prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Prop.1976/77:100 Bilaga 9 n förNordiska trafiksäkerhetsrådet (NTR). I anslutning till en tidigare av NTRöverlämnad rapport rörande motorcykel- och mopedhjälmar pågår nu i ettutvecklingsarbete rörande lämpliga huvudskydd för mopedister. Arbetet harkommit så långt att man kan förutse att det nya huvudskyddet kommer att vara iproduktion . Rådets avlämnade rapport motorcyklar har mottagits positivt vid remissbehandlingen. En motsvaranderapport i fråga om bilar har lagts fram . Inledningsfasen av ett projekt om metoder förinsamling och redovisning av olycksdata kommer att redovisas . Inom ramen för detta projekt övervägs bl. a. s. k.haveriundersökningar. Bland andra frågor som uppmärksammas av NTR kan nämnasmotorcyklisters och mopedisters säkerhet samt körkortsutbildning och förarprov. Den antagna överenskommelsen omväderstationer i (NAOS), vilken överenskommelse ratificerats avSverige , trädde i kraft . Ett första möte med dengenom överenskommelsen tillskapade styrelsen för verksamheten hölls i december1976. och undertecknade ett avtal rörande driftenunder tiden den 1 juli 1975den av ett gemensamt väderskeppinom ramen för NAOS. Ett omfattande och vittförgrenat arbete pågår föratt främja trafiksäkerheten. Arbetet med körkortsreformen utbyte av äldrekörkort till körkort av ny typ och övergång till ett differentieratkörkortssystem har fortgått. Körkort av äldre typ upphör att gälla vidutgången av . Ett utvecklingsarbete rörande de nya körkorten i tekniskthänseende har genomförts och resulterat i att en förbättrad korttyp har tagitsi produktion . Genomförandet av ett differentierat körkortssystem med anpassning av behörigheten efter de kunskaper och den färdighet somkrävs för framförande av olika fordonstyper sker etappvis. F. n. pågår denetapp som inleddes och som innebär krav på högre behörighetför rätt att föra buss eller fordonskombination i vilken tung släpvagn ingår.Utbildningen för de nya behörigheterna sker främst inom gymnasieskolans ram menäven inom arbetsmarknadsutbildningen. Ett ökat behov av utbildningskapacitetkan förutses på ifrågavarande område. Detta behov bör i första hand tillgodosesinom gymnasieskolans ram. I den mån det bedöms arbetsmarknadsmässigt 2 1976/77. 1976/77:100 Bilaga 9 i8 motiveratkommer en ökning att kunna ske av utbildningen inom ramen förarbetsmarknadsverkets bristyrkesutbildning. Den pågående etappen beräknades vid körkortsreformensbeslutande omfatta en treårsperiod, alltså t. o. m. Nästa etapp, sominnebär krav på högre behörighet för rätt att föra singellastbil med entotalvikt över , beräknades pågå , innan detfullständiga genomförandet av reformen kan ske. har anmält vissa synpunkterpå genomförandet av nästa etapp. Övervägandena mynnar ut i att bättre underlagkrävs i fråga om bl. a. behovet av yrkesförare med olika behörighet. Enkartläggning fordras också för att man skall kunna besluta om tidpunkten förnästa etapp och för bedömningen av vilka övergångsarrangemang som behövs.Enligt verkets mening kan det finnas skäl att överväga möjligheterna att låtagenomförandet av nästa etapp anstå ytterligare någon tid utöver vad som harberäknats. Ett uppskov skulle inte medföra någon allvarlig olägenhet fråntrafiksäkerhetssynpunkt. Det differentierade körkortssystemet är en viktigtrafiksäkerhetsreform som bör genomföras med all den skyndsamhet som är möjlig.Såsom trafiksäkerhetsverket har anfört kräver emellertid det fortsatta arbetetytterligare utredning av flera frågor. För att få rådrum härför och förnödvändig planering i övrigt förordar jag ett uppskov när det gäller inledandetav nästa etapp. Bestämmelser har utfärdats om utlämnande avbelastningsuppgifter ur körkortsregistret. Antalet myndigheter som får ta delav det sekretessbelagda registerinnehållet har begränsats och möjlighet haröppnats för den enskilde att erhålla uppgifter som rör den egna personen. Föratt öka framkomligheten och säkerheten på riksvägarna har liksom föregåendesommar förbud gällt