prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — De berörda sågverken ficksenare också möjlighet till bidrag för fortsatt 1976/77:100 Bilaga 15 i27 lagerökningunder , vilket utnyttjades av ett femtiotal företag.Regeringen har vidare medgett atl några enstaka företag i andra branscher fårbeviljas lagerstöd för i stället för normalperioden. För företag som inte hade sökt lagerstöd vidutgången av infördes en ny stödperiod omfattande kalenderåret 1976.Vid utgången av hade preliminära beslut fattats om bidrag till ca280 förelag med 60 000 anställda för lagerökningar på nästan 800 milj. kr.Regeringen har dessutom medgett att de ca 930 förelag som preliminärt beviljatsstöd för den ursprungliga normalperioden den 30 juni 1976också får söka bidrag för fortsatt lagerökning . Denmöjligheten har utnyttjats av 230 företag med fortsatta lagerökningar påuppskattningsvis 800 milj. kr. Sammanlagt uppgår de stödberättigadelagerökningarna enligt företagens preliminära beräkningar till närmare 7miljarder kr. Det bör framhållas att della tal bygger på grova uppskattningarsom varje företag gör vid ansökningstillfället. Säkra uppgifter omlagerutvecklingen finns bara från de företag som har lämnat slutligredovisning. Sådan skall lämnas senast efter resp. stödperiodsulgång. Av de preliminärt beräknade lagerökningarna hänförsig . till verkstadsindustrin, . till cellulosaindustrin,. fill träindustrin och lika mycket tiU järn-, stål- ochmetallverk. Gruvindustrin har fått lagerstöd för beräknade ökningar på ca 350milj. och övriga branscher för sammanlagt ca 500 milj. kr. Verkstädernahade en förhållandevis slor del av sina stödberättigade lagerökningar under desista perioderna, dvs. En väsentligdel av de stora lagerökningarna i de råvaru-baserade industrierna skeddedäremot i förelag som fick stöd enbart för perioder före . beslöt regeringen alt företagsom hade fått preliminära beslut om lagerstöd skulle kunna få förskott påbidraget. Förskottet fick formen av ett lån som löper tills AMS fattarslutligt beslut om bidrag, vilket inte kan ske förrän företagen efterstödperiodens slut har redovisat utvecklingen av lager och sysselsättning.Samtidigt infördes efter beslut av (prop. 1975/76: 25, InU 23, rskr118) en möjlighet att ge stödföretagen stadig garanti för lån som de tar i sambandmed lagerökningen. t. o. m. hade 295 förelagbeviljats förskott med sammanlagt 310 milj. kr. Samfidigt hade 62 förelagbeviljats statlig garanti för lagemppbyggnadslån på 175 milj. kr. Även investeringsfondsmedel har och1976 fått användas för lageruppbyggnad. T. o. m. fick 163företag tillstånd att föra över 770 milj. kr. från investeringsfonder till s.k. lagerinvesteringskonton. Samtidigi fick 13 företag använda 57 milj. kr. avsärskilda investeringsfonder för att bygga upp lager. 1976/77: 100 Bilaga 15 ] 28 Lageruppbyggnaden harenligt min mening medfört stora fördelar för samhället som helhet. Den hargjort det möjligl att behålla en hög sysselsättningsnivå i industrin trots attkonjunkturläget i flera av våra viktigaste exportmarknadsländer har varitsämre än någonsin . De beslutade förbättringarna avanställningstryggheten för de redan sysselsatta har därigenom kunnatförverkligas utan atl läget för de nytilllrädande på arbetsmarknaden harförsämrats. Ingen grupp på arbetsmarknaden har drabbats av någon nämnvärd ökningav arbetslösheten. De uppbyggda lagren kan i en konjunkturuppgång bidra tillatt minska risken för flaskhalsproblem i produkfionen och de risker för ökadinflation som då kan bli följden. Vadjag nu har sagt hindrar dock inte att den nuvarande stora lagerhållningeninnebär vissa problem. Den väntade förbättringen av avsättningsmöjligheternautomlands har fördröjts. Det är viktigt att företagen ändå fortsätter att hållasysselsättningen uppe och inte nu vidtar stora nedskärningar av produktionen isyfte att snabbt bli av med lagren. Regeringen har därför beslutat att deföretag som har utnyttjat lager-stödet och fortsätter atl hållasysselsättningen uppe skall kunna få ett ytterUgarebidrag om de tvingas fortsätta att hålla stora lager. Detta bidrag utgår av värdet av det överlager de har kvar jämfört med lagret ibörjan av den första lagerstödsperioden för resp. företag under 1975 och 1976.Det fortsatta