prop · G00374 · 1976-12-31 00:00:00 — ominriktningen av säkerhetspolitiken och totalförsvarets fortsatta utveckling; Regeringen förelägger vad som upptagits ibifogade uldrag av regeringsprolokoll för den ålgärd eller del ändamål somframgår av föredragandenas hemställan. På grundval av försvarsulredningsbetänkande (SOU 1976:5) Säkerhetspolitik och totalförsvar och (SOU 1977:1)Totalförsvaret 1977-82 läggs i propositionen fram förslag om inriktningen avsäkerhetspolitiken och totalförsvarets fortsalla utveckling på längre siklsamt om inriktningen av planeringen för programplaneperioden /78-1981/82.Inriktningen av säkerhetspolitiken beskrivs mot bakgmnd av de internationellaförhållandena och förändringar i dessa samt det svenska samhällets utveckling.Säkerhetspolitiken föreslås följa hittillsvarande inriktning. Den avstatsmakterna fastlagda målsättningen för vår säkerhetspolitik föreslåsgälla allt framgent. 1 proposiiionen läggs framförslag om gemensamma grunder för hela totalförsvarets fortsatta utveckling.Den av statsmakterna fastställda målsättningen för totalförsvaretföreslås fortfarande gälla. 1 särskilda avsnitt läggs sedan fram förslag lillinriklning av de olika lo-talförsvarsgrenarnas fortsalla ulveckling. Det militära försvaret föreslås ulvecklas så attförsvaret alUjämt skall kunna föras som ett djupförsvar och alt stridskrafternaskall kunna ulnyttias med tyngdpunkten i kust- och gränsområdena så atl våranaturliga försvarsbelingelser tas tillvara. Krav ställs på rationalisering avfredsorganisationen. Förslag läggs fram om förbättringar av de värnpliktigasförmåner under tiänslgöring. För perioden /78-1981/82 föreslås enplaneringsram 1976/77:74 2 fördelmilitära försvarel om 51 875 milj. kr. I proposiiionen redovisas ramberäkningarför /78. För del militära försvaret innebär beräkningarna enutgiftsram för /78 om 10 385,7 milj. kr. Slutliga förslag läggsockså fram belräffande vissa anslag som har tagits upp med beräknade belopp iprop. 1976/77:100 (bil. Civilförsvarels planering föreslås alUjämt varainriktad på ålgärder som gör del möjligt att i krigslid skydda och hjälpabefolkningen mol verkningarna av stridhandlingar, främsl verkningarna avkonventionella stridsmedel. 1 proposiiionen föreslås att möjligheterna lastill vara att anordna skyddsmm i anslulning till den fortlöpandebyggnadsverksamheten i orter som bedöms vara särskill utsatta för risk förskadegörelse. Efter hand bör väsentliga brisler i bebyggelseområden som nusaknar skyddsrum kunna avhjälpas. Kommunernas skyddsrumsplaner skall ligga lillgrund för ålgärderna. Vidare föreslås att ulrymningsplanerna ses över, attförändringarna i civilförsvarets undsällningsorganisalion fullföljs och atl eltnytt utbildnings- och övningssystem införs. Förslag läggs fram om ändradorganisation för . I propositionen föreslås allskyddsrumsverksam-helen inriktas mot en volym på sikl som moisvarar en åriigplaneringsram om ca 150 milj. kr. För övrig verksamhel i civilförsvaretföreslås för perioden /78-1981/82 en planeringsram om 930 milj. kr. /78 beräknas en utgiftsram om ca 42 milj. kr. för skyddsrum ochca 188 milj. kr. för övrig verksamhet. Fördelekonomiska försvarel föreslås en kraflig förstärkning avförsörjningsberedskapen mot avspärrning och krig innebärande såväl en utökadberedskapslagring av råvaror, halvfabrikat och färdigprodukter som enförsiärkning av den administrativa beredskapen bl. a. inom iransport-området.Försörjningsberedskapen mol fredskriser föreslås bli förslärki bl. a. genomutökad beredskapslagring av oljor. Förslag läggs fram om förändring avöverstyrelsens för ekonomiskt försvar organisation. För del ekonomiskaförsvaret anges översiktligt för perioden /78-1981/82 en planeringsram omca 6 300 milj. kr. över statsbudgeten och oljelagringsfonden. Härav ulgör ca 2700 milj. kr. investeringar för fredskrislagring. För föreslås ell nytt programför lagring av olja och kol. 1 anslutning härtill läggs förslag fram omföljdändringar i lagen (1957:343) om oljelagring m. m. Planeringsramen för programmet Beklädnad omfattarenbart de utgifler som föreslås för budgelårel 1977/78. För budgelårel 1977/78 innebär beräkningarnautgifter för det ekonomiska försvarel om ca I 170 milj. kr. över statsbudgetenoch oljelagringsfonden. Därtill kommer utgifter med ca 40 milj. kr. Den sammanlagda utgiftsnivån beräknas således lillca 1 210 milj. kr. Slutliga förslag läggs fram beträffandevissa anslag som tagils upp med beräknade belopp i prop. 1976/77:100, bil. 9,13-15. 