mot trafik med tyngre lastbilar vissa mer trafikbelastadeveckoslut , sommaren och . Den införda lagstadgade skyldigheten attanvända bilbälte har enligt gjorda undersökningar visat på attanvändningsplikten resulterat i betydande minskningar av antalet dödade ochskadade bilförare och passagerare. Kravet på montering av bilbälten har utvidgats tillatt omfatta även lätta lastbilar. När det gäller tunga lastbilar återstår vissatekniska problem som kräver ytterligare överväganden. gäller skyldighet för motorcyklisteratt använda skyddshjälm. Beträffande huvudskydd för mopedister följer trafiksäkerhetsverketpå uppdrag av regeringen det på detta område pågående utvecklingsarbetet.Arbetet har kommit långt och man kan förutse att en ny hjälmtyp finns iproduktion . Särskilda utbildnings-och kompetenskrav för rätt attföra motorcykel har trätt i kraft den 1976/77:100 Bilaga9 19 Reformen innebär i princip att bilkörkort som utfärdas efterangiven tidpunkt icke gäller för motorcykel. Efter utredning av trafiksäkerhetsverket harregeringen beslutat införa registreringsskyltar av mindre format, avpassadeför motorcyklar och terrängskotrar. Ettantal ändringar har beslutats i vägtrafikförfattningarna som innebärförenklingar och kostnadsbesparingar för såväl myndigheterna som de enskilda.Bl. a. berörs det centrala bilregistret. Reformerna träder i kraft den 1januari 1977. Trafiksäkerhetsutredningenfortsätter sitt arbete. Utredningen avser att tillregeringen redovisa sitt uppdrag att närmare utreda frågan om en minskning avhögsta tillåtna längd för motordrivna fordon och fordonståg, formerna förgenomförandet av en sådan åtgärd och behovet av utmärkning av fordonslängd.Inom trafiksäkerhetsutredningen arbetar bl. a. särskilda arbetsgrupper förfrågor rörande motorcyklar och mopeder, för barnens säkerhet i trafiken samtför frågor inom väg- och trafikmiljöområdet. Nordiska trafiksäkerhetsrådet (NTR) har i enrapport lagt fram förslag om obligatorisk användning av varselljus för bilarunder . Enligt förslaget bör föreskrifterna utformas så att förvarselljusbruk godtas det halvljus, som bilarna enligt gällanderegler skall vara utrustade med, men också andra ljuskällor som prövats lämpadeför ändamålet. Rådet har tidigare föreslagit obligatorisk användning avvarselljus för motorcyklar. Inom ramen för ett projekt, avseende de särskildatrafiksäkerhetsproblemen för motorcyklister och mopedister har rådet i eninledande etapp rapporterat om de problem som hänger samman med fordonenskonstruktion och prestanda. Rapporten har efter remissbehandling överlämnatstill trafiksäkerhetsutredningen för att övervägas i samband med utredningensfortsatta arbete. Inom rådet fortsätter arbetet med utbildningsfrågor rörandemotorcyklister och mopedister. Rådet utreder även frågan om nordiskharmonisering av utbildnings- och förar-provsbestämmelser beträffande andrafordonskategorier. Vidare har rådet beslutat om genomförande av en första fas iett projekt om metoder för insamling och redovisning av olycksdata. har under år1976 lagt fram förslag till förbättringar av trafikolycksfallsstatistiken.Remissbehandlingen av betänkandet har just avslutats. Rutinmässiga alkoholutandningsprov vidtrafikkontrolier för att förbättra nykterheten i trafiken har under åretutnyttjats försöksvis. Fr. o. m. ingår sådana prov som ettnormalt led i trafikövervakning. Trafiksäkerhetsverkethar fortsatt sin föreskrifts- och anvisningsverk- Prop.1976/77:100 Bilaga 9 20 samheti anslutning till vägtrafikförfattningama. a. har meddelats föreskrifter omanordning för utmärkning av skolskjuts. Informationsverksamheten har varitbetydande. Huvudaktiviteten har varit "Barn i trafiken" som utgjorten satsning på barnens säkerhet i trafiken gemensamt genomförd av demyndigheter och organisationer som aktivt arbetar för ökad trafiksäkerhet.Omfattande förberedelser har även gjorts års huvudaktivitet"Till och från arbetet" och huvudaktivitet "Jobbet ochtrafiksäkerheten". har tagit del i det inom CEMToch ECE m. fl. internationella