prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Vidare har hantverks- och industriorganisation. och hemställt om bidragför organisationernas verksamhel under /78 med 80000, 25000resp. Enligt förelagareföreningamas driftbudgetar be-r-äknas administrationskostnaderna till 55,3 milj. kr.,varav löner inkl. sociala kostnader 43,7 milj. kr. Intäkterna har för samma årberäknats lill 54,6 milj. kr., varav statliga administrattonsbidrag 20,7 milj.kr., landstingsmedel 15,3 milj. kr. och övriga intäkter 18,6 milj. kr. har föreningarna beräknat administrationskostnaderna lill 67milj. kr., varav löner inkl. sociala kostnader 52,8 milj. kr. Intäktema harberäknats tUl 66 milj. kr. Behov av statligt administralionsbidrag om 24,7milj. har härvid bedömts erforderligt. Bidrag av landstingsmedel harberäknats till 18.5 milj. kr. och övriga intäkter lill 22,8 milj. kr. Den ökade satsningen på förelagsservice m. m.medför ökad efterfrågan på såväl föreningarnas tjänster som del statligakreditstödet. De nya rutiner som har införts för uppföljning och bevakning avstatliga stödinsatser släller ökade krav på föreningarnas utredningsresurser.Verket anser också atl medel bör beräknas för vidareutbildning av de anställdavid förelaga-reföreningama. Moldenna bakgrund föreslår verket för /78 elt anslag om 29 milj.kr., vilket innebär en ökning med 8,3 milj. kr. Av ökningen avser 3,1 milj.kr. prisökningar, 5,1 milj. kr. kostnader för kapacitetsökning och 100000 kr.ökade kostnader för personalutbildning. Jag har berört företagareföreningsutredningensuppdrag och arbete (s. 85). En omfattande uppbyggnad av företagareföreningamasbasorganisation har skett . Att föreningamas verksamhetoch organisation f. n. utreds, får enligt min mening inte medföra att den pågåendeuppmstningen av föreningamas administrativa resurser avbryts. För-eningaraasstora betydelse inom närings- och regionalpolitiken motiverar att de även /78 får möjlighet att bygga ut sin verksamhet. Jag förordardärför en höjning av anslaget med 5 milj. kr. 1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 94 Av anslaget bör Uksom lOOOOO kr. beräknas för bidrag lUlNorrbottens företagareförening för särskilt stöd åt företagsamheten i Tornedalen.Vidare bör medel få tas i anspråk för stöd tiU vissa organisationer påhantverkets, småindustrins och turistnäringens område. Jag hemställer atlregeringen föreslår alt till Bidrag till företagareföreningar m.fl.:Administrationskostnader för /78 anvisa ett reservationsanslagav . Täckande av förluster i anledning av statligt stöd tili hantverks-ochindustriföretag m.fl. 1975/76Utgift 7641972 1976/77Anslag 15 000000 1977/78Förslag 15000000 Statens förbindelser till följd av utfärdadegarantier för lån till hantverks-och industriförelag och för lån lillturistnäringen infrias från delta anslag, då behov därav uppkommer. Föriusler iföretagareföreningarnas långivning från statens hantverks- ochindustrilånefond skall föreningarna i första hand täcka med medel ur egnaföriustläckningsfonder. Regeringen kan emellertid efter särskild prövningbevilja förening bidrag från detla anslag för all täcka förluster. Omfattningen av Kungl. Maj:ts resp. regeringens ochindustriverkets beslut under budgetåren 1972/73-1975/76 redovisas i följandetablå (milj. 1972/73 1973/74 1974/75 1975/76 Infriandeav garantier 10,1 14,2 8,7 6,1 Bidrag till företagare föreningama 3,5 5,0 - 2,3 13,6 19,2 8,7 8,4 beräknar atl föriuslema påkreditverksamhelen kommer alt uppgå lill ca 15 milj. kr. under budgelåret1977/78. Konstaterade låneförluster hos företagareföreningama den 31 december1975 uppgick lill sammanlagt 5,1 milj. kr. Enligt verkets uppfattning bör ensanering av förelagareföreningamas äldre lånefordringar ske. För budgetåret1977/78 föreslår verkei därför atl elt anslag på 20 milj. kr. 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 95 Verksamheten med uppföljning och bevakning avstatens fordringar i företag som har fått statligt stöd har jag berört(s. 85). Förelagareföreningsulredningen, som vänlas slutföra sitt arbeie inomkort, behandlar frågan om reglerna för täckning av förluster iföretagareföreningarnas långivning. föreslår att anslaget för budgelårel1977/78 höjs med 5 milj. kr. med hänsyn lill behovet att saneraföretagareföreningarnas äldre lånefordringar. Infriade garantier för lån tillhanlverks- och industriföretag samt till turisthotell har under de två senasiebudgetåren understigit 10 milj. kr. Mot den bakgrunden bedömer jag all eltoförändral anslag om 15 milj. kr. bör vara tillräckligt både för att infriagarantier och för atl rymma de förlustläckningsbidrag som regeringen kan kommaatl bevilja företagareföreningarna efter särskild prövning. Jaghemställer alt regeringen föreslår att lill Täckande av förluster i anledning avstatUgt stöd till hantverks- och industriförelag m.fl. för /78anvisa ett förslagsanslag av . 1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 97 Frågor som rör mineralförsörjningen haruppmärksammats alll mer . I flera industriländer harregeringama vidtagit ålgärder i syfte att trygga försörjningen medmineralråvaror och åstadkomma elt balanserat utnyttjande av naturresurserna pålång sikl. försörjningssituation vad gällermineralråvaror är, åtminstone jämfört med flertalet andra industriländers,relativi god. Våra slora järn-malmslillgångar tillåter en betydande export ävenom andel av världsexporlen successivi har minskat och uppgårtill . är vidare självförsörjande i fråga om bly- och zinkmalm.Förädling av zinkmalm lill metall förekommer dock inte i . Brytningen avkopparmalm tillgodoser ungefär en Iredjedel av landels behov. Däremol saknasbrylvärda tillgångar av aluminium och av de allra flesla legeringsmetaller.Utvinningen av industrimineral, dvs. mineraliska ämnen utom ochmineralbränslen, tillgodoser inte landets behov. beräknas 29,7 milj. ton järnmalm habmtils i , vilket innebären minskning med 2,1 milj. ton.Malmleveransema från gruvorna beräknas ha ökat från 26,5 lill 27,4 milj. lon,varav 23,5 milj. ton - en ökning med 2,4 milj. lon - beräknas haexporterats. Exportvolymen är i förhållande fortfarande myckellåg, vilket framför alll beror på den fortsatt mycket svaga internationellaslålkonjunk-turen. Brytningen av sulfidmalmer beräknas ha uppgått till11,8 milj. lon , vilkel innebär en ökning års brytning med ca300000 lon. Metallinnehållel i den brutna malmen har för koppar uppgått till 45000 lon (). för bly 79000 lon (69000 lon ) och förzink (). Många råvaror och bland dem flera viktiga metallerutmärks av kraftiga variationer i pris och förbrukning. har dockprisema för de allra flesla metaller i storl sett legat stilla på den myckellåga nivå som de sjönk till . Den viktigaste orsakentill de låga priserna är den fortfarande mycket låga industriella aktiviteteni västvärlden. 1 syfle all motverka prisvarialioneraa, som gerupphov till svårigheier för såväl förelag som nationer, har under senare årallt flera krav ställts på interaationella överenskommelser som skallstabilisera råvammarknader-na. Dessa krav har förts fram främst avutvecklingsländer, vilka för sina exportintäkter och ekonomiska utveckling överhuvud tagel ofla är beroende av prisutvecklingen för en enstaka råvara. Vidden fjärde sessionen med för handel och utveckling () imaj fattades ett principbeslut om ett s. k. integrerat program för råvaror.De Prop.1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 98 centraladelarna av programmet går ut på att stabilisera råvarupriserna på en rimlignivå genom buffertlagring och andra ålgärder. Lagringen avses bli finansieradgenom en gemensam fond för flera råvaror. kommer överläggningaralt ske dels om uppbyggnaden av den gemensamma fonden, dels omprisstabiliserande åtgärder för ett flertal enskilda råvaror. Även vid konferensen om internationellt ekonomisktsamarbele (CIEC), den s. k. dialogen, som har pågått i , harråvarupriserna diskuterats. I delta sammanhang har främst de problem som rörinvesteringar i råvaruproduktion tagits upp. Från sida harlagts fram ett förslag om en internationell resursbank. Denna bank skulle halill uppgift all främja investeringar i råvaruproduktion i utvecklingsländer,bl. a. genom all garaniera obligationer som ges ut i syfte atl finansiera enskildautvinningsprojekl. Den har förklarat sig villig att studeraförslaget. Ett framträdande inslag i den internationellaulvecklingen är de råvamproducerande utvecklingsländernas försökalt genom samordnat handlande uppnå fördelaktigare avsättningsvillkor ochhögre priser för sina produkter. Samarbetet mellan länderna underlättas i vissmån av del siarkare inflyiande över råvaruproduktionen i det egna landet somdessa länders regeringar har fått efter hand. Samtidigi strävar man efter attöka bearbetningen av råvaror i de egna länderna och atl stärka regeringarnaskontroll över marknadsföringen av råvarorna. Samarbete mellan råvamproducerande länderförekommer för flera metaller och , bl.a. koppar och bauxit.Strävandena att höja priserna på dessa har emellertid endast haftbegränsad framgång . En annan inriktning har Organisationen förjärnmalmsexporterande länder. Dennas huvuduppgift är atl främja en balanseradglobal ulveckling av järnmalmsindustrin genom att skapa bättre förutsättningarför varje enskilt medlemsland alt vidta lämpliga ålgärder avpassade till deegna problemen. ingår i organisationen. Vid möten underår 1976 har organisationen utsett en generalsekreterare och diskuterat ettarbetsprogram för , i vilket ingår flera olika ulredningar omjämmalmsmarkna-den. FN:s tredje havsrättskonferens höll under år 1976en Qärde och en femle session i . Vid dessa sessioner diskuterades bl.a. vem som skall ha rätt att utvinna nalurlillgångama på och under den del avhavsbottnen som Ugger utanför nationell jurisdiktion och de gmndläggandevillkoren för sådan utvinning. Elt annat centralt ämnesområde för sessionemagällde omfattningen av den del av havsbottnen som skall anses falla under nationelljurisdiktion. Konferensen avses sammanträda till ytteriigare en session i NewYork . I har råvaru- och naturresursfrågorna fåttökad betydelse . Inle minst mot bakgmnd av denintemationella ulveck- 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 99 lingenpå råvaruområdel framstår det som angelägel att dessa frågor ägnas fortsattslor uppmärksamhet i samband med utformningen av industripolitiken på långsikt. Industristmkluren påverkas av prisutvecklingen ochproduktionsförhållandena för råvaror. Anpassning till ändrade förutsättningarför råvaruförsörjningen kräver . Del är därför angelägel allförändringar kan förutses i god lid och ålgärder vidtas för all underlätta industrinsanpassning till förändrade villkor. Samtidigi är det en viktig uppgifi attskapa sådana förutsättningar för råvaruproduktionen alt ett balanserat utnyttjandepå lång sikt av våra egna naturresurser blir möjligl. Utformningen av industripolitiken såvitt gällerråvam- och naturresurs-området förutsätter en samlad överblick över helaråvamområdet och jämförelser mellan utvecklingen för olika råvaror. Under år1977 kommer en betydande mängd beslutsunderiag i dessa avseenden atl tas framgenom olika utredningar. Den tillkallade mineralpolitiskautredningen (I 1974:02) vänlas avlämna två delbetänkanden medprognoser över långsikliga försörjning med mineralråvaror, elt ommetaller och ett om industrimineral. Uiredningen har därefler lill uppgift allöverväga om en ändrad inriktning eller utformning av mineralpolitiken ärmotiverad med hänsyn till samhällets långsiktiga behov. Regeringen har vidare uppdragit åtstatens industriverk all uireda vissa frågor rörande dels brytning avalunskiffer, dels utvinning av diabas. Dessa utredningar, som beräknas blislutförda , syflar lill alt undersöka fömtsättningama förutvinning av alunskiffer resp. diabas i olika delar av landet. Resultaten avutredningama avses också ligga till grund för bl. a. den fortsatta fysiskariksplaneringen. Regeringen uppdrog ijuni 1975 åt industriverket att utredavissa frågor om kalksten. Verket väntas redovisa utredningsresultatet inomkort. genomför f. n. en särskildutredning om utvinning av sand och gms, särskilt från havsområden. Verket har inovember 1976 publicerat en rapport (SIND PM 1976:10) om resultatet av enförsöksinventering av sand- och gmsförekomsler. Utredningen beräknas blislutförd . Organisationskommitténför havsresursfigor (I 1975:06) tiUsättes för att uireda frågan ominrättande av ett organ för havsresursfrågor. Kommittén väntas avlämna sinaförslag . pågår också arbete med merövergripande frågor inom råvaru- och naturresursområdet. arbetsgmpp för råvarufrågor, som tillkallades , väntas 1977 avlämna en rapport. I arbetsgruppen ingår företrädare för slatligamyndigheier, näringslivet och de fackliga organisationerna. Målet förarbetsgmppens arbete är atl söka väga samman skilda Prop.1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 100 uppfattningartill en samstämd bild av ulvecklingen för olika induslriråva-ror och diskuteraden näringspolitiska innebörden av denna utveckling. Regeringarna i de nordiska länderna har år 1975beslutat uireda den nordiska råvaru- och naturresurssituationen. Under år 1976har tillgängliga data om råvaru- och naturresurser i de nordiska ländemaställts samman. Arbetet fortsätter , i enlighet med vad som beslutades vidett möte med de nordiska ländernas statsministrar , med sikle påalt ta fram underlag för en utvärdering av praktiska samarbetsmöjligheter vadgäller utnyttjandet av resursema. Utredningsarbetet beräknas bli slutfört undersommaren 1977. 1 detta sammanhang bör också nämnas attprojektgruppen Resurser och råvaror inom sekretariatet 1977 kommer atl redovisa en bedömning av frågeställningar påråvamområdet som framstår som viktiga i ett längre framtidsperspektiv. Arbete i syfte att trygga försörjning medolika metaller och pågår . geologiskaundersöknings (SGU) arbete är härvid av grundläggande betydelse. SGU utfördelskarterings- och dokumentationsarbeten som bildar den geovelenskapliga gmndvalenför ett ändamålsenligt utnyttjande av våra naturtillgångar, dels prospekteringsom ger direkl kunskap om mineralresursernas belägenhet och egenskaper. /76 ansvarar för statensmalmprospektering med undanlag av prospektering efter uran. Innevarande budgetår har för statligt finansieraduranprospektering anvisats drygt 16,9 milj. kr. Uran används som bränsle ikärnkraftverk. Den statligt finansierade prospekleringen efter uran i Sverigehar huvudsakUgen motiverats av försörjningsskäl. Med hänsyn till deninslällning lill kärnkraften som regeringen gett uttryck för bl.a. i prop.1976/77:53 med förslag lill lag om särskill tillstånd atl tillföra kämreaktorkämbränsle, m. m. föreslås en successiv neddragning av uranprospekteringen. Somelt led i denna neddragning föreslås för budgelårel 1977/78 all närmare 10,4milj. anvisas för uranprospektering, dvs. en minskning med närmare 6,6milj. Försin prospektering anlitar på uppdragsbasis.För sådana uppdrag föreslås nämnden budgelårel 1977/78 få disponera ca 35,6milj. kr., vilkel innebären pkningmed ca 11,6 milj. kr. jämfört med innevarandebudgelår. Genom denna väsentliga utökning av nämndens prospekteringsuppdragtill SGU bör del vara möjligl alt bemästra de problem som kan uppstå vid SGUsom följd av neddragningen av uranprospekteringen. Nämndens nuvarande instruktion ger den intebefogenhet atl prospektera efter andra än inmulningsbara eller attförvalla annan statlig gruvegendom än sådan som uppkommer vid tillämpning avbestämmelserna i gruvlagen (1974:342). 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 101 senaretid har lett till att det ofta är lämpligt att använda s. k.fullprospekte-ringsteknik. Fullprospektering innebär en allmän,förutsättningslös genomsökning av stora arealer i syfte att samtidigtsystematiskt leta efter olika lyper av mineralfyndigheler oberoende av omdessa för undei-sökning och bearbetning kräver inmutningsrätt. koncessionenligt lagen (1974:890) om vissa mineralfyndigheler eller tillstånd avjordägaren. Med hänsyn bl. a. till önskemålei att nämnden skall kunna bedrivaprospektering så rationellt som möjligt föreslås atl dess kompetensområdevidgas. Nämnden skall härigenom kunna prospektera också efter olikaindustrimineral. Nämnden har vidare lill uppgift atl förvalta den ställigagruvegendomen, dvs. gmvrälter som tillhör slaten. Den föreslagna utvidgningenav nämndens kompetensområde innebär atl sådana gmvrälter kan grundas också pålagen om vissa mineralfyndigheler. Sedan början av 1940-lalet har brytningen av vissastaten tillhöriga gmvrälter inom det s. k. Adakfaltel i kommun varitutarrenderad till . Den tidpunkt närmar sig då denna brytning intelängre kan upprätthåUas på gmnd av brist på malm. En utredning (I 1975:10)tiUkallades för att lösa de avvecklingsproblem, bl.a. frånsysselsättningssynpunkt, som kan uppstå vid nedläggning av gmvdriften. En redovisningav utredningens arbete t. o. m. har överiämnals till regeringen. I avvaklan på ett mer fullständigt underlag förbedömning av frågan om forsknings- och utvecklingsarbete kring alunskifferföreslås att 13,6 milj. kr. ställs lill Luossavaara-Kiirunavaara AB:s ()förfogande för metodutveckling och ulredningar i under lidenjulidecember . kommer regeringen att falla beslut om denfortsatta inriktningen av . Om regeringen då beslutar attverksamheten i skall avvecklas, kommer återslällningsarbeten attutföras under försia . En närmare redogörelse förRansladsprojektet lämnas under investeringsanslaget Lån till processutveckUng iRanstad (jfr s. 356). I skrivelse lill regeringen redogjort för hittillsvarande undersökningar avförutsättningarna för gmvbrytning i Kaunisvaara i kommun. Av skrivelsenframgår bl. a. följande. Förhandlingarmellan förelrädare för () och slalen angåenderätten lill brytning av olika förekomster av järnmalm inom länledde fram till elt s. k. op-tionsavlal mellan nämnden och LKABangående utredningar för tillgodogörande av sex järnmalmsfyndigheter inomNorrbottens län, bl.a. inom Kaunisvaaraområdet. Enligt avtalet, som gällert.o.m. . förbinder sig att på egen bekosinad och enligl en avnämnden godkänd arbets- 1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 102 planutföra grovprojektering innefattande kostnadsberäkningar för brytning,malmbehandling och transporter. Nämnden har å sin sida förbundit sig atl påvillkor som parterna överenskommer för brytning lill upplåta statentillhöriga gruvrätter i befintliga och tillkommande utmål påjärnmalmsfyndigheter inom de oplionsområden i vilka staten ägerinmutarandelen. har i rapporten i Kaunisvaararedogjort för alternativ med olika produktionsmängd, från 0,5 till 3,1 milj.ton . Slutprodukten avses vara kulsinter och i det lägsta alternativetäven grovsUg. Trans-portalteraativ med jämväg och pipeline har undersökts. bedömde att projektet utifrån ellförelagsekonomiskl synsätt inle gav tillräcklig förräntning. Om projektet dockansågs böra genomföras av samhällsekonomiska skäl, rekommenderade enproduktion av 2,6 milj. ton kulsinter med transport av slig genompumpning i pipeline från Kaunisvaara till , där ett kulsinterverk bordeanläggas. Det för projektet nödvändiga kapitalbehovet uppskattades till drygt2000 milj. kr. i löpande koslnader. Med hänsyn lill resultatel av utredningbeställde nämnden av statens industriverk en kompletterande utredning av desamhäUsekonomiska konsekvensema av gmvdrift i Kaunisvaara. har uttalat sig för att beslutsunderlagetför gmvbrytning i Kaunisvaara bör kompletteras med en offert från sidasom klart anger vilka koslnader slalen skulle behöva ikläda sig för alt få engruvbrytning till stånd (NU 1975/76:72, rskr 1975/76:398). Riksdagensskrivelse överlämnades lill nämnden. Vid kontakter med framkom alt företagelberäknar kostnaderna för atl ta fram en sådan offert tUl ca 1 milj. kr. ochbedömer att den inte kan vara klar förrän efler . har också meddelat att företaget på gmnd avvikande efterfrågan på fosformalm sannolikt blir tvingat att starta ett nyttkulsinterverk omkring som ett led i avfosforiseringen av en del avfosformalmen från Kimna. Ett eventuellt upptagande av produktionen iKaunisvaara bör ses i samband med detta ökade utbud av kulsinjer. Den tidigastmöjliga tidpunkten för utbud av Kaunisvaarakulsinter synes vara 1985. har även låtit utföra en nymarknadsundersökning om Kaunisvaarakulsinter och kulsintermarknaden i övrigt.I denna undersökning görs bl. a. bedömningen att världsmarknaden för kulsinterkommer att präglas av en intensiv konkurrens, men att efterfrågan kommer attöka betydligt . EnUgt nämndens uppfattning bör alla sådanautredningar slutföras som på något sätt kan bidra lill alt få fram ett så bratekniskt beslutsunderlag som möjligt. Härmed avses bl.a. gmndundersökningarlängs den tänkta pumpledningens sträckning, liksom klarläggande av vilkamängder kulsinter som NJA kan ta emot. Resultatet av den samhällsekonomiskautredningen måste givetvis också avvaktas. 1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 103 Den i nämndens skrivelse omnämndasamhällsekonomiska utredningen har av statens industriverköveriämnals till nämnden och publicerats (Samhällsekonomiska effekler avgmvdrift i Kaunisvaara, SIND PM 1976:11). Enligt industriverket ter sig eninvestering i Kaunisvaaragruvan f. n. utomordentligt riskfylld såväl frånsamhällsekonomisk som företagsekonomisk synpunkt. Det positiva samhällsekonomiskanuvärde som möjligen skulle kunna uppnås synes enligt verket sannolikt blilitel, medan det erforderiiga subventionsbeloppet torde bli mycket stort.Kaunisvaaragruvan måste därför enligt industriverkets uppfattning f. n.bedömas som ett mindre lämpligt projekt för att skapa sysselsättning iTomedalen. Nämndens ställningslagande lillKaunisvaara-projeklet kan ske när alla nu pågående utredningsarbeten haravslutals. geologiska undersökning (SGU) är centralförvaltningsmyndighet för ärenden som rör landets geologiska beskaffenhet. SGUhar till uppgift att - utföra allmän geologiskkartering, - bedriva informations- ochdokumentationsverksamhet på det geologiska området, - på uppdrag uppsöka ochundersöka förekomster av tekniskt användbara , bergarter och jordartersamt gmndvatten. SGU:s verksamhet skall, med beaklande av dentekniska och vetenskapliga utvecklingens krav, bedrivas och resultatenredovisas så all bästa möjliga ledning ges för beslul om utnyttjande avlandskapet, särskill berggrund, jordlager och grundvatten. SGU utför geologiska utredningar ellerundersökningar på uppdrag av myndigheter, kommuner och enskilda. Ersättning föruppdragen ulgår enligl taxa som fastställs av SGU efler samråd medriksrevisionsverkei. Uppdragsverksamheten skall ge full kostnadstäckning. SGU leds av en styrelse. Chef för SGU är engeneraldirektör. SGU är organiserad på fem byråer, nämligen berggrundsbyrån,kvartar- och hy-drogeologiska byrån, geofysiska byrån, geokemiska byrån ochadministrativa byrån. Den fanns vid SGU 636 anslällda.Huvuddelen av personalen är stationerad i . Filialer för kartering ochhydrogeologi finns i , för kartering i Göleborg samt för prospektering särskilt leknisk verksamhet och geofysik - i och av mindre omfattning -i . Enligl slatsmakteraas beslut (prop. 1971:29, InU 1971:15, rskr 1971:196) skall den till föriagda delen av SGU lokaliseras lill och Prop.1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 104 Uppsala.Omlokaliseringen skall enligt gällande tidplaner ske under resp. januari ochdecember 1978. SGU tillhör de myndigheter som deltar i utrednings-och försöksverksamheten med programbudgetering inom statsförvaltningen.Följande programindelning gäller t. v. för verksamheten vid SGU. SGU:s verksamhel under programmen I och 2finansieras från reservationsanslaget geologiska undersökning:Geologisk kar tering samt information och dokumentation. Koslnader och intäkter för SGU:s verksamhet underprogrammen 3 och 4 redovisas under anslaget geologiska undersökning:Uppdragsverksamhet, som är ell förslagsanslag vilkel las upp med ett formelltbelopp av I . Detla anslag fär i princip inte belastas. För att lösatillfälliga eller säsongmässiga likvidiletsproblem för uppdragsverksamhetendisponerar SGU en rörlig kredit i riksgäldskonloret på 2 milj. kr.