lagerstödet utgår dock bara om detla överlager ärminsl hälften så stort som det var . Stödet utgår dessutominte med större belopp än vad som motsvarar av överlagret den 1 januari1977. Innebörden av dessa bestämmelser är att bidrag utgår till förelag somför alt hålla sysselsättningen uppe behåller minst halva sitt överlager iytterligare , men stödet stimulerar inle tiU ytterligare ökning avlagren. Ett villkor för stödet bör vara alt sysselsättningen bibehålls på minstsamma nivå som . Regeringen bör i detta sammanhang begära riksdagensbemyndigande att förlänga de statliga garantier för lageruppbyggnadslån som gårut fill . Erhålles detta bemyndigande avserjag att föreslå regeringen att nyssnämnda lånegarantier förlängs. De nu införda bestämmelserna medför atl utgifternaunder nästa budgetår blir större än vad AMS har räknat med. Jag beräknar medelsbehovetför lagerstöd under /78 lill 400 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. bemyndiga regeringen ellermyndighel som regeringen bestämmer att i enlighet med vad jag har anfört i detföregående förlänga giltighetstiden för statliga garantier för lagemppbyggnadslån, 2. till Stöd till lageruppbyggnadför /78 anvisa ett förslagsanslag av . 1976/77:100 Bilaga 15 129 Kontant stöd vid arbetslöshet 1975/76 Utgift 347 891 000 1976/77 Anslag 870 400 0001977/78 Förslag 761550 000 Från anslaget bestrids utgifterna för programmet Kontantstöd vid arbetslöshet. I programmet ingår delprogrammen Ersättning till arbetslöshetskassor.Omställningsbidrag och Kontant arbetsmarknadsstöd. 1977/78Beräknad ändring Ersättningtill arbets löshetskassor 306 880 000 802400 000 -171 400 000 Omställningsbidrag 8 268 000 12000 000 - 10 000 000 Kontant arbets marknadsstöd 28 965 000 50 000 000 Förvaltningskostnader 3 778 000 6000 000 + 732 000 11500 000 550 000 347 891000 870 400 000 -180 668 000 -108 850 000 Delprogrammet Ersättning tillarbetslöshetskassor avser verksamhet enligt lagen (1973:370) omarbetslöshetsförsäkring (ändrad : 828). De erkändaarbetslöshetskassorna får genom AMS bidrag för utbetalade ersättningar ochförvaltningskostnader. Kassor med speciellt slora ersättningsutbetalningareller med i övrigt otillräckliga ekonomiska resurser kan genom särskilt stöd fånödvändig försiärkning. Under delprogrammet Omställningsbidragredovisas kostnader för omslällningsbidrag enligt arbetsmarknadskungörelsen.Bidragsgivningen är under successiv avveckling . Delprogrammet Konianiarbetsmarknadsstöd avser verksamhet enligt lagen (1973: 371) om kontant arbetsmarknadsstöd(ändrad : 1274). Stödet utgör ell komplement tillarbetslöshetsförsäkringen och ger elt ekonomiskt skydd för nytillkomna påarbetsmarknaden. Medelsbehovet för budgelårel 1977/78 bestäms dels avstatsbidragets storlek verksamhetsåret den 1 januariden ,exkl. de a-contoutbetal-ningar som görs under liden den 1 januariden 30 juni1977, dels av de a-contoulbetalningar som sker för tiden den 1 januariden 30juni av . Medelsbehovel kommer således atl baseras på detgenomsnittliga förhållandet under såväl som 1978.Avgörande för kostnadsberäkningen är det genomsnittliga antalet 9 1976/77. 1976/77:100 Bilaga 15 130 ersättningsdagar per kassamedlem och år. Under de senasteåren har medlemsantalet i arbetslöshetsförsäkringen ökat med i genomsnitt ca100 000 . Denna ökning torde komma att fortsätta . I budgetförslaget /76kalkylerades antalet ersättningsdagar per årsmedlem till 5,0. Genom att denarbetsmarknadspoliliska beredskapen var hög och en radsysselsättningsstödjande åtgärder saltes in kom antalet ersäitningsdagar altuppgå till 3,2. En prognos över antalet ersättningsdagar perårsmedlem är dock svår att göra, eftersom elt flertal svårbeslämda variablermåsle ligga till grund för beräkningen. AMS har i sina beräkningar utgåttfrån per årsmedlem. Medelsbehovet för budgelårel 1977/78beräknas då uppgå till 631 milj. kr. Fördelningen av kostnaderna framgår avföljande tabell. Statens kostnad för grundbidrag 177 000 000 Progressivbidrag 416 020 800 Förvaltningsbidrag 23 010 000 Särskilt stöd till erkända arbetslöshetskassor 15 000 000 Antaletkvarvarande personer med omställningsbidrag uppgick till 1 643och lill 934. Nedgången kan hänföras lill att det kontantaarbetsmarknadsstödet höjdes till . per