prop · G00382 · 1976-12-31 00:00:00 — ifrågasätter starktutredningens förslag att basera en stor del av kulturtidskriftsstödet påsträvan att kompensera tidskrifter som erlägger mervärdeskatt för denna utgift.Förändringar på detta område bör i första hand göras genom att reglerna förmervärdeskatt ändras. och mervärdeskatteutredningenifrågasätter utredningens beräkningar av hur mycket de skattepliktigatidskrifterna nu betalar i mervärdeskatt. Enligt måste hänsynäven tas till den avdragsgilla mervärdeskatt sorh utgivaren har om han säljeren skattepliktig tidskrift. Mervärdeskattens "nettofördyring" påskattepliktiga tidskrifter jämfört med skattefria bör endast vara skatten pådet mervärde som har tillskapats. Prop.1976/77: 82 12 Samtliga remissinstanser som yttrarsig i frågan tillstyrker att projekt-jidraget avskaffas. Statens kulturrådanser att den avgörande motive-ingen för ett avskaffande av dettastöd är att det visat sig medföra att lagra få tidskrifter har fått en alltförstor del av bidragssumman. Dess-itom föreligger viss risk för godtycke ochsubjektivitet vid fördelningen. rCO tillstyrker ett avskaffande av projektbidragetendast under förutsättning att grundbidraget får en sådan uppräkning att desom medverkar i kulturtidskrifterna får sina villkor förbättrade. Ett mycket stort antalremissinstanser delar utredningens åsikt att den nuvarande stödköpsordningen ärförfelad och anser det vara befogat att finna nya former för stödköp.Kriminalvårdsstyrelsen reagerar dock mot att utredningen betecknar detnuvarande stödköpet som administrativt betungande. Styrelsen har tvärtomövervägande positiva erfarenheter och finner att det nuvarande stödköpet harenbart den väsentliga bristen, att dess storlek inte svarar mot behoven. Utredningens förslag angåendestödköp får ett oreserverat stöd från några remissinstanser, nämligen statenskulturråd. , Frihetlig Socialistisk ochStudieförbundet . RRV och presstödsnämnden anser inte att utredningensförslag till alternativ stödköpsform skall genomföras. De föreslår i ställetatt grundbidragen räknas upp med de medel som utredningen vill använda förstödköp. påpekar att om stödköpet skall få ekonomiskbetydelse, måste abonnemangspriset väsentligt överstiga den rörliga kostnadenper exemplar. Detta skulle kunna motivera att tidskriften arbetade med två priser,ett marknadspris för allmänheten och ett högre stödköpspris. Tidskriften skulledå kunna påverka stödets storlek genom prissättningen på stödexemplaren. Dettakan inte accepteras. Omvänt betyder stödköp av exemplar till marknadspris intemycket för tidskriftens ekonomi. RRV anför att kulturtidskrifterna givetvis äroförhindrade att t. ex. genom gratisprenumerationer, rabatter eller andraåtgärder nå en önskvärd spridning till olika målgrupper. Utredningens förslag att endast tidskrifter som tilldelatsgrundbidrag skall få ingå i stödköpet får stöd av flertalet instanser som tarupp frågan. motsätter sig dock en sådan anknytningtill grundbidraget. anför att åtskilliga kulturtidskriftersom med stöd från annat håll kommer att ha så god ekonomi, att grundbidrag intekommer i fråga, torde ha behov av det spridningsstöd som den nyastödköpsordningen innefattar. Några remissinstanser, bl. och , anser att samtliga 1976/77: 82 13 grundbidragsberättigade tidskrifter skall ingå i stödköpetoch motsätter sig alltså utredningens förslag att endast 100 av de 130tidskrifter som föreslås få grundbidrag skall ingå i stödköpsordningen. Utredningens förslag att tidskrifterna själva skall utsemottagare av stödprenumerationer diskuteras av många remissinstanser.Presstödsnämnden anser att eventuella stödköp administreras enklare och billigarevia Bibliotekstjänst och bör syfta till att exempelvis förse bibliotek påmindre orter och på sjukhus och andra vårdinstitutioner med kulturtidskrifter.Enligt bör det ankomma på att, som ,fördela prenumerationer mellan de olika huvudgrupperna av mottagare.De prenumerationer som tilldelas primärkommuner bör i första hand gå tillkommuner