samarbetsorgan pågående arbetet med frågoravseende trafiklagstiftning och trafiksäkerhet i övrigt. För /78 föreslås anslag tilltrafiksäkerhetsverkets förvaltnings- och uppdragsverksamhet om tillsammans ca58 milj. kr., vilket innebär en ökning med ca 6,1 milj. kr. Ökningen medgeranställning av viss ny personal för bl. a. uppdragsverksamhet, materialundersökningaroch utredningsuppdrag samt ytterligare aktiviteter i fråga om bl. För verkets kostnader i samband med bil- ochkörkortsregistren samt för framställning av körkort föreslås ett anslag omdrygt 50 milj. kr. Postvolymen ökade under /76väsentligt mer än under föregående budgetår. Mätt i portointäkter i fastapriser inkl. ersättningen för tjänsteförsändelser utgjorde ökningen 5,2 %jämfört under /75. Denna ökning är till stor del enföljd av postverkets satsning på marknadsåtgärder bl. a. för att motverka detefterfrågebortfall som var att vänta efter de allmänna porto-höjningama den 1maj 1975 och . Antalet brev och postkort ökade under budgetåret1975/76 jämfört med föregående budgetår. Paketen ökade med 7,1 %.Denna ökning beror till stor del på postverkets utvidgade service för hämtningoch utkörning av paket och annan post. Masskorsbanden och gruppkorsbanden ökadeunder budgetåret med 14 resp. . Denna utveckling har sin grund bl. a. i attstaten och kommunerna ökat sin informationsverksamhet. Möjligheten tillkommunvis utdelning av gruppkorsband är en typ av tjänst som är specielltutformad för att motsvara behovet av en informationskanal. Antalet postdistribuerade tidningsexemplar ökadeunder /76 med 0,. 1976/77:100 Bilaga9 21 800 700 600 500 Ar 1966/67 57/68 58/69 59/70 70/71 71/72 72/73 73/7'! 7i)/75 75/76 fig. 7. Antal postbehandlade försändelser /671975/76. Utvecklingen av antalet postförsändelser framgår av fig. 7. Postgiroinlåningen i dagsmedeltal ökade eller med 618 milj. kr. under /76. Antalet postgirokonton ökade med 23 000 och uppgick till 724 000. Postgirot förmedlade under budgetåret 294 miljoner betalningar till ett värde av , vilket innebär att antalet betalningar ökade och det förmedlade beloppet . diligensrörelse omsatte 41,9 milj. kr., vilket innebär en ökning jämfört med . Trafikvolymen minskade dock något, bl. a. beroende på att trafiken på linjen Prop.1976/77:100 Bilaga 9 22 o. m. överiåtits till kommun. Sedan PKbanken bildades bedriverpostverket entreprenadverksamhet för dess räkning. Följande siffror belyserpostverkels åtaganden gentemot banken. På sparkonton gjordes under budgetåret1975/76 sammanlagt 24,5 miljoner insättningar och uttag i postens kassor. Undersamma fid bokfördes 54,8 miljoner transaktioner på personkonton. Vidareförmedlades 0,5 miljoner betalningsuppdrag på girokapitalkonton. Ar 1976 beslöt på regeringens förslag omen ny organisation för postverket. Genomförandet skall ske i etapper under denärmaste åren. Den nya organisationen innebär i korthet en ökad delegering avansvar och befogenheter till regional och lokal nivå. De regionalaförvaltningarna ges resultatansvar och de lokala förvaltningarnaproduktivitetsansvar. arbete kommer främst att inriktaspå utvecklingsuppgifter, samordning och övergripande planering. Postgirot ochvissa andra enheter med i förhållande till poströrelsen speciellverksamhet kommer att bilda egna resultatenheter. Antalet företagsnämnderutökas och nämnderna får beslutsrätt i en rad viktiga frågor. Den yttreserviceorganisationen sådan den gestaltar sig gentemot kunderna kommer dockinte att beröras. Indirekt medför delegeringen av beslutsbefogenheter till denlokala förvaltningen ökade möjligheter för postkunderna till direkt kontakt medpostverkets beslutsfattare. Postverketsbehov av personal ökar till följd av den pågående urbaniseringen ochtrafikökningen. Genom rationaliseringsåtgärder kunde /76 begränsas till 850 årsarbetskrafter. 1 genomsnitt underbudgetåret uppgick antalet årsarbetskrafter till 43 300. Det totala antaletanställda ökade med ca 1 700 till ca 58 250. Postbehandlingsarbetetrationaliseras fortlöpande bl. a. med hjälp av mekaniska anordningar, t. ex.brev- och paketsorteringsmaskiner och band- och hängtransportörer.Installationen av postkassamaskiner fortsätter och skall vara helt genomfördår 1978, då totalt ca 2 600 kassamaskiner skall finnas på postanstalterna. Vidutgången av /76 hade 610 maskiner installerats på ca 135postkontor. har för /76 redovisat ettöverskott efter avskrivningar om 1,2 milj. kr. Investeringarna för postverket avser huvudsakligenbyggnader samt bussar för diligensrörelsen. För /78 föreslås eninvesteringsram på 115,8 milj. kr. Investeringsanslaget skulle därvid räknasupp med 70,9 milj. kr. till 124,9 milj. kr. Prop.1976/77: 100 Bilaga 9 23 expansion har fortsatt under detsenaste budgetåret inom alla verksamhetsgrenar utom telegrafrörelsen. Vadgäller telefonrörelsen så har under /76 haft denhittills största abonnenttillströmningen. Antalet beställda nyatelefonapparater uppgick /76 till 405 000 (föregående budgetår378 000) och antalet apparater i nät var ca 5,4milj. Detta innebär en ökning av telefontätheten från 633 till661 apparater per 1 000 invånare. I fig. 8 visas utvecklingen av antaletsamtalsmarkeringar för olika kategorier av abonnemang. Antaltelefonsamtal under /76 motsvarade drygt 19 miljardersamtalsmarkeringar, en ökning med jämfört med föregående budgetår.Den inländska telefontrafiken är (SEPT 1972=100) INDEX(SEPT 1972= Antal samtalsmarkeringar för olika kategorier av abonnemang under perioden19711976 (index för glidande 12-månadersperiod). Prop.1976/77:100 Bilaga 9 24 fullständigtautomatiserad, och av telefontrafiken till utlandet kopplades vid utgången avbudgetåret av samtalen automatiskt. Antalet telexanslutningar i nät ökadeunder /76 från ca 10 400 till ca 11 170, en ökning med . Det totala antalet markeringar för telexskrivningar ökade under samma tidmed till ca 143 milj. Principbeslut har fattats om modernisering av detinländska telexnätet. a. kommer en pilotstation i att tas 1977. Tillkomsten av nya stationer innebär att en rad ytterligaretjänster kommer att kunna erbjudas abonnenterna. Den starka expansion, som kännetecknatdatakommunikationsrörelsen, bedöms komma att fortsätta. Televerkettillhandahåller dataöverföringsutrustning, s. k.modemer, för abonnemang. uppgick antalet installerade modemertill ca 8 400 en ökning med . Ett inrikes provdatanätbyggdes upp . Prov med internordisk trafik pågår. avseratt i enlighet med statsmakternas beslut etablera ett permanent datanätför drift på kommersiell basis fr. o. m. . Den svenska handelsflottans utveckling mot störreoch färre enheter har medfört ökade investeringsbehov vad gäller utrustning förradiokommunikation. Den radioutrustning som installeras blir nämligen successivtalltmer komplicerad och dyrbar. Under /78 kommer ett par fartygförsöksvis att utrustas för satellitkommunikation. Utbyggnaden av den mobila telefontjänsten,MTD, fortsätter i syfte att eliminera täckningsluckor främst i ochför att tillgodose behovet av trafikkanaler på basstationer med alltför lågkapacitet. Antalet abonnemang ökar med ca 2 500 och överstiger f. n. 8 000.Ar 1981 kommer en automatisk landsomfattande mobiltelefontjänst, NMT, att tasi drift. Arbetet med mobilsökning, MS, fortsätter och beräknas starta senaredelen av . Mobilradio med gemensam basstation, MRG, beräknas tas idrift . Utvecklingen inom telekommunikationsområdet ärexpansiv, och räknar med att introducera nyatyper av produkter och tjänster, som kan komma att utöka och delvis förändrateleverkets verksamhet. Knappvalsapparater beräknas således kunna erbjudaskunderna i begränsad omfattning fr. o. m. . Om väntasflertalet telefonabonnenter kunna få tillgång till denna apparattyp som medgerlättare nummertagning och minskad uppkopplingstid. Knappvalstekniken underlättardessutom införandet av nya automatiska tjänster. Under ett övergångsskede avserteleverket att som ett alternativ till den traditionella fingerskivsapparatenkunna erbjuda kunderna en s. k. impulsvals-apparat som manövreras med knappar. Prop.1976/77:100 Bilaga 9 25 En ny generation abonnentväxlar, som baseras påmoderna elektroniska komponenter, kan väntas . ELLEMTEL,det av och gemensamt ägda utvecklingsbolaget,har konstruerat en automatisk abonnentväxel med kapaciteten 100600anknytningar. En prototyp av växeln, som kan utrustas för nyatilläggsfunktioner, är i drift hos ELLEMTEL. Fr. o. m. år1978 har för avsikt att introducera en helelektronisk växel förstorleksområdet 5007 000 anknytningar. Den nya tekniken är anpassad till denväntade utvecklingen på telekommunikationsområdet. Bland övriga tjänster som erbjuder kannämnas utrustning för teleföredrag och konferens-TV. Fältprov med bildtelefonpågår i samverkan mellan och . Genom attbildtelefonsamtal kräver mer komplicerad utrustning och större ledningskapacitetför överföringen än vanliga telefonsamtal torde långväga bildtelefoni medrörliga bilder ligga relativt långt fram i tiden. räknarverket dock med att kunna realisera införandet av bildtelefoni med rörligabilder inom begränsade områden. Antalet anställda i uppgick den 1januari 1976 till drygt 41 500, vilket innebar en ökning mednärmare 600 personer. har för /76 redovisat ettöverskott efter avskrivningar om 140 milj. kr. För /78 föreslås för investeringar iteleanläggningar en investeringsram av 840 milj. kr. Investeringsanslagetskulle därvid räknas upp med 43,5 milj. kr. i förhållande till innevarandebudgetår, dvs. till 870,6 milj. kr. Anslagen för nästa budgetår inomkommunikationsdepartementets verksamhetsområde beräknas till sammanlagt 7 475,6milj. en ökning med 659,7 milj. kr. jämfört med statsbudgeten /77. Av totalbeloppet hänför sig 5 372,6 milj. kr. tilldriftbudgeten och 2 103 milj. kr. Anslagsförändringarna inomkommunikationsdepartementets verksamhetsområde i förhållande tillstatsbudgeten för /77 framgår av sammanställningen. För att komplettera bilden avkommunikationsdepartementets verksamhetsområde bör nämnas, attdriftkostnaderna för statens affärsdrivande verk inte tas upp på statsbudgetenutan i särskilda driftbudgetar som regeringen fastställer. De sammanlagdakostnaderna exkl. avsättning till värdeminskningskonton för postverket,, SJ och luftfartsverket har för innevarande budgetår beräknats tillca . Kostnaderna täcks av verkens intäkter. 1916tll: 100 Bilaga 9 26 Antalet statligt anställda,uttryckt i helårsarbetande, inom departementets verksamhetsområde utgör igenomsnitt ca 142 800 under innevarande budgetår. Därav hänför sig ca 128 000till de fyra affärsverken. m. m. Institut m. m. -hl43,3 4 909,6 5 372,6 463,0 KAPITALBUDGETEN 1 Statens affärsverksfonder V Fonden för låneunderstöd -t-196,7 1976/77: 100 Bilaga 9 Anmälantill statsbudgeten för /78 såvitt avser kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde 1975/76Utgift 9 208 268 1976/77Anslag 10 185 000 1977/78 Förslag 10 495 000 Beräknad ändring 1977/78 Handläggande personal övrig personal Reseersättningar (även utrikes resor) Expenser 190 000 619 000 + 20 000 - 68 000 Med hänvisning till sammanställningen beräknar jaganslaget för nästa budgetår till . Jaghemställer att regeringen föreslår att till för /78 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1976/77:100 Bilaga 9 28 Kommittéer m. m. 1975/76Utgift 6 538 097 Reservation 1562 260 1976/77Anslag 6 100 000 1977/78Förslag 7 560 000 Medhänsyn till den beräknade omfattningen av utredningsverksamheten bör anslagetföras upp med . för nästa budgetår. Jag har därvid bl. a. beräknatmedel för en resvaneundersökning omfattande samtliga trafikmedel.Undersökningen avses genomföras av . Jag hemställer attregeringen föreslår att till Kommittéer m. m. för /78anvisa ett reservationsanslag av , varav hälften att avräknas motautomobilskattemedlen. 1975/76Utgift 362 006 Reservation 614 647 1976/77 Anslag 430000 1977/78 Förslag 430000 Anslagetbör för nästa budgetår föras upp med oförändrat belopp. Jag hemställer attregeringen föreslår att till Extra utgifter för /78anvisa ett reservationsanslag av . 1976/77:100 Bilaga9 29 är central förvaltningsmyndighetför ärenden rörande allmänna vägar och gator samt statsbidrag m. m. till denkommunala och enskilda väghållningen. Verket utövar även viss tillsyn överenskilda järnvägar, spårvägar och tunnelbanor. I sin verksamhet har verket omfattande samråd ochkontakter med bl. a. planerande, naturvårdande och trafiksäkerhetsfrämjandemyndigheter och organisationer på central, regional och lokal nivå. Den centrala verksamheten är fördelad pådriftavdelningen, byggnadsavdelningen, tekniska avdelningen,ekonomiavdelningen, administrativa avdelningen och revisionssektionen. På detregionala planet finns en vägförvaltning i varje län, sju byggnadsdistrikt samttvå projekteringskontor. De lokala enheterna inom driftverksamheten är drift-och arbetsområden och inom byggnadsverksamheten vägbyggnadsarbetsplatser. Iplaneringshänseende är verksamheten fördelad på sju planläggningsområden. Väg-och trafiklagstiftningen innehåller de grundläggande bestämmelserna omväghållningen, vilken omfattar byggande och drift av väg. har i skrivelse den 17 augusti 1976lagt fram förslag till anslag för /78 () m.m. Verksamhetsberättelse har lämnats för . Vidare harstatens vägverk överlämnat programplan för vägverketsverksamhet inom det ekonomiska försvaret för perioden /781981/82. 1.Allmän översikt över utvecklingen 1.1.Efterfrågan på väg tjänster Trafikförsörjningen i landet kan kvantitativtbeskrivas med utgångspunkt från utförda transportprestationer.Transportprestationerna består dels av persontransportarbete mätt i personkm,dels av godstransportarbete mätt i tonkm. Persontransporterna kan indelas ikollektiva och individuella transporttjänster. av persontransportarbetet och av godstransportarbetet i sker på väg. 1976/77:100 Bilaga 9 30 förklarasinte minst av den tillgänglighet väg- och gatunätet ger till bostäder,arbetsplatser, service- och fritidsanläggningar. Detta nät om sammanlagt vägar och gator utgör basen i landets utan jämförelse mest förgrenade trafiksystem, medvilket så gott som all bebyggelse kan nås från dörr till dörr. Persontransportutvecklingenstyrs till stor del av hur lokaliseringsmönstret av bostäder, arbetsplatser,service- och fritidsanläggningar förändras. Det ökade resandet är dock inteenbart en följd av lokaliseringsmönstrets förändringar utan också en följd avden höjda materiella levnadsstandarden. Vidutgången av uppgick det sammanlagda bilantalet till ca 2 931 000 fordonfördelat på ca 2 760 000 personbilar, 157 000 lastbilar och 14 000 bussar.Biltätheten mätt i antal personer per personbil var därmed 3,0 eller ca 336bilar per 1 000 invånare. En internationell jämförelse visar att är ettav de biltätaste länderna i världen. Omkringår 1990 beräknas det inrikes persontransportarbetet komma att uppgå till 95103miljarder personkm. Prognosen innebär en lägre tillväxt framtill än och . Andelen vägtrafikår 1990 bedöms bli oförändrad eller av totala persontransportarbetet. Detinrikes godstransportarbetet beräknas ha ökat fråndrygt 23 miljarder tonkm till ca 47 miljarder tonkm dvs. med i genomsnitt . Av transportarbetet svarade lastbilstrafiken för närmarehälften eller ca 22 miljarder tonkm. Den övervägande delen avlastbilstransporterna är relativt kortväga, vilket framgår av att närmare 90 %av godsvolymen transporteras på avstånd mindre än . Enligtnuvarande bedömningar kommer det totala godstransportarbetet att öka till8595 miljarder tonkm omkring . Lastbilarnas andel beräknas komma attbli i huvudsak oförändrad. Denårliga t r a f i k ö k n i n g en på det statliga vägnätet (exkl. delar inomtätbebyggelse) beräknas ha uppgått till . Underperioden 19711973 var den årliga trafikökningen på det statliga vägnätet drygt5 %. Det statistiska underlaget för beskrivning av trafikutvecklingen år 1975medger inte någon precisering av förändringarnas storlek t. o. m. detta år. Sammanfattningsviskonstaterar att några dramatiska förändringar i den pågåendeutvecklingen av vägtrafiken knappast kan förväntas för den närmaste1015-årsperioden. Detta gäller såväl person- som godstrafiken.