dag varviddenna stödform blev förmånligare än omslällningsbidrag. Under /77 väntas en fortsatt nedgång av antalet personer som uppbär bidrag. Jämförtmed /76 beräknas antalet bidragsdagar minska med ca 40 %.Omställningsbidraget befinner sig under avveckling ochutgår endast fill den som före detta datum harbeviljats sådant bidrag. Med hänsyn härtill beräknar AMS medelsbehovet /78 till 2 milj. kr. Kontant arbetsmarknadsstöd.Delprogrammet infördes . Omkring 12 500 personer per månaduppbar stöd under och drygt 85 milj. kr. utbetalades,motsvarande 2,3 milj. ersättningsdagar. Ännu saknar man tillräckligerfarenhet av denna stödform för att med någon större säkerhet kunna bedömadess framtida omfattning. Troligen kommer dock antalet ersättningsdagar underett normalår att uppgå lill ca 4 milj. fördelade på helt och halvt stöd.Statens kostnader för verksamhelen inskränker sig till en tredjedel avtotalkostnaden medan två tredjedelar bestrids av arbetsgivaravgifter. AMSberäknar medelsbehovel för /78 till 50 milj. kr. Det toiala medelsbehovel förprogrammet Kontant stöd vid arbetslöshet beräknas för /78 till690 milj. kr. Prop.1976/77:100 Bilaga 15 131 Det är svårt att bedömaarbetslöshetens omfattning och dess fördelning på kassor med olikaersättningsnivåer. Beräkningarna av statens koslnader för statsbidraget tillarbetslöshetskassorna och det kontanta arbetsmarknadsstödet måste därförbaseras på tämligen osäkra antaganden. infördes enligtriksdagens beslut (prop. 1976/77: 1, AU 1976/77: 9, rskr 1976/77: 18) iarbetslöshetsförsäkringen tre nya dagpenningklasser på 140, 150 och 160 kr.samtidigt som den lägsta dagpenningklassen på . Från sammalidpunkt gäller också ändrade och för kassorna förmånligare regler förberäkning av progressivbidraget. Jag räknar med alt det utökade antaletdagpenningklasser kommer att medföra en höjning av den genomsnittligaersällningen vid arbetslöshet. Det kontanta arbetsmarknadsstödethar genom riksdagsbeslut höjts fr.o.m. (prop. 1976/77: 37,AU 1976/77: 10) . per hel ersättningsdag. Som följd härav harregeringen beslulal alt höja grundbidraget till de erkändaarbetslöshetskassorna med motsvarande belopp. Med utgångspunkt i 4,0ersättningsdagar per kassamedlem och år beräknar jag medelsbehovet för detlaanslag inkl. förvaltningskostnader lill . Av bidraget till deerkända arbetslöshetskassorna beräknar jag 15 milj. kr. för särskilt stöd tillvissa kassor. Jag hemställer alt regeringen föreslår att till Kontant stöd vidarbetslöshet för /78 anvisa ett förslagsanslag av 761 550 000kr. 1975/76 Utgift 28123 000 1976/77 Anslag 24 062 000 1977/78 Förslag 24882 000 Från anslaget bestrids utgifternaför programmet Totalförsvarsverk-samheten som består av delprogrammen Försvars-och beredskapsplanering samt Vapenfria ijänsteplikliga. Beräknad ändring AMS Föredraganden + 1 960 000 + 13 508 000 + 1 470 000 +820 000 + 16 938 000 +820 000 1976/77:100 Bilaga 15 ] 32 Delprogrammet Försvars- och beredskapsplaneringomfattar dels planering för utnyttjande av landets arbetskraft underberedskaps- och krigstillstånd samt planläggning av arbetsmarknadsverketskrigsorganisation, dels statsbidrag till sådana frivilligaförsvarsorganisationer som fyller viktiga uppgifter när det gäller utbildningav personal för arbetsuppgifter i krigstid inom totalförsvarets civila delar.Verksamheten, som huvudsakligen är av utrednings- och informationskaraktär,handhas i AMS av försvarsenheten och regionalt av länsarbetsnämnderna. Delprogrammet Vapenfria tjänsleplikliga omfattar utbildning,redovisning och registrering av värnpliktiga som har fått tillstånd attfullgöra vapenfri tjänst. Utbildningen syftar fill alt de vapenfria skall kunnafullgöra en för samhället betydelsefull tjänst inom totalförsvaret. AMS handharredovisning och registrering av de vapenfria samt bestämmer vilket slags tjänstde skall fullgöra och när. Delprogrammet belastas av kostnader för ekonomiskaoch sociala förmåner åt vapenfria tjänsleplikliga. Dessa förmåner, som utgårenligt samma regler som gäller för övriga värnpliktiga, avser bl. a. lön,inkvartering, förplägnad, visst antal fria resor samt familjebidrag i vissafall. Delprogrammet belastas vidare av ersättningar för vissautbildningskostnader m. m. till myndighel eller annan