1976/77:74 3 Övrigt totalförsvar föreslås utvecklas efter sammagmndläggande principer som har för dét militära försvaret,civilförsvaret och det ekonomiska försvarel. Av verksamheterna inom övrigttotalförsvar anges att psykologiskt försvar intar en särställning på grund avförsvarsviljans avgörande betydelse för vår motståndsförmåga. Åtgärder föreslåsför alt förbättra ett otillfredsställande beredskapsläge inom sjukvårdssektorn.I propositionen framhålls belydelsen av alt elt ansvar i fred följs avmolsvarande ansvar i krig om verksamheten då skall fortgå. Lagen om kommunalberedskap föreslås ändrad så att även landstingskommunerna kan inordnas i denkommunala beredskapsplanläggningen. Förslag läggs fram om ny organisation förlänsstyrelsernas försvarsenheler. Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , Asling, Söder, , Mundebo,Krönmark, , , , . Föredragande:statsministern, slalsråden Krönmark, Burenslam , , ,, , Propositionom inriktningen av säkerhetspolitiken och totalförsvarets fortsattautveckling. Del svenska samhället präglas av en djup ochgmndläggande värdegemenskap. Den vidmakthålls och stärks genom att sådanaekonomiska och sociala villkor förverkligas som motsvarar det svenska folkelsönskningar och strävanden. Den inre stabilitet, som en sådan utveckling av helasamhället skapar, förblir en väsentlig förutsättning för att statsmakternaskall kunna föra en fast politik i fred lika väl som i krig. Det finns ell överväldigande stöd i folkmeningenför säkerhetspolitikens grundprinciper. Dessa principer har fortsatt giltighetäven i en värid där både uirikes- och försvarspolitiken måsle utformas underdelvis nya betingelser, karaktäriserade bl. a. av ett ökal internationelltberoende och del industrialiserade samhällets ökade sårbarhet. Alltsedan 1968 års riksdagsbeslut har målet för vårsäkerhetspolitik uttryckts på följande sätt. säkerhetspolitik, liksom andra länders,syftar till att bevara landets oberoende. Vårt säkerhetspolitiska mål bördärför vara atl i alla lägen och i former som vi själva väljer trygga ennationell handlingsfrihet för att inom våra gränser bevara och utveckla vårtsamhälle i politiskt, ekonomiskt, socialt, kulturellt och varje annathänseende efler våra egna värderingar samt i samband därmed utåt verka förinternationell avspänning och fredlig ulveckling. 1976/77:74 5 Detta mål skall alUjämt gälla. För detta syftebyggs vår säkerhetspolitik upp genom en samverkan mellan utrikespolitiken,föi"svarspolitiken, vår politik i internationella nedrustningsfrågor,handelspolitiken och biståndspolitiken. Länderna väljer skilda vägar för att nå sinasäkerhetspolitiska mål. Valet betingas inte minst av resp. länders historiskaerfarenheter och geografiska läge. val har präglats och präglas av enunik lång fredsperiod. Under denna lid utvecklades vår alliansfria politiksyftande lill neutralitet i krig. Den omständigheten att under lång tidkunnat hålla sig utanför krig, har bidragit lill alt fast förankra dennapolitik hos det svenska folket. Vårt lands möjligheter att även ståutanför krig och allvariiga konflikter med bibehållen frihet ochsjälvständighet främjas bäst genom neutralitetspolitiken. Denna ökar också våramöjligheter att i olika sammanhang verka för en bättre och fredligare värid. Den svenska neutralitetspolitiken är inteinternationellt garanterad eller fastslagen i traktat. har själv valtoch utformat sin säkerhetspolitiska linje. Dennas trovärdighet är således inteavhängig av internalionella garantier. Den vilar främsl på vår fredslida uirikes-och försvarspolitik. En väsentlig förulsällning förneutralitetspolitiken är alt omvärlden har förtroende för vår vilja och respektför vår förmåga att orubbligt hålla fast vid den valda linjen. För atl dennaavsikt skall bli klart förstådd och respekterad krävs all politiken inte görsberoende av tillfälliga faklorer utan förs med konsekvens och fasthet. Sådana internationella bindningar -utrikespolitiska, ekonomiska eller andra - vilka gör möjligheten atl iakttaneutralitet i krig illusorisk kan inte accepteras. Detta innebär, att vi intekan delta i ett förpliktande samarbete inom en grupp stater med syfte altulforma gemensamma utrikespolitiska ståndpunkter. Gränser sätts också för våramöjligheter att medverka i en övernytlning av beslulanderällen från nationellatill internationella organ. nära och omfattande ekonomiskl samarbete övergränserna är från många synpunkter önskvärt. Detta samarbele bör enligt minmening ytterligare fördjupas. måsle vi i vår säkerhetspolitik uppmärksammariskerna för beroendeförhållanden som kan ulnyttias för alt av oss krävapolitiska och militära fördelar. eftersträvar all skapa ökad respekt förvarje nations frihet och självbestämmanderätt. Vi verkar även för social ochekonomisk rättvisa, politisk avspänning, militär nedrustning saml omfattandeoch förtroendefullt samarbete över gränserna. En värid i varaktig fred kanendast förverkligas om dessa strävanden förblir starka. Varje sleg mol en ökadinternationell säkerhei främjar även förverkligandet av vårt egetsäkerhetspolitiska mål. I har sedan gammalt funnits ett siarkt stödför tankarna på en internationell freds- och rättsordning. Förenta nationernaär elt uttryck för 1976/77:74 6 strävandenatl genom ell frivilligt upprättat internationelll system på lång sikt uppnåkollektiv säkerhei. kommer även i fortsättningen att på alll sättsträva efter att stärka i organisationens arbeie alt sökaförebygga och lösa internationella konflikter. Småstater har begränsade möjligheter att påverka den inlernalionella ulvecklingen.Denna bedöms även i fortsättningen komma att präglas av stormakternashandlande. När vi utformar vår säkerhetspolitik måsle vi därför sländiglbedöma utvecklingstendenserna i omväriden och ta hänsyn lill de risker för vårsäkerhei de kan innehålla. Mellan stormaktsblocken präglas utvecklingen avsträvanden lill fortsalt politisk avspänning. Dessa strävanden bygger bl.a. påviljan all undvika varje ulveckling som kan leda till kärnvapenkrig. Samtidigtbedöms motsättningarna mellan supermakterna komma att bestå under överskådliglid. De båda mililärblocken håller stora och insatsberedda styrkor i Europa.Denna höga rustningsnivå bedöms bli beslående under överblickbar lid. Densvenska neutralitetspolitiken måsle därför för att förbli trovärdig alUjämtstödjas av ett starkl och allsidigt sammansatt totalförsvar. Delkrävs samlade inlernalionella insaiser om vi skall nå en värld i varaktig fred.Den kan inte förverkligas enbart genom nationella ålgärder. engagemangi del internationella fredsarbetet slår således inle i motsatsförhållande tillsträvandena all stödja den svenska alliansfria politiken genom elt allsidigtsammansatt totalförsvar. En gmndläggande förulsällning för alt på olikasätt skall kunna verka för en bättre värid är givetvis att landelssjälvständighet vidmakthålls. Maktbalansenmellan stormakterna väntas beslå under överskådlig lid. 1 internationellakrissituationer kommer därför stormakternas styrkor att främst bindas motvarandra. Angrepp mol eller delar av svenskt område bedöms i sådanasituationer inle vara ell primärt inlresse för en stormakt. Skulle ett sådaniangrepp ändå övervägas, begränsas den slyrka en angripare kan sätta in mol ossgenom all huvuddelen av hans resurser måsle avdelas mot huvudmolståndaren. Ävenelt litet land som har därför förmåga alt bygga upp och vidmakthållaell försvar som kan ge ell respektingivande stöd för dess säkerhetspolitik.Vårt totalförsvar bör även i fortsättningen utformas så atl del vid kriser ochkonflikter i mellan slormaklsblocken har sådan styrka, sammansättningoch beredskap atl hot, påtryckningar eller angrepp mol inle av någonkan bedömas vara lönsamt. Då har totalförsvaret den avsedda fredsbevarandeförmågan. Vårtförsvars fredsbevarande förmåga kan dock inle enbarl bedömas utifrån möjligaslyrkeinsalser mot oss. En stal som överväger angrepp måste vara övertygad omvår vilja och förmåga alt vid angrepp bjuda segt motstånd i varje del avlandet. Vi måste därför inge respekt för vår förmåga att leda, utbilda ochutmsta vårt totalförsvar så all möjligheterna alt lyckas i ell angrepp mol vårtland framstår som ovissa.Totalförsvaret måsle därför ha Prop.1976/77:74 7 ensådan sammansättning och en sådan slyrka att ingen till följd av brister idetta misstror allvaret i vår politik. Det militära försvaret måste dessulomvara så utformat att dess uteslutande defensiva syfte klart framgår. Det kandärigenom inte av någon uppfattas som ett hot. Förberedelser för ochöverväganden om militär samverkan med andra stater är helt uteslutna.Anskaffning av för försvaret väsentlig materiel får inte försätta i enberoendeställning till andra länder av sådan art atl denna kan ulnyttias förpåtryckningar. Kombinationen av en fast, förlroendegivandeutrikespolitik och ett starkt totalförsvar bör kunna inge stormakterna respektför neutralitetsvilja och förmåga all slå emot påtryckningar ellerandra aggressiva handlingar. Det måst stå klart för alla, att vi menar allvarmed vår neutralitetspolitik och att vi målmedvetet upprätthåller ell sådanttotalförsvar, som ingen kan bortse från i ett kris- eller krigsläge. Våralångsiktiga försvarsbeslut skall ses som ell ullryck för denna målmedvetenhet. Vår totalförsvar har en väsentlig roll redan ifred. Utvecklingen i norra har under de senasie decennierna präglats avstabilitet och samarbele. utrikes- och försvarspolitik har siarktbidragit lill den säkerhetspolitiskt stabila situation som råder i Norden.Danmark och är medlemmar i . förenar sinneutralitetspolitik med ett särskill förhållande till . För bådablocken är ell flank-område inom vilket positionsförändringar kanpåverka den i rådande balanssiiuationen. Väsentliga försvagningar av del svenska försvarelsslyrka i förhållande lill omväriden kan rubba stabiliteten och balansen iNordeuropa. En fast och konsekvent svensk uirikes- och försvarspolitik främjarfreden och stabiliteten i norra . Det torde även ligga i andra ländersinlresse att denna politik fullföljs. Ett militärt angrepp är lill sina konsekvenser detallvariigaste hotet mot vår säkerhei och försvar mot invasion måsle därför varatotalförsvarets viktigaste uppgift. Dess fredsbevarande förmåga vilar därföralUjämt främst i styrkan hos det militära försvarel. Samhällsutvecklingen i alla industrialiseradeländer gör emellertid att känsligheten för andra slags hot och påtryckningarökar. Härtill kommer all framlida krig och kriser kan i ökad utsträckning ochpå annat sätt drabba hela samhället och hela befolkningen. Därav följer atttotalförsvaret skall ses som en del av samhället och att samhällsutvecklingenäven fortsättningsvis skall ske så alt rimlig hänsyn tas till totalförsvaretsbehov. Därigenom begränsar vi vår sårbarhet och ökar vår säkerhei. Vårt totalförsvar är ett uttryck för vår vilja attslå vakt om nationens säkerhet och oberoende. Totalförsvaret är därför en helafolkels angelägenhet och bygger på att varje medborgare efter förmåga bidrartill landels försvar. Delta lillgodoses bl. a. genom den allmänna värnplikten,civilförsvarspliklen Prop.1976/77:74 8 ochandra former av tiänsigöringsskyldighet. De frivilliga försvarsorganisationernaoch våra folkrörelser har också stor betydelse för totalfdrsvarsidénsförankring i samhället. Med en sådan syn på totalförsvaret blir detnaturligt atl i största möjliga utsträckning samordna militära och civilafunktioner. Ett led i denna strävan är alt civila myndigheter som har ettansvar i fred behåller detta i kris-eller krigslägen. Genom en sådan samordningförankras totalförsvaret ytterligare i samhället. Under en lång lid har slor enighel rått i vårt landom inriktningen av vår säkerhetspolitik och behovet av ett siarkt ochrespektingivande totalförsvar. Detta har bl. a. inneburil enighet om allåriigen avsälla en avsevärd del av samhällsresurserna för försvarsändamål. Detförhållande atl vår säkerhetspolitik har elt brett folkligt stöd tillmäter jagdet största värde. Slalsrådel Krönmark utvecklar senare de närmareriktlinjerna för inriktningen av säkerhetspolitiken och totalförsvaretsfortsatta utveckling. Han och Slalsråden ,, ,, och redovisar de särskilda förslag inom resp.försvars-, handels-, social-, kommunikations-, utbildnings-, jordbruks-,arbeismarknads- och kommundepariementens verksamhetsområden som föranleds avdessa riktlinjer. Statsrådens anföranden och förslag redovisas iunderprotokollen för resp. departement. Med hänvisning till vad jag och övriga statsråd haranfört hemställer jag alt regeringen i gemensam proposition dels bereder tillfälle atl ta del av vadjag nu har anfört om säkerhetspolitiken och totalförsvaret, dels förelägger vad övriga föredragandenhar anfört för de åtgärder de har hemställt om. Regeringen ansluler sig lill slalsminisierns ochövriga föredragandenas överväganden och beslutar alt genom propositionförelägga vad föredragandena har anfört för de åtgärder som de harhemställt om. Regeringen föreskriver atl de anföranden ochförslag som upptagits i underprotokollen skall bifogas propositionen sombilagorna 1-8. Bilaga1 till regeringens proposition nr 1976/77 Anmälantill proposition om inriktningen av säkerhetspolitiken och totalförsvaretsfortsatta utveckling såvitt avser försvarsdepartementets verksamhetsområde. 1 Grunder för genomförd planering, studier m. m. Genom beslut av (SU 1970:203, rskr1970:420) infördes elt nyu planerings- och budgeteringssystem för det militäraförsvaret och civilförsvaret /73. 1 samband med att riksdagenbehandlade systemets införande begärde den att Kungl. Maj:t skulle låta utredariksdagens roll i det nya syslemet. Denna uiredning utfördes av 1970 årsförsvarsutredning. Utredningen föreslog att utrikes-och försvarsutskottfortlöpande skulle informeras om studie- och planeringsarbetets inriktning ochresultat. Förslaget låg till grund för Kungl. Maj:ts redovisning lill (prop. (FöU 1972:23, rskr 1972:309) hade inte något atterinra mot vad som därvid anfördes. Planeringssystemets huvudkomponenter utgörs avsäkerhetspolitiska studier - varmed avses studier av utvecklingeninternationellt och i det svenska samhället - perspeklivplanering,programplanering, sysiemplanering och programbudgetering. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar har efteruppdrag av Kungl. Maj:t lämnat förslag till hur ett planeringssystem för detekonomiska försvarel skulle kunna utformas. Maj:t uppdrog ålöverslyrelsen alt efter anvisningar av chefen för och isamråd med berörda myndigheter bedriva försök med långsiktsplanering inom delekonomiska försvaret. meddelade chefen för handelsdepartementetanvisningar för försöken. Dessa omfattar bl.a. perspektivsludier och programplaneringenligt i huvudsak samma principer som tilliimpas för perspektivplanering ochprogramplanering inom det militära försvaret och civilförsvaret. 1976/77:74 2 Planeringssystemen har utformats för att tillgodosesåväl statsmakternas som myndigheternas behov av underiag för beslut.Planeringssystemen skall sålunda bl. a. medverka till att arbete kaninriktas pade väsentliga försvarspolitiska problemen och resursavvägningarna. Desäkerhetspolitiska förutsättningarna för försvarsplaneringen måste preciserasså att del blir möjligt att ange mål för försvarets utveckling på kort och långsikt. Målen bör i största möjliga utsträckning definieras av eller kunnahärledas ur beskrivningar av de situationer som vårt försvar skall kunna verkai. Studiernaav den internationella utvecklingen resulterar i beskrivningar av tänkbarainternationella utvecklingar i politiskt, tekniskt, militärt, ekonomiskl ochsocialt avseende. Alternativ som kan leda lill internationella kriser och riskför angrepp mot har därvid särskilt intresse. De analyseras närmaregenoms, k. angreppsfall och krisfall. I vissa fall ärdei möjligt att uttryckade anspråk som med hänsyn till den yttre miljön bör ställas på försvarsplaneringeni mera konkret och kortfattad form. Underlag för dessa s. k. särskildaplaneringsanvisningar kan komma fram genom studier av de försvarsproblem som ärgemensamma för ell antal angreppsfall eller krisfall. Särskildaplaneringsanvisningar kan exempelvis avse beredskap, skydd mot verkan avABC-siridsmedel och verkan under neutralitetstillstånd. Riktlinjerna för försvarsplaneringen innefattarförutom yltre betingelser också förutsättningar som rör inreförhållanden. Dessa förutsättningar anges genom s. k. ramvillkor förplaneringen, exempelvis ekonomiska planeringsramar. Angreppsfall, krisfall, särskildaplaneringsanvisningar och ramvillkor bildar underlag förperspektivplaneringen. Nuvarande metoder för perspektivplaneringen innebäratl arbetet genomförs i två faser. Fas I är planeringens idéskapande del.Under denna fas skall man utveckla och pröva nya idéer till försvaretsutformning och sammansättning för att möta olika framtida konniklsituationer.Man skall vidare la fram alternativ i fråga om viktiga funktioners uppgifter,inbördes samband och innehåll i stort. Tidsperspektivet är härvid 15 ä 20 år.En viss sådan sammansättning av försvaret och dess sätt att verka kallasstruktur. Per-speklivplaneringens fas I skall ge statsmakterna underlag altvälja ett antal försvarsstrukturer för fortsatt analys. Under fas 2 i perspektivplaneringen skall man medutgångspunkt i be-fmllig organisation ta fram alternativa handlingsvägar i ellkortare tidsperspektiv. Detla skall göras främst mot bakgrund av skildaekonomiska förutsättningar, varvid möjligheterna att nå de olika strukturerna iperspektivet och konsekvenserna av detla kartläggs. Genom all alternativa handlingsvägarutformas och analyseras säkerställs att statsmakterna får underlag för allinrikta programplaneringen. Förhandlandet på kort sikl upprättas konkreta handlingsprogram i form avfemåriga programplaner, som rullas . Programplanerna utarbetas motbakgrund av den belintliga krigsorgahisationens styrka öch svagheter. Iplanerna konkretiseras avvägningen mellan resurser för atl upprätthållaoperativ styrka och resurser för att nå styrka på längresikt. 1 arbetet med programplanen ingår att klarlägga den verksamhet i form avbl. a. utbildning, byggnadsverksamhet, forskning, studier, utveckling samtanskaffning av materiel som behöver genomföras . Systemplaner kan utarbetas som underlag förregeringens ställningstaganden till särskilt resurskrävande vapensystem. Debehandlar systemet under hela dess livslängd. Programbudgeteringen är ett viktigt hjälpmedel närinriktningen av den konkreta verksamheten på kort sikt skall anges. Systemetmedger en hög grad av decentralisering. Målen för verksamheten inom olika delarav försvarsorganisationen måste därför kunna anges noga. I systemet ingår ävenen redovisning av prestationer och kostnader som underiag för kontroll ochanalyser. I enlighet med Kungl. Maj:ts bemyndigande harchefen för försvarsdepartementet gett anvisningar för de säkerhetspolitiskastudierna. I det följande redovisas en kortfattadsammanställning av resultaten av de säkerhetspolitiska studierna i de delardessa direkt har utnyttiats i anvisningar för myndigheternasperspeklivplanering. 1.2.1Angrepp med konventionella stridsmedel mot mobiliserat svenskt försvar Angreppsfallen utgår från hypotesen altförhållandena i underen varit relalivt lugnaefterdenreglering av centraleuropeiska problem som skedde omkring år 1970.Supermakterna antas därefter i stort sett ha avstått från att aktualiseramotsättningar i denna del av världen. I en framtida konfliktulveckling kansupermakterna tänkas överväga olika handlingsalternativ föratt nåsinaallmännasäkerhetspolitiska mål. Ett av dessa alternativ kan innebära angrepp motSverige.