med svag skattekraft. Fördelningen mellan olika institutioner inomvarje kommun bör vara en uppgift för kulturnämnderna. Enligt Svenskatidningsutgivareföreningens uppfattning bör i första hand prenumerationer avkulturtidskrifter genom stödköp eller på annat sätt ställas till förfogande förde folkbibliotek som önskar få tillgång till tidskrifterna. Antalet här avseddabibliotek kan beräknas uppgå till mellan 300 och 400. FACTU anser den föreslagnaordningen vara helt oacceptabel. En absolut förutsättning för en prenumerationmåste vara, att mottagaren själv får välja sin tidskrift. Den föreslagnastödformen skulle även kunna inbjuda till missbruk som skulle bli svårt attövervaka utan en mycket ingående revision. En tidskrift skulle enligt FACTUmycket väl kunna få 500 nuvarande friexemplar betalda med statliga medel eller,genom att inge en lista över 500 av dess betalande prenumeranter, få dessaabonnemang betalda två gånger. Enligt FACTU:s uppfattning bör frågan om stödköpytterligare överarbetas eller systemet behållas i sin nuvarande form. och anser att mottagarna av stödprenumerationerbör få ett inflytande över vilka tidskrifter de mottar. Överbefälhavaren påpekar attansvaret för tidskriftsurvalet på ett förbandsbibliotek ligger hos chefen förresp. verksamhetsställe, vilket innebär att ett bibliotek har rätt att avstå frånen publikation, även ot-n den erbjuds som gåva. tillstyrkerutredningsförslaget under förutsättning att detta kombineras med aktivainsatser från bl. a. för att öka kännedomen om tidskrifterna.Svenska bokförläggareföreningen förutsätter att , i det fallförslaget genomförs, hjälper de tidskrifter som så önskar att anvisa mottagare.Föreningen ifrågasätter dock det rikfiga i att ge bort prenumerationer tillmottagare vilka själva inte visar något intresse för tidskriften. LO, och tillstyrker utredningens 1976/77: 82 14 förslag om att tidskrifterna själva skall få utsemottagare. föreslår dock att rätten att utse mottagare avstödprenumerationer inte tillfaller tidskriften som sådan utan dess ansvarigeutgivare. Samtliga remissinstanser som representerar de nuvarande mottagarna avstödköpsexemplaren, nämligen överbefälhavaren, ,. , och beklagar att den föreslagna ordningen kan medföra att de nuvarandemottagarna går miste om sina tidskrifter. Nämnda instanser påpekar, atttidskriftema allmänt har rönt stor uppskattning på mottagarställena, ochflertalet välkomnar utredningens förslag att man direkt medden nya stödköpsordningen studerar utfallet. betonar attinstitutet genom stödprenumerationer har möjlighet att tilldela universitetoch översättare i utlandet exemplar av svenska tidskrifter. Enligt institutetbör antingen en särlös-ling eftersträvas för dessa mottagare eller institutetpå annat sätt ges nöjlighet att fortsätta med den hittillsvarande prenumerationsservicen. Utredningens förslag att begreppetideella tidskrifter bör as bort ur författningen tillstyrks av deremissinstanser som yttrar sig Några instanser påpekar atten förutsättning därvid är att det IV tidskriftsutredningen föreslagna stödet till organisationstidskriftersenomförs. Några remissinstanser, bl. a. kristna ungdomsråd,>etonar vikten av att organisationstidskrifter också kan betraktas somkulturtidskrifter och att begreppet "huvudsakliga innehåll" bör tolkasill organisationstidskrifternas fördel, då dessa ofta också ärmedlems-idskrifter. Ett fåtal remissinstanser tar uppfrågan om missbruk av tid-kriftsstödet. anser att utredningentillfyllest lar beaktat sådana riskmoment. instämmeri tt speciella påföljder inom stödsystemets ram bör etableras för attun-lerstryka betydelsen av att endast riktiga uppgifter lämnas. örenligt förbundet självfallet också en viss "mjukhet" i handhavandet vdessa påföljder rekommenderas. En del uppgifter grundas på anta-anden ellerönskemål och får inte hårdras när man senare jämför dem led utfallet t. ex. avtidskriftens budget eller prenumerantstock. FACTU inner utredningensformulering beträffande påföljd vara helt otillfreds-[ällande. Skyldigheten attåterbetala felaktigt använt belopp bör enligt -ACTU vara ovillkoriig. Några remissinstanser tar upp stödets inriktning på lika typer av kulturtidskrifter. efararatt utredningens förslag missgynnar de små kulturtidskrifterna med destora. Arbetsgruppen för kulturtidskrifternas samarbets- Prop.1976/77: 82 15 frågorhar uppmärksammat att utredningens förslag endast omfattar svenskakulturtidskrifter. En aktuell undersökning visar, enligt arbets-, gruppensrepresentant för invandrartidskrifterna, att antalet invandrartidskrifter iSverige uppgår till ca 130 st. Arbetsgruppen förutsätter att dessa tidskriftersspeciella problem utreds i särskild ordning och att förslag till stöd snarastframläggs. kristna ungdomsråd och Unga örnars riksförbund framhålleratt särskilt stöd behövs för ungdomstidskrifter. föreslår attfrågan utreds. och Klys anser att det finns ettbehov av startbidrag åt nya tidskrifter. beklagar att frågan ometable-ringsstöd för kulturtidskrifter inte behandlats av utredningen och föreslårdärför att får i uppdrag att finna lämpliga former för ettstartbidrag. Ett sådant skulle kunna knytas till ett distributionsstöd ellertill utredningens förslag om stödköp. 4 Föredraganden m. m. har en mycket viktig roll ivårt kulturliv. De bidrar till att stimulera debatten och till att säkerställaatt olika åsiktsriktningar kan göra sig hörda. De ger kulturarbetarna godamöjligheter att nå ut till publiken. svarar de också för enbetydelsefull bevakning av olika kultur- och samhällsområden. kan ofta frågor tas upp som sällan behandlas i mer allmäntinriktade medier. Deras opinionsbildande betydelse är ofta långt större än vadupplagans storlek ger vid handen. Inte sällan leder debatter som startas ikulturtidskrifter till att den aktuella frågan också tas upp i andra medier. Vissa kulturskrifter har existerat ,medan andra har haft relativt kort livslängd. Att en tidskrift läggs ned kan haenbart ekonomiska orsaker, men kan också bero på att den grupp som står bakomtidskriften anser sig ha nått sitt mål eller att reaktionen inför tidskrifteninte blivit den väntade. /67 har statligt stöd i merreguljära former utgått till utgivning av kulturtidskrifter. gällande reglerför det statliga stödet infördes med verkan från /72. Jag har idet föregående redogjort för de nuvarande stödformerna liksom för begreppenkulturtidskrift och ideell tidskrift. Sammanfattningsvis gäller attkulturtidskrifter kan tilldelas grundbidrag medan såväl kulturtidskrifter somideella tidskrifter kan erhålla projektbidrag och komma i fråga för stödköp.Kulturtidskriftsutredningen har gjort en översyn av stödet till tidskrifterinom kultursektorn på grundval av en analys av kulturtidskrifternas ekonomiskasituation och en utvärdering av de nuvarande stödformerna. Enligt utredningen arbetar kulturtidskrifternaunder besvärliga ekonomiska förhållanden. Löner och honorar är i allmänhetlåga och myc- Prop.1976/77: 82 16 ket arbete utförs utan ersättning. Utredningen redovisaratt kostnaderna för framställning och distribution har ökat kraftigt undersenare år. har haft svårt att täcka kostnadsökningarna medökade intäkter. Ofta saknas också resurser för att marknadsföra tidskrifternapå ett sätt som skulle kunna ge fler prenumeranter och därigenom en bättreekonomi. Utredningen föreslår en kraftigutbyggnad av det statliga stödet till kulturtidskrifter. Av de nuvarandestödformerna anser utredningen att rundbidraget har haft den största betydelsenför tidskriftema, medan projektbidraget inte har spelat någon väsentlig roll.Enligt utredningens iörslag bör därför grundbidraget behållas, medan stödformenprojektbidrag bör upphöra. Nuvarande ordning för stödköp har enligtutred-lingen endast haft begränsad effekt för tidskrifterna. Av detta skäl'öreslår utredningen att reglerna för stödköp förändras så, att endast:idskrifter som tilldelats grundbidrag skall kunna bli föremål för stöd-<öp.Dessa tidskrifter skall själva iå utse mottagare av ett antal pre-lumeraUoner,för vilka staten skall erlägga ersättning. Till följd av utred-lingens förslagkommer stöd endast att kunna utgå till kulturtidskrifter, »ådana ideellatidskrifter som inte kan betraktas som kultur-Idskrifter kommer inteatt kunna komma i fråga för stöd. Remissinstan-;erna har i allmänhet instämt iutredningens förslag när det gäller grund-)idraget och projektbidraget. I frågaom stödköpet har meningarna /arit delade. På förslag av chefen förbudgetdepartementet har regeringen tidigare lenna dag beslutat att tillriksdagen avlämna proposition (1976: 77: 99) )m stöd till vissa tidningar ochtidskrifter m. m. Där föreslås att orga-lisationstidskrifter skall kunna fåstöd i förhållande till den postdistri-»uerade upplagan. Stödet föreslås utgåenligt generellt verkande regler. Vissa av de kulturtidskrifter som f. n. erhållertidskriftsstöd kommer itt kunna få det föreslagna stödet tillorganisationstidskrifter. Eftersom juiturtidskrifternas upplagor genomgående ärsmå kommer sådant stöd de flesta fall endast att få begränsad ekonomiskbetydelse för dessa idskrifter. Många kulturtidskrifter kan inte alls komma ifråga för det öreslagna stödet. Mot denna bakgrund förordar jag att ettsärskilt stat-igt stöd till kulturtidskrifter skall utgå även i fortsättningen. I fråga om vilka stödformer somskall ingå i stödet till kulturskrifter inser jag i likhet med utredningen attett bidrag, som motsvarar det nu-'arande grundbidraget, bör finnas med även ifortsättningen. Något ärskilt projektbidrag bör enligt min mening inte ingå ikulturtidskriftstödet. När det gäller stödköpet delar jagutredningens bedömning att den [uvarande formen endast har haft begränsat värdeför kulturtidskrif-erna. Jag har förståelse för att utredningen har söktutforma sina förlag om stödköp så att de skall underlätta för tidskrifternaatt bedriva Prop.1976/77: 82 17 en aktiv marknadsföring som är inriktad på de grupper somdet är viktigt för tidskrifterna att nå. Jag anser dock, i likhet med vissa remissinstanser,att den effekt som utredningen vill uppnå med sitt förslag lika väl kan uppnåsgenom att dessa resurser används till en förstärkning av grundbidraget. Jag förordar därför att detstatliga stödet till kulturtidskrifter fr. o. m. /78 endastskall bestå av ett slags bidrag, som motsvarar det nuvarande grundbidraget. Ilikhet med utredningen anser jag att detta bidrag bör kunna utgå till sammakategori av tidskrifter som kan komma i fråga för grundbidrag. Liksom f. n.bör gälla att en tidskrift skall ha kommit ut med minst fyra nummer närmastföregående budgetår innan den första gången kan tilldelas bidrag. I proposition 1976/77: 99 föreslåssärskilda stödformer för tidningar och tidskrifter på andra språk än svenska,som riktar sig till invandrare i . Sådana tidskrifter bör därför ejkunna komma i fråga för stöd till kulturtidskrifter. Däremot bör det, liksom f.n. vara möjligt att inom ramen för kulturtidskriftsstödet ge bidrag tillenstaka andra tidskrifter på annat språk än svenska. En förutsättning ärsjälvfallet att sådan tidskrift ges ut här i av svensk ägare och attden i övrigt uppfyller kraven för stöd. Kulturtidskriftsstödet bör liksom;f. n. ha till syfte att främja hög kvalitet och ett mångsidigt utbud av åsikteroch behandlade ämnen. I detta ligger bl. a. att varje tidskrift, oavsett vilkenåsiktsriktning den företräder, måste kunna få stöd. Tidskrifter av likartadkaraktär bör vid bidragsgivningen behandlas likvärdigt Mot denna bakgrundskulle urval av bidragsberättigade tidskrifter enligt generellt verkande regleri princip vara att föredra också för stödet till kulturfidskrifterna. Enligtmin mening är det emellertid inte möjligt att inom ekonomiskt realistiskaramar konstruera sådana regler som skulle kunna täcka de olika slag avtidskrifter som f. 'kan komma i fråga för stöd. Nuvarande metod för urval,som utgår från en allmän bedöming av tidskrifternas innehåll, bör därför behållas. Det är enligt min mening nödvändigtatt frågor om stöd prövas av ett organ med god kärmedom om kulturområdet.Statens kulturråd bör därför även i fortsättningen ha hand om denna uppgift. Utredningen diskuterar enhgt vilkaprinciper storleken av bidragen till de enskilda tidskrifterna bör bestämmas.Det ligger enligt utredningen i den selektiva stödformens natur att mångaolika faktorer spelar in härvidlag. anser att en fördelning efterförlustkriterier till viss del skulle kunna vägleda bidragsgivningen, även omdenna också måste korrigeras med hänsyn till andra förhållanden. Utredningen framhåller att ungefärhälften av de: kulturtidskrifter som innevarande budgetår har tilldelatsgrundbidrag också är befriade från mervärdeskatt på sina: tryckerikostnader.Dessa tidskrifter skulle 1976/77: 82 18 jcksåkomma i fråga för det föreslagna stödet till organisationstid-ikrifter.Utredningen vill inte föreslå att kulturtidskrifter generellt be-'rias frånmervärdeskatt, men förordar att de tidskrifter som är skatt-ikyldigakompenseras för skatten vid beräkningen av grundbidraget. \ven de tidskriftersom inte kan erhålla det föreslagna stödet till orga-lisationstidskrifter börenligt utredningen få kompensation för detta /id bidragsberäkningen. Bland remissinstanserna finns förespråkare förgenerella regler vid be-äkning av grundbidraget. I några fall förordas enanpassning till de egler somföreslås gälla för stöd till organisationstidskrifter, eventuellt ned särskildaarrangemang med hänsyn till kulturtidskrifternas spe-:iella förhållanden. Ensådan ordning skulle ha vissa förtjänster från )rincipell synpunkt. a.skulle utrymmet för skönsmässig behandling nd bidragsgivningen minska. Jag bedömer det emellertid inte vara möjligt attskapa ett generellt ;ystem för beräkning av det nya bidraget.Kulturtidskriftema skiljer ;ig alltför mycket i olika avseenden som harbetydelse för bidrags-jehovet. Upplagorna varierar exempelvis kraftigt istorlek. Vidare ikiftar kostnaderna för redaktionellt arbete, liksom t. ex.behovet av originalmaterial och illustrationer. Vissa tidskrifter har enblygsam eko-lomisk omslutning, medan andra omsätter betydande belopp. Ävennervärdeskattens effekt varierar för olika tidskrifter. De faktorer som ag nuhar nämnt leder till att de underskott som uppkommer blir olika ;tora.Anspråken på ekonomiska bidrag beror självfallet också på /ilken målsättningden enskilda tidskriften har när det gäller det tek-liska utförandet, deredaktionella ambitionerna, prenuriierationspriser-la, m. m. Bidraget bör därför bestämmas efter en bedömning avvarje enskild idskrifts karaktär och föratsättningar. Utgångspunkten bör därvidvara Itt det är tidskriftens ägare som har det huvudsakliga ekonomiskaan-;varet för utgivningen. Vissa tidskrifter får regelmässigt betydandeim-lerskott täckta av t. ex. kulturinstitutioner som disponerar storare-;urser. Avsikten är inte att statsbidraget skall leda till att insatsernaninskar från sådana bidragsgivares sida. Bidraget får inte heller bli så ;tortatt en tidskrift kan fortsätta utgivningen oberoende av om t. ex.jrenumerafionsintäktema stadigt minskar . Enligt nu gällande regler kan en kulturtidskrift fågrundbidrag endast )m intäkterna av tidskriften inte täcker utgiftema för denoch om dess igare inte får tillräckligt stöd från annat håll. harenligt itredningen tolkat denna regel så, att en tidskrift måste redovisaför-ust för att kunna erhålla grundbidrag. Utredningen föreslår att mot-varandeinte skall gälla i fortsättningen. Bland remissinstanserna är neningama deladeom detta förslag. Föregen del anser jag att bidraget självfallet alltid skall användas 1976/77: 82 19 föratt täcka utgifter för tidskriften. Bidraget kan således inte få användas förnågot annat ändamål. Om det skulle visa sig att intäkter och bidrag för ett åröverstiger kostnaderna för tidskriften under bör överskottet inte fåanvändas till annat än tidskriftens fortsatta utgivning. Mot bakgrund av vad jag här har sagt förordar jagatt bidrag fr. o; m. /78 skall kunna utgå till ägare av sådankulturtidskrift för vilken det kan beräknas att intäkterna för det budgetår somansökan avser inte kommer att täcka kostnaderna och för vars utgivande ägareninte har eller kan påräkna tillräckligt stöd från aimat håll. Med anledning av utredningens förslag, att man vidbidragsgivningen skall ta hänsyn till om tidskrifterna är befriade frånmervärdeskatt eller ej resp. om de erhåller det föreslagna stödet tillorganisationstidskrifter, vill jag anföra följande. Jag är i likhet med utredningen inte beredd att nuförorda någon generell befrielse från mervärdeskatt för kulturtidskrifter. Deregler som f. n. gäller för undantag från skatteplikt för tidskrifter innebäratt utrymmet för subjektiva avgöranden är starkt begränsat. Så är inte falletnär det gäller fördelningen av bidrag till kulturtidskrifter eftersom urvaletmåste grundas på en bedömning av tidskriftemas innehåll och deras ekonomiskasituation. Att lägga en sådan bedömning till grund för beslut om befrielse frånmervärdeskatt skulle betyda att man införde principer som är främmande iskattesammanhang. Jag har i denna fråga samrått med chefen förbudgetdepartementet. Vidberäkningen av bidragets storlek kommer hänsyn att kunna tas tillmervärdeskatten i den mån denna medverkar till att underskott uppkommer för enviss tidskrift. Vissa kulturtidskrifter kommer att kunna erhålladet föreslagna stödet till organisationstidskrifter. bör vid sinbedömning av bidragsbehovet ta hänsyn till om tidskriften erhåller sådant stöd.Fr. o. m. ansökningstillfället för /79 bör tidskriftema i sinaansökningar om bidrag lämna uppgift om med vilket belopp sådant stöd har utgåttför föregående år. bör kunna lägga detta belopp till grund för sinbedömning av bidragsbehovet. Vid an-sökningsfillfället för /78kommer inga uppgifter att föreligga om organisationstidskriftsstödets storlek.I de fall där det är uppenbart att detta stöd för endast kan komma attuppgå till mindre belopp bör kunna bortse från det vid beräkningenav bidrag för nämnda budgetår. Vid sin behandling av dessa frågor börkulturrådet givetvis ha ett nära samarbete med den myndighet som beslutar omstödet till organisationstidskrifter. Som underlag för prövning av ärende omstöd till kulturtidskrift bör ligga en skriftlig ansökan av tidskriftensägare. Ansökan bör innehålla uppgifter om utgivningen och ekonomin under de 1976/77: 82 20 närmast föregående budgetåren. Dessutom bör sökandenpresentera en utgivningsplan och en ekonomisk kalkyl för det budgetår som ansökanavser. För den händelse sökanden lämnar felaktig uppgift för att vilseledakulturrådet har rådet, om uppgiften har haft betydelse för prövningen avansökan, möjlighet att kräva tillbaka beviljat bidrag helt eller delvis.Detsamma gäller om utbetalat belopp inte har använts för avsett ändamål.Återkrävt belopp bör dllföras anslaget för stöd till kulturtidskrifter. Jag har i det föregående (s. 3) redogjort för de särskildaröstningsregler som f. n. gäller vid beslut om tidskriftsstöd och som syftartill att tillgodose minoritetsintressen. Motsvarande regler bör gälla även ifortsättningen vid beslut om bidrag. Liksom f. n. bör talan inte få föras motbeslut av om bidrag till kulturtidskrift. Det ankommer påregeringen att meddela bestämmelser om handläggningen av stödet tillkulturtidskrifter. När det gäller medelsbehovet för stödet tillkulturtidskrifter föreslår utredningen att 5,6 milj. kr. bör anvisas för grundbidragoch 1,75 milj. kr. Utredningen räknar med att ca 50 nyatidskrifter därigenom kan komma i fråga för grundbidrag. Jag anser att den beräkning av medelsbehovets totalaomfattning som utredningen har gjort i det stora hela är reaUstisk. /78 bör därför anvisas 7 milj. kr. till stöd tillkulturtidskrifter, vilket är 4,5 milj. kr. mer än vad som har anvisats underanslaget till tidskriftsstöd för innevarande budgetår. Jag återkommer tilldenna fråga i det följande. Vad jag har anfört i fråga om medelsanvisningeninnebär inget ställningstagande till frågan om hur många nya tidskrifter sombör komma i fråga för bidrag.