som tilldelas vapenfriatjänstepliktiga. Inom ramen för pågående försök medlångsiktsplanering inom det ekonomiska försvaret utfärdade handelsministernunder anvisningar för en femårig programplanering för perioden1977/78 1981/82 samt för anslagsfrarnställningarna för /78. AMShar i enlighet härmed i annat sammanhang till ochtill överstyrelsen för ekonomiskt försvar (för samordning i den gemensammaprogramplanen) överlämnat en motiverad programplan för åren 19771982.Budgetförslaget /78 överensslämmer med framställningarna rörande förstaårel i denna plan. Försvars- och beredskapsplanering. Under budgetåret1975/76 har branschplanläggning genomförts för livsmedelsindustrin samtpåbörjats för textil-, läder- och lädervarulillverkning, massa-, pappers- ochpappersvarutillverkning samt metallframslällning. Genom hård prioritering haren väsenUig beredskapshöjning av personalplanläggningen inom helatillverkningssektorn ägt rum. Delar av personal-planematerialet har underbudgetåret överförts lill ADB. Detta arbete kommer att fortsätta även /77. Planläggningsnivån skall totalt sett höjas. Ca 45 000 män, som av ålders- eller andra skällämnal försvarsmakten har på sedvanligt sätt fördelats. I syfte att snabbareföra över de värn- 1976/77:100 Bilaga 15 ] 33 pliktigasom lämnar försvarsmakten efler fullgjord värnpliktslid fill civilförsvaretskall två åldersklasser (ner t. o. m. ) i stället för en fördelas /77. En total översyn och revidering av verketsplaneringsanvisningar lill myndigheter och näringsliv skall påbörjas liksomäven försök med en förenklad planläggningsmetodik. De frivilliga försvarsorganisationerna utbildadeunder /76 1 200 personer vilket innebär en nedgång i förhållandetill fidigare år. Orsaken härfill är bl. a. att det beviljade statsbidragetinte täckt kostnadsfördyringarna. Också för /77 kommer utrymmetför utbildning att minska. Medelstilldelningen medger i slort sett endastulbildning för att ersätta avgången och del av påbjuden repetifionsutbildning.Någon reducering av bristerna kommer knappast att kunna ske. AMS föreslår, att statsbidraget till de frivilligaförsvarsorganisationerna skall utgå med . för /78,vilket skulle medge en reducering med av bristerna på frivilligpersonal (reservarbelskraft) till totalförsvarets civila delar och ettgenomförande av författningsenlig repetiiionsutbildning under en fyraårsperiodför huvuddelen av personalen. Utbildningsbehovetfördelar sig enligt följande: utbildning av djurskötare ochtraktorförare till jordbruket (.) utbildning av bilförare tilldet ekonomiska försvaret (.) utbildning av viss personaltill krigslänsstyrelserna och frivilligorganisalionernas krigskanslier (.) Vapenfriverksamheten harunder kännetecknats av stor brist på utbildningsplatser medlånga väntetider som följd. Under /76 har antaletutbildningsplatser ökat något. För /77 finns fullständigaplaner utarbetade för ca . Medelstilldelningenräcker dock endasl lill . Därtill kommeröverskjutande dagar från /76 samt repetitionsutbildning.Antalet vapenfria som väntar på att få fullgöra sin grundutbildning beräknasunder /77 öka från ca 2 600 till 3 000. För alt råda bot på den långa väntetiden förinkallelse till grundutbildning föreslås för /78 en utökning avantalet tjänsl-göringsdagar till 420 000. Medelsbehovet för de vapenfriasförmåner beräknas till 26,1 milj. kr. varav för familjebidrag 1,8 milj. kr. ochersättning för vapenfrias utbildning 0,3 milj. kr. Det totala medelsbehovet för anslagetTotalförsvarsverksamhet beräknas under /78 till 41 milj. (kr.) 1976/77:100 Bilaga 15 134 försvarsutredning (FÖ 1974: 04) som harlill uppgift att utreda totalförsvarets fortsatta utveckling m. m. överlämnadei delbelänkandel (SOU 1976: 5) Säkerhetspolitik ochtotalförsvar. Av utredningsdirektiven framgår att slutbetänkandet bör redovisasi sådan lid alt förslag till om totalförsvarets inriklning kan lämnasunder . Under förvåren 1977 väntas också vapenfriutredninglägga fram sitt betänkande rörande de vapenfria tjänstepliktiga. I avvaktan på särskild proposition omtotalförsvarets fortsatta inriktning bör förevarande anslag nu tas upp med ettpreliminärt belopp inkl. förvaltningskostnader. Jag viU i sammanhanget erinra om att regeringengenom beslut för innevarande budgetår utökat ramