prop · G003108 · 1976-12-31 00:00:00 — Kontrollenöver försäljning av teknisk sprit och alkoholhaltiga preparat utövas avriksskalieverkel, som bl. a. har au tillse alt försäljningen inte ger anledningtill missbruk. Teknisksprit och sådana alkoholhaltiga preparat som inte är avsedda för förtäringskall denatureras. När det finns särskilda skäl får riksskat- 1976/77:108 12 leverkeldock medge undanlag från denalureringsivångel under förutsättning all fara förmissbruk inle föreligger. Även alkoholhaltiga preparat som är avsedda förförtäring är underkastade kontroll i syfte all förhindra missbruk. Sprilcenlralenfår ulan lillslånd importera teknisk sprit. För annan införsel av teknisk spritoch för införsel av alkoholhaltiga preparat krävs med vissa undanlag lillslåndav . Starkdenatureradsprit och alkoholhaltiga preparat får i princip säljas under samma villkor somgäller för drivande av handel i allmänhet. Teknisk sprit som inle ärstarkdenaturerad får utan tillstånd säljas av Spritcentralen, Sys-lembolaget,tillverkare och apotek. För annan försäljning av sådan sprit krävsriksskalleverkels tillstånd. Teknisksprit eller alkoholhaltiga preparat får inle tillhandahållas om det föreliggersärskild anledning att anta att varan är avsedd alt användas i berusningssyfte. Vidöverträdelse av lagens bestämmelser eller med stöd av lagen meddeladeföreskrifter kan utfärda varning, förbjuda försäljning elleråterkalla meddelat tillstånd. Olovligförsäljning och olovlig renaturering medför straffansvar. Denreform av alkoholpolitiken som genomfördes innebar en radikal brytningmed tidigare alkoholpolitik grundad på Bratisysiemet. Syftet med reformen varsom har påpekats att ge större frihet under ökat ansvar. 1 detta lågsamtidigt en strävan att ta bort den lockelse, som restriktionerna i sigantogs medföra. Förhoppningenall reform skulle leda till minskad alkoholkonsumtion infriadesemellertid inle. I stället steg alkoholkonsumtionen kraftigt. Som motåtgärderinfördes närmast efter reformen regler om avstängning ochlegitimationskontroll. Skallen på sprit höjdes också. Tillföljd av dessa åtgärder hade konsumtionen av spritdrycker är 1958 minskal till1954 åvs nivå. Sprilkonsumiionen undergick därefter, kvantitativt sett, ingastörre förändringar , dåden steg med . Är 1975 ochunder har en forlsalt men mera begränsad uppgångskell.Sprilkonsumiionen utgjorde61,2 milj. literär 1975. Vinkonsumiionenhar från en låg ulgängsnivå stigit i ston sett oavbrutet och varår 1975 nära fem gånger så hög som . Den utgjorde 67,4 milj. liter år1975. Ökningen avser väsentligen läiivinel, som svarade för omkring femsjättedelar av vinkonsumtionen. Slarkölskonsumtionensjönk markant i början av 1970-ialet men har fr. o. m. i stort settvarit . konsumerades 24,9 milj. liter starköl. Konsumtionen avmellanöl nådde en topp . Efter all ha minskat något de närmast följandeåren ökade konsumtionen Prop.1976/77:108 13 ochuppgick då till 321 milj. liter. Uppgifterna frän visar enviss nedgång i förhållande till motsvarande lid . Konsumtionen avpilsner har forisall den tillbakagång som inleddes när mellanöletintroducerades. konsumerades 31,5 milj. liter pilsner. Däremot harkonsumtionen av lagrat lättöl ökat kraftigt och uppgårlill 102 milj. liter, dvs. omkring en tredjedel av mellanölskonsumtionen. Under1970-talel fram var den lolala alkoholkonsumtionen i vårt landrelativt . Den ökning som skedde - från 7,00 till 7,43 literren alkohol per invånare och däröver - hänför sig lill övervägande delentill sprilkonsumiionen. Totalkonsumiionen visar en fortsatt men merbegränsad ökning. har en obetydlig nedgång skett iförhållande lill . Beredningsgruppenhar funnit sig kunna konstalera alt den totala alkoholkonsumtionen i vårt landär måttlig vid en internationell jämförelse irois den ökning som har skettunder senare är. Av riksskalleverkels årsbok 1975 framgår alt liggersom nummer 25 bland de drygt 30 länder där statistiken har sådan utformning alljämförelser kan göras. I , som har den högsta konsumtionen, drickerman så mycket som i mätt i ren alkohol per invånare. Tarman sprilkonsumiionen för sig, har den traditionellt varit hög i vid eninternationell jämförelse. Men medan den här har ökatganska obetydligt, har ökningen i många andra länder varit kraftig. Vid enjämförelse kan sprilkonsumiionen i enligl beredningsgruppensägas ligga i närheten av det internationella genomsnittet, medan öl- ochvinkonsumiionen är låg. Underår startade och för () två riksomfattande undersökningar i syfte all försöka kartläggaungdomarnas alkoholvanor. undersökning utförs och omfattarintervjuer med 1 400 ungdomar i åldern . Skolöverstyrelsensundersökning återkommer även den varje är. Den omfattade över 16 000elever. Avdessa undersökningar att döma har ungdomarnas alkoholvanor under 1970-talelinle undergått mera betydande förändringar. undersökningarvisar dock att andelen ungdomar i åldern som använder större mängderalkohol en gång eller oftare har sjunkit ganska markant under perioden1971-1975. Även anialel ungdomar som dricker mellanöl en gäng elleroftare har minskal. Denna lendens gäller enligl skolöversiyrel.sensundersökningar alla åldersgrupper men är mest markant i de lägsta. EnliglSIFO:s undersökningar visar antalet kon-sumtionstillfällen för mellanölen klar minskning. Konsumiionstill-fällena för spritdrycker har däremot ökat. 1976/77:108 14 Skolöverstyrelsensundersökningar innehåller också uppgifter om hur myckel ungdomar förtär vid deolika dryckestillfällena. På frågan "hur ofta händer det alt du drickeralkohol motsvarande minst en halvflaska starksprit eller en helflaska vin vidsamma tillfälle'" valde av pojkarna och av flickorna i årskurs 9svarsallernaiivei eller oftare och av pojkarna och av flickorna alternativet någon till . Enligtskolöverstyrelsens undersökningar uppger inemot av ungdomarna i årskurs 9alt de känner sig berusade varje eller nästan varje gång de dricker alkohol.SIFO redovisar liknande resultat. Avbåda de nämnda undersökningarna framgår all de ungdomar i tonåren som använderalkohol i myckel stor uisiräckning dricker spritdrycker, vin eller starköl,dvs. Beredningsgruppenframhåller i rapporten all bruk av alkohol kan ge negativa effekter avskiftande natur. Vissa av dessa är av den arten all de ulan tvekan kanbetecknas som alkoholskador. Hit hör bl. a. vissa kroniska förändringar avhälsotillståndet. Även andra menliga följder av alkoholbruk såsom försämradesociala relationer betecknas ibland som alkoholskador. Begreppet alkoholskadakan alltså ges en vidsträckt betydelse. Beredningsgruppenerinrar om APU:s definition av alkoholskadebegrep-pel. Enligl denna utredningsuppfattning är alkoholskada en till följd av alkoholfönäring uppkommen inteobetydlig effekt, som lar sig uttryck på ett eller flera av följande sätl a) en försämring av konsumentens fysiska och psykiskahälsa, b) en försämring av hans levnadsvillkor i övrigt, c) en försämring av honom närståendes fysiska ellerpsykiska hälsa eller deras levnadsvillkor i övrigt, d) skadapä annan person eller denne tillhörig egendom, e) beteendensom strider moi samhällets sirävan au upprätthålla allmän ordning, O produktionsbortfall och liknande, g)värdkostnader och därmed jämförbara kostnader. Beredningsgruppenbelönar all vissa alkoholskador är mätbara eller kan presenteras i statistisktmaterial. Andra kan vara allvariiga och omfattande ulan alt de går allverifiera och redovisa på ett sådant sätl. Under1960- och under 1970-ialei har förändringarna i antalet o m-händertaganden för fylleri varit ganska begränsade. En topp följdes aven nedgång in på 1970-ialei. En ökning av antalet omhändertaganden noteradesfr. o. m. . Förslå noterades dock lägre siffror änmotsvarande lid . Päsenare lid har frågan om sambandet mellan alkohol och brotts- Prop.1976/77:108 '5 lighettilldragit sig betydande uppmärksamhet. All ett sådant samband föreligger äveni fråga om vissa former av brottslighet som inle i och för sig förutsätteralkoholpåverkan är väl belagt genom både äldre och nyare undersökningar. Ellliknande samband föreligger mellan missbruk av andra beroende-framkallandemedel och brott. I mänga fall är bakgrunden till broiislighelen ett missbruk avsåväl alkohol som andra medel. Beträffandeirafiknykierhelsbrollen konstaleras i betänkandet (SOU1970:6J)Trafiknykterhetsbrottattden relativa brottsligheten minskade från år1951 lill är 1963 med ell tillfälligt avbrott . Utvecklingen efter år1963 var mindre entydig. Frekvensen var dock lägre i slutet av 1960-ialet än iböoan av 1950-lalel. De sakkunniga kom lill den slutsatsen all dennabrottslighet relativt sell har hållils under kontroll. Under1970-talets första år var antalet misstänkta irafiknykterhetsbrott per 1 000fordon i stort sett oförändrat. skedde en påtaglig minskning somfortsatte även . Minskningen noteras fr. o. m. denlid () då polisens försöksverksamhet med rutinmässigaalkoholuiandningsprov inleddes. Genom denna försöksverksamhet har alkoholensroll bland förare kunnat studeras närmare. Vid i förväg beordradeirafikkoniroller logs närmare 160 000 uiandningsprov. Dessa leddetill all av de undersökta förarna fick genomgå blodprov. Av dessa varomkring straffbart alkoholpåverkade. Materialet tillåter inte någraalltför långtgående slutsatser om del s. k. mörk-lalel vidtrafikonykierheisbrolt, dvs. del tal som anger skillnaden mellan del verkligaantalet trafikonyklra förare och del antal som upptäckts. Det torde emellertidstå klart all irafikonyklerheten utgör ett allvarligt problem frånirafiksäkerhetssynpunkt. Ifråga om utvecklingen för de grövre brotten mot alkohollagstiftningen, nämligen1 a n g n i ng, hembränning och smuggling hänvisar beredningsgruppen lill APU:sredovisning. Enligl denna har langningsbroi-ten legat på enoförändrad nivå. Är 1975 avdömdes 539 sådana brott. Hembränningsbrollen har desenaste åren visat en ganska kraftig minskning. Antalet sådana brott som kommitlill polisens kännedom utgjorde 1975 mol 1973. Antalet avtullverket gjorda sprit-och vinbeslag har inte undergått någonnämnvärd förändring. Ibetänkandet (SOU 1967:36,37) Nykterhetsvårdens läge, avgivet av 1964 årsnykierhelsvårdsundersökning, redovisas en undersökning rörande värdoch behandling av alkohol missbrukare. Andelen alkoholmissbrukare vidmentalsjukhus var något och vid psykiatriska kliniker omkring 14 %.Nykierhetsvårdens strukturgrupp inom har gjort en liknandeundersökning av förhållandena vid de psykiatriska klinikerna och sjukhusen viden bestämd tidpunkt . Utifrån vissa anlaganden har därvid andelenalkoholmissbrukare beräknats vara högre än år1965 vid såväl Prop.1976/77:108 16 psykiatriskakliniker som psykiatriska sjukhus. Av undersökning framgår också attantalet alkoholmissbrukare som har tvångsintagits för psykiatrisk vård enligllagen (1966:293) om beredande av sluten psykiatrisk vård i vissa fall (ändradsenast 1976:373) uppgick lill närmare I 000. vistadesomkring 750 tvångsiniagna klienter på allmänna vårdanstalter för alkoholmissbrukare.Vid allmänna och enskilda vårdanstalter för alkoholmissbrukare vistadessamtidigt därutöver omkring 1 300 frivilligt ingångna klienter. APUredovisar uppgifter om alkoholbelingade sjukdomar för liden t. o. m. år 1964.En kraftig ökning ägde enligl denna redovisning rum i anslutning lill 1954 årsreform. Därefter skedde för männens del en viss nedgång men vid periodensutgång hade antalet intagningar åter närmat sig höga nivå. (APU) avlämnade sill slutbetänkande (SOU1974:90-93) Alkoholpolitik. Sedan betänkandet remiss-behandlats tillsattes enberedningsgrupp med uppgift att pä grundval av betänkandet och remissyttrandenaredovisa ett samlat underlag för regeringens ställningstagande till dealkoholpoliliska frågorna. Beredningsgruppen har redovisatuppdraget i en rapport (Ds S 1977:1). Jag vill nu ta upp dessa frågor. Missbrukav alkohol är ell av våra största sociala problem. I samband medprincipbeslutet (SkU 1975/76:64, rskr 1975/76:384) om förbud motförsäljning av mellanöl anslöt sig enhälligt lill skal-leuiskottetsuttalande om målet för alkoholpolitiken. Utskottet underströk starkt behovet aven genomgripande alkoholpolitisk reform. Ulskoilel betonade också alt del ärav stort värde alt alkoholfrågorna i fortsättningen infogas i sitt sammanhangoch alt ell klart mål uppställs för en flerårig insats syftande lill aubegränsa den totala, alltför höga alkoholkonsumtionen och till att komma tillrätta med alkoholmissbruket. Jaglägger här fram förslag lill åtgärder som syftar lill en sådan begränsning avden totala alkoholkonsumtionen som kan bidra till att alkoholmissbruket trängstillbaka och alkoholskadorna därmed motverkas. Insatser av delta slag kan dockfå genomslagskraft först på något . Del bör vidare understrykas alten utveckling i den riktning som jag förordar tillfälligt kan avbrytas, varvidnya åtgärder får prövas. Mot denna bakgrund har jag funnit alt någon i fråga ommängd och tid bestämd plan för en sänkning av alkoholkonsumtionen inle ärmöjlig. Förall komma lillrälla med alkoholmissbruket är del nödvändigt all Prop.1976/77:108 17 upprätthållavissa restriktioner i handeln med alkoholdrycker. Alkoholfrågan måsie vidaresällas in i sitt sociala och samhällspoliiiska sammanhang och åtgärder vidtaspä en mängd områden i syfte alt nedbringa alkoholkonsumtion och alkoholskador.En socialt ansvarsfull politik som syftar lill all skapa trygghet och välfärdför alla människor ökar förutsättningarna all komma lillräita medalkoholmissbruket. Jagvill framhålla att alkoholpolitiska strävanden måste kompletteras med insatserför vård och rehabilitering av alkoholmissbrukare, (S1969:29), som överväger dessa frågor, beräknas komma att överlämna sillslutbetänkande . Riskenför alkoholmissbruk ökar om alkoholvanor etableras tidigt i lon-åren. Ettflertal av de åtgärder som jag förordar i det följande är därför särskiltinriktade på ungdomen och dess situation. Delär svårt att med säkerhet fastställa någon enskild orsak till alkoholmissbruk.Även om det oftast är ett symtom pä en social störning kan missbruket ha andraorsaker. Beredningsgruppen finner det inte möjligt att i rapporten ge enuttömmande beskrivning av de olika teorier som finns om orsakerna tillalkoholmissbruk. Några vanliga orsaker berörs dock av beredningsgruppen. Enorsak som beredningsgruppen nämner är det utbredda dryckesmönster somtraditionellt finns i och som innebär att man koncentrerat, t. ex.under veckosluten, dricker stora kvantiteter alkohol. Under inflytande avberusning följer ibland kriminalitet av olika slag, främst misshandel ochliknande. För många kan det vara svårt alt bryta ell sådant dryckesmönster. Dekan också drabbas av mera permanenta skador. Del är en viktig alkoholpolitiskuppgift att på olika sätt, bl.a. genom en ökad upplysningsverksamhet omalkoholens risker, ändra detta dryckesmönster. Densociala misären var tidigare en dominerande orsak till alkoholmissbruk. Somberedningsgruppen konstaterar är orsakerna oftast andra i dagens samhälle.Välfärdspolitiken har inriktats påatt generellt öka denpersonliga tryggheten, förbättra försörjningsmöjligheterna och bättre anpassaarbetslivet till människan. De åtgärder som vidtagits har bl. a. fört med sigen omflyttning mellan regioner, förändrade produktionssätt och nyaboendeformer. Dettahar löst viktiga problem för människorna men skapat nya såsomosäkerhet i ny miljö och bristande självtillit i nya förhållanden mellanmänniskor, faktorer som kan leda till alkoholmissbruk. Inomarbetslivet har strukturrationaliseringar medfört många för människornapositiva följder såsom mindre tungt arbete och säkrare försörjning. Samtidigthar emellertid den uppskruvade arbetstakten blivit en allvariig stressfaktor.Fysiska hälsorisker i form av luftföroreningar och buller liksomolycksfallsrisker slår fortfarande kvar och verkar på många psykiskt pressande.I en starkt industrialiserad produktion har vidare individens roll i 2 1976/77. För många har det inneburit större möjligheteratt utforma sin egensituation, medan andra, som endast har en detalj i produktionen all sköta,känner enformighet i arbetet. De upplever sig också ha små möjligheter attpåverka sina arbetsvillkor och arbetsformer. Arbetslöshetkan för de människor som drabbas eller hotas av den orsaka allvarliga socialaproblem. Den sysslolöshet och osäkerhet som kan bli en följd särskilt för ungamänniskor när de inle får någon förankring i arbetslivet kan vara grundläggandeorsaker lill missbruk. 1skolan står konkurrens och utslagning kvar som betydande problem trots desenaste årtiondenas reformer. Bland dem som inle förmår att hävda sig kanbristande självtillii vålla sociala problem i form av i. ex. alkoholmissbruk. Urbaniseringenhar förändrat människornas fritidsanvändning. Befolkningsomflyttningen har, ivarje fall i de stora inflyttningsorterna, förändrat kontakterna mellanmänniskor. Den isolering som vissa människor då har hamnat i skaparotillfredsslällelse och är sannolikt en viktig orsak till för storalkoholkonsumtion. Samlevnadsproblemi äktenskapet eller familjen kan ofta leda lill alkoholproblem. Molden bakgrund som här har tecknats anser beredningsgruppen det naiuriigt allalkoholpolitiken ses i ett nytt sammanhang. Eftersom alkoholmissbruket oftahar sin orsak i sociala förhållanden bör det i första hand angripas med i vidmening socialpolitiska insatser. Det man vill sätta in som specifiktalkoholpolitiskt måste ses som ett komplement lill andra åtgärder som syftartill att förbättra förhållandena inom arbetslivet, skolan, familjelivet,boendet och frilidsulnytijandei. Beredningsgruppenövergår därefter lill att redovisa de mål som under senare är har ställts uppför politiken inom olika samhällsområden och behandlar först den förändring somhar skett av socialpolitikens inriktning. Enliglberedningsgruppen kan man i myckel allmänna termer säga all socialpolitikensmål har vidgats lill alt skapa en bättre livsmiljö och livskvalitet. Samtidigthar socialpolitikens samspel, i vissa fall integration, med andrasamhällsakliviteter blivit mer markerad. Vidareinnebär kraven på solidaritet mellan samhällsmedlemmarna behov av störreinlevelse och engagemang för alt skapa möjlighet för människor all stödjavarandra och förhindra utslagning. Konkret har de medfört all en ökad tonvikthar lagts på förändringar i den enskildes miljö, dvs. inom arbets-,utbildnings-, boende- och fritidsmiljön. Såledeshar man t. ex. inom socialvården genom ändrad organisation försökt nå en ökadintegration och samordning med närliggande funktioner. Delta har bl. a.inneburit en förskjutning från åtgärder riktade mot individen lill generellaförebyggande åtgärder, en ökad satsning på öppen vård i stället förinsiiiuiionsvård och pä social service i stället för social kontroll saml Prop.1976/77:108 19 återhållsamhetmed tvångsåtgärder lill förmän för ökad frivillighet. Denna nya inriktningkommer lill uttryck i socialulredningens principbetänkande (SOU 1974:40)Socialvården Mål och Medel. Sammalendens kan noteras pä andra områden. Inom arbetslivet har strävandena i alltstörre utsträckning inriktats på förbättring av arbetsmiljö ochanställningsvillkor. Bostadspolitiken har vidgats lill att i högre grad uppmärksammabostadsmiljöfrågor. Inom utbildningspolitiken har, nu senast genom SlA-reformen(prop. 1975/76:39, UbU 1975/76:30, rskr 1975/76:367), en förskjutning stegvisskett från individuella lill sociala mål. Strävan är all få till stånd ett ökatsamspel mellan skola och annan samhällsverksamhet och all vidga kontakten medarbetslivet. För kulturpolitiken har ställts som mål att öka den enskildeskontakter med kulturiivet och nå och engagera fler människor. Inomkriminalpolitiken betonas numera allt starkare vikten av en samverkan mellankriminalvården och övriga samhällsorgan. Beredningsgruppenfinner all det gemensamma målet för dessa insatser kan sägas vara att skapa enbättre samhällsmiljö. En socialpolitik med den inriktning och de mål som härhar antytts motverkar enligt beredningsgruppen aktivt uppkomsten av socialamissförhållanden och minskar därmed missbruket av alkohol och andraberoendeframkallande medel. Somjag har framhållit bör åtgärder vidtas för en sådan begränsning av dentotala alkoholkonsumtionen som kan bidra till att tränga tillbakaalkoholmissbruket och motverka alkoholskadorna. Socialpolitiska insatser avskilda slag har också sin givna plats då del gäller att främja en sådanutveckling. En socialpolitik med den inriktning och de mål som beredningsgruppenhar antytt bör verksamt bidra lill alt dämpa missbruket av alkohol och andraberoendeframkallande medel samt alt begränsa de skador som följer avmissbruket. Restriktioner i handeln med alkoholdrycker krävs också, främst somett skydd för ungdomen. Socialpolitiska insatser, i samspel med andra åtgärder,bör utgöra grunden för samhällets alkoholpolitik. Anknytningenlill socialpolitiken leder enligl beredningsgruppens mening till att ansvaretför de alkoholpolitiska frågorna på central verksnivå bör anförtrossocialstyrelsen. Härigenom skapas goda förutsättningar för en samordning avalkoholpolitiken med åtgärder mot andra missbruksformer och med andrasocialpolitiska insatser. Större delen av de uppgifter som handhas avalkoholbyrån hos bör föras över till . Iövrigt bör de särskilda uppgifter som vissa andra myndigheter ochorganisationer f n. har ligga kvar hos dessa. Sålunda bör skolöverstyrelsenäven bevaka alkoholfrågorna i skolan, fördelaanslagen till ungdomsorganisationerna för informationsverksamhet () behålla sin viktigaroll som informationskanal för folkrörelserna. Iberedningsgruppens ställningstagande ligger all ett särskilt alkoholpolitisktråd, som APU har föreslagit, inte bör inrättas. Prop.1976/77:108 20 deltill knyts en alkoholpolitisk grupp med representanter förarbetsmarknadens parter, folkrörelserna och andra organ inom samhällslivet. Medanledning av vad jag har sagt anser jag liksom beredningsgruppen altsocialstyrelsen bör anförtros del centrala ansvaret för de alkoholpoliliskafrågorna. Som kommer all framgå senare i mitt anförande ansluter jag mig lillberedningsgruppens förslag i fråga om fördelningen av uppgifter mellansocialstyrelsen och vissa andra myndigheter och organisationer. Beredningsgruppensförslag i fråga om den alkoholpoliliska gruppen inom är välunderbyggt. Tillkomsten av ett sådant organ bör verksamt bidra till att skapagoda kontakter mellan och organisationerna i dealkoholpolitiska frågorna. Jag tillstyrker därför förslaget. Enligl min meningbör gruppen ges benämningen för alkoholfrågor. Nämndenbör ha beslutanderätt i en rad frågor som rör alkoholpolitikens utformning ochinriktning och bör kunna ta initiativ till åtgärder med alkoholpolitiskanknytning. Staloch kommun har gjort kraftigt ökade satsningar på stöd ål föreningslivet. Frånstatens sida har det centrala slödet byggts ut liksom akiivi-lelssiödel.Primärkommuner och landsting har nästan genomgående starkt ökat sill stöd underde allra . Trots delta kämpar många organisationer med ekonomiskasvårigheter. Detta är otillfredsställande eftersom det engagemang och dennormbildning som äger rum i folkrörelserna utgör ett stöd och en stimulans tillpersonlighetsulveckling för dem som engageras i föreningslivet. Beredningsgruppenframhåller all folkrörelserna och organisationerna har en väsentlig roll attfylla inom alkoholpolitiken. En naluriig väg all föra ut alkoholpoliliskamålsättningar är nämligen alt använda sig av instrument som människor kännerförtroende för. Enligl beredningsgruppen är genomförandet av alkoholpolitikeni myckel en fråga om ett samspel mellan skilda organs insatser. Ett sådant samspelmöjliggör både en differentiering och en decentralisering av verksamheten.Genom t. ex. fritids- och kulturpolitiken har ell mönster skapats som harvisat sig framgångsrikt och effektivt. Föreningsliv och samhällsorgansamverkar, var och en på sina egna villkor men med gemensamma mål. Sirävan harvarit att uppnå största möjliga enkelhet och att ge organisationerna ell egetansvarsområde. Beredningsgruppenbetonar vidare alt samhällets åtgärder mot alkoholmissbruk har betydelse inteminst frän brottsförebyggande synpunkt.