1,1 milj. medel förinstitutioner saml sammaniagl 9.6 milj. medel för sekretariatet i . 1samband med budgetförslaget fastställdes också s. k. indikativa ramar förprojektverksam- 1976/77:142 17 hetenpå olika områden. har ministerrådet beviljat medel till konkreta projektinom dessa ramar. Sedan budgeten fastställdes har fiera nyaprojekt aktualiserats. anser det angeläget all vissa projekt somär av brådskande natur och inte kunde förutses när budgeten fastställdesgenomförs eller påbörjas . avser därför senarefatta beslut om ett tilläggsanslag till budget. Delta avses i förstahand finansieras med överskottet . 1 den mån detta överskott inteär tillräckligt avses återstoden läckas genom bidrag från de nordiska länderna. Jagövergår nu till ministerrådets budget . har enats om enbudget för på . vilket är en ökning 1977 på ca 21,2 milj. norska kr. Av utgifterna avses 2 669 000 täckasgenom sekretariatets inkomster av räntor och av avgifter som deanställda har att erlägga i stället för norsk inkomstskatt. avses bli täckt genom bidrag från de nordiska länderna. A\- utgifterna gäller 25,0 milj. norska kr. medelför projekt, 13,8 milj. medel för institutioner och 10,6 milj. kostnaderna försekretariatet i . Beträffande projektmedel harämbetsmannakommittéerna inkommit med ansökningar om tillsammans 36,6 milj.norska kr. Det belopp ministerrådet har enats om, 25 milj. norska kr., är ca7,6 milj. norska kr. har räknat med engenomsnittlig prisökning på 8 96 . Den volymmässigaökningen blir således ca 33 96. .Medlen skall täcka kostnaderna för såvälfortsättning av pågående projekt som igångsättning av nya projekt under 1978.De medel som hålls i reserv är avsedda för projekt som kan bli aktuella senareunder 1978. Med tanke på verksamhetens omfattning och på att budgetenfastställs före budgetåret har reserven ökats. med budgetförslaget fastställer ministerrådet,som förut nämnts, indikativa ramar för de olika områdena. Med ledning av dessaskall ämbetsmannakommittéerna utarbeta ansökningar till de konkreta projekten.För huvuddelen av dessa beviljar ministerrådet medel strax före budgetåretsbörjan. De indikativa ramar ministerrådet har angivit förde olika områdena och 1978 framgår av följande uppställning. Kostnadernahar angetts beräknade prisnivå. finns en särskild reserv på1 . motsvarande 8 96 av projektmedlen, vilken är avsedd atttäcka prisökningen . Medel för institutioner har tagits upp med 13,8milj. mot ca 1,1 milj. norska kr. Budgeten upptogbara två gemensamma institutioner - nordiska drogforskningsorganet och nordiskaläkemedelsnämnden. De fiesta gemensamma nordiska institutioner utanför kulturområdetfinansierades direkt genom nationella bidrag i olika former. harunder uppdragit åt sekretariatet att utreda frågari om införande avliera institutioner pä ministerrådets allmänna budget. Mot bakgrund av enförsta utredning som lades fram och remissvar från 11 närmarestuderade institutioner beslöt ministerrådet att, års budget,införa ytteriigare fyra institutioner på ministerrådets allmänna budget. Dessainstitutioner är i , Nordiska institutetför odontologisk materialprovning i , Nordiska skogsarbetsstu-diers råd, de båda senare i . ser detta som ett första steg ochavser senare överväga införande av fler nordiska institutioner. Härigenom kanman bl. a. uppnå en större överskådlighet över det nordiska samarbetet, störremöjligheter till samordning av arbetet, till prioritering och tillrationalisering. Medlen till institutioner fördelar sig på följandesätt i . Jag anger också kostnaden och det anslagresp. Prop,1976/77:142 19 Lönereserv m. m. Summa - 14 392 13782 Det angivna beloppet för nordiskahälsovårdshögskolan är ett genomsnitt av anslaget för /77 ochdet föreslagna anslaget för /78. Medlen för samarbetsorganet fördrogforskning avser bara . 1 avvaktan på ministerrådetsbeslut om eventuell fortsättning av verksamheten efter harmedel för tillförts lönereserven. för nordisk skogsforskning finns inget Jämförbart belopp för1977. Genom att förodontologisk materialprovning och införs påministerrådets budget kommer de särskilda anslagen för dessa institutionerunder femte huvudtiteln att utgå från och med /79. Beträffande Nordiska hälsovårdshögskolanhar ministerrådet även fattat beslut om en väsentlig omorganisering avverksamheten. Skolans verksamhet regleras genomavtal mellan , , och (prop. 136,SU 1962:11, rskr 1962:11 samt prop. 7 s. 379 f, SU 1965:5, rskr1965:5). Vid skolan anordnas kurser förläkare, tandläkare, ingenjörer verksamma inom den allmänna hälsovården,hälsovårdsinspektörer och sjukhusadministratörer. Verksamheten har hittillsförskottsvis finansierats över den svenska statsbudgeten. harverksamheten omfattat 13 kursmånader. En av styrelsen för Nordiskahälsovårdshögskolan tillsatt arbetsgrupp lade fram förslag omhögskolans framtida verksamhet. Med hänsyn till bl. a. de synpunkter som komfram vid remissbehandlingen utsåg de nordiska regeringarna våren 1974ledamöter i en nordisk arbetsgrupp med uppgift att lägga fram definitivtförslag till utbyggnad av högskolan. Arbetsgruppen överlämnade i november 1975betänkandet Nordiska hälsovårdshögskolans framtida verksamhet. 1 avvaktan påställningstagande till arbetsgruppens förslag och till den framtidafinansieringen av högskolan har gällande avtal förlängts att gälla t.o. m. och medelsbehovet 1976/77:142 20 fördet svenska /78 har beräknats för oförändrad verksamhetsnivå,dvs. 1976/77:100 bil. 8 s. 149). 1 betänkandet om Nordiska hälsovårdshögskolansframtida verksamhet läggs bl. a. fram förslag om en högre nordisk utbildningsom skall stå öppen för fiera olika yrkeskategorier verksamma inom hälso- ochsjukvården och angränsande områden. Vidare föreslås att hälsovårdshögskolantillförs resurser för tillämpad forskning som bör bedrivas i samråd med andramyndigheter m. n. inom de nordiska länderna. Betänkandet har remissbehandlats i de nordiskaländerna. Remissinstanserna har i huvudsak varit positiva till arbetsgruppensförslag. har nordiska ministerrådet fattatbeslut om att skall inleda en omorganiseradverksamhet i huvudsaklig överensstämmelse med arbetsgruppens förslag fr. o. m.den 1 Januari 1978, under förutsättning att medel anvisas för den utökadeverksamheten i ministerrådets budget för . Utbyggnaden kommer att ske gradvis under fiera år.Ministerrådets budget innebär en utökning av personalen för högskolanfrån f n. 9 1/2 till 11 tjänster och 13 tjänsterunder . För undervisningsverksamheten beräknas en basorganisationmed sex forskartjänster i form av tre professurer, en docentur och tvåforskarassistenttjänster. Härutöver beräknas medel för gästföreläsare somskall svara för en stor del av antalet lärartimmar . Skolan skall liksom förestås av enprofessor. För att biträda föreståndaren med administrativa och samordnandeuppgifter inrättas en tjänst vid skolan som byrådirektör. Kostnaderna för ministerrådssekretariatet i Oslostiger från 9,6 milj. norska kr. Denna ökning beror främst påberäknade löneökningar för personalen och andra kostnadsökningar. Dessutomavses personalen utökas med två handläggare, varav en för i första hand frågorinom byggsektorn, samt en kassör. Efter detta uppgår sekretariatets personaltill sammanlagt 35 personer. Jag har kortfattat redogjort för det nordiskasamarbetet inom ramen för nordiska ministerrådet. En mera utförligredogörelse har lämnats i den berättelse rörande det nordiska samarbetet, somministerrådet har överiämnat till . 1 den deklaration regeringen avgav vid sitttillträde underströks att det nordiska samarbetet skulle vidareutvecklas. Denordiska länderna har också unika förutsättningar för ett närmare samarbete.Där finns en stark känsla av samhörighet, i många stycke gemensam historia ochgemensamma traditioner, likartat synsätt på social och ekonomisk utveckling,till stor del 1976/77:142 21 språkligsläktskap, starka personliga band över gränserna osv. Del nära och förtroendefulla samarbetet mellanpariamentens representanter i och regeringarna i ministerrådethar på ett avgörande sätt bidragit till att det nordiska samarbetet harutvecklats gynnsamt. Av väsentlig betydelse har vidare varit de okonventionellaformerna för samarbetet och dess pragmatiska utveckling.Institutionaliseringen av det nordiska samarbetet har aldrig varit en förgrundsfråga.De direkt kända behoven har varit styrande för samarbetets innehåll och former. Man har på så sätt undgått mycket av denbyråkratisering som lätt utvecklas i internationellt samarbete. Å andra sidanhar det nordiska samarbetet blivit ganska svåröverskådligt. Det är mot denbakgrunden man skall se ministerrådets ambition att utarbeta ett sammanhållandeprogram för det nordiska samarbetet. har det nordiska samarbetet inomministerrådets ram utvecklats och befästs ytteriigare. Avtalet om den nordiskainvesteringsbanken har trätt i kraft och att banken har inlett sin verksamhet.Den nordiska miljöskyddskonventionen har också trätt i kraft under år 1976.Ministerrådet har även lagt fram förslag för om handlingsprogramför samarbetet på det socialpolitiska området, på arbetsmiljöområdet samt inombyggsektorn. Genom det förslag till konvention om gränskommunalt samarbete somhar lagts fram läggs en gmndval för ett närmare samarbete i gränsregionerna.Till de mest väsentliga näraliggande uppgifterna för samarbetet hör enligt minmening frågorna om energi- och resurshushållning. Ett treårigt program förforskning, utveckling och teknologiförmedling på energiområdet har påbörjats iår. Den första fasen av den nordiska råvaru-och resursutredningen har avslutatsmed en redovisning av den faktiska situationen. Jag anser det angeläget att detfortsatta samarbetet snabbt förs fram till en precisering av de områden där ettdjupare samarbete är möjligt. Innan jag redogör för budgeten för vill Jagnämna något om budgetarna förde närmast föregående åren. Ministerrådetsverksamhet har lett till bokföringsmässiga överskott.Det odisponerade överskottet har krediterats de nordiska länderna.Det överskott som kvarstår vid utgången av skall enligtgällande regler då krediteras länderna. 1 budgeten för har 17,4 milj.norska kr. avsatts för olika projekt. Sedan budgeten fastställdes har fiera nyaprojekt aktualiserats. anser att vissa av dem är så angelägna attde bör genomföras eller påbörias . avserdärför senare fatta beslut om ett tilläggsanslag till budget. Dettaavses i första hand finansieras med överskottet på budgeten för och. ominte detta överskott är tillräckligt, genom nationella bidrag. Jagövergår nu till att behandla budgeten för . För projektverksamheten under harde olika ämbetsmannakommittéerna och vissa andra samarbetsorgan ansökt omsammanlagt 36.6 milj. norska kr. Efter överiäggningar med Nordiska rådetsbudgetkom- 1976/77:142 22 mittebeslöt ministerrådet om en totalram på 25 milj. norska kr.,vilket innebär en ökning med ca 7,6 milj. norska kr. Medden prisökning som ministerrådet räknar med motsvarar detta en volymökning på33 96. har angivit indikativa ramar om 23 milj. norska kr. för projektverksamhetenpå olika områden och dessutom en reserv på 2 milj. norska kr., vilken äravsedd för nya projekt som aktualiseras . Denna reserv har gjortsstörre än föregående års reserv bl. a. med tanke på verksamhetens omfattningoch att budgeten fastställs långt före budgetårets början. fårhärigenom ökad handlingsfrihet. Härtill kommer en särskild reserv på 8 96 förberäknade prisökningar . Vid fördelningen av medlen har ministerrådet ställtökade resurser till förfogande på de tre områden där ministerrådet harlagt fram förslag till handlingsprogram. Ramen för arbetsmiljöområdet harsåledes ökat från 0,9 milj. norska kr. 1977 till 1,6 milj. . Förbyggsektorn har ramen satts till 1,5 milj. som sekretariatet harförstärkts med en permanent handläggare för dessa frågor. För detsocialpolitiska samarbetet har ramen angivits till 2,1 milj. norska kr. ochdessutom har en betydande utvidgning av verksamheten skett vid den nordiska hälsovårdshögskolani . En fortsatt satsning har skett på de områden där ministerrådetbeslutade om den största ökningen för . För arbetsmarknadssamarbetet harramen sålunda satts till 1,95 milj. norska kr. och för samarbetet rörandeforskning och utveckling på energiområdet till 2,8 milj. En ram på 2,0 milj.norska kr. har angivits för projekt på kärnsäkerhetsområdet. De medel som är avsedda för nordiska institutionerhar ökat betydligt - från ca 1 milj. norska kr. Detta hänger sammanmed att ministerrådet har beslutat införa fyra institutioner, som harfinansierats direkt från nationella budgetar, på ministerrådets budget. Genomatt på detta sätt samla gemensamma nordiska institutioner på en budget skaparman större överskådlighet och bättre redovisning av det nordiska samarbetet ochtillmötesgår därmed ett önskemål från . Härigenom skapas ocksåförutsättningar för bättre prioritering och samordning av de olikasamarbetsområdena och för rationalisering. Jag anser det angeläget att dettaarbete fortsätter. För en av institutionerna - iGöteborg - har ministerrådet beslutat om en större omorganisation ochutvidgning av verksamheten. Denna innebär att skolans verksamhet inriktas på enhögre utbildning som står öppen för fiera olika yrkeskategorier inom sjuk- ochhälsovården och angränsande områden. Vidare skall skolan ges resurser förtillämpad forskning. Medlen för ministerrådets sekretariat i anges,inkl. reserv för väntade löneökningar, till 10,6 milj. norska kr., vilket är enökning med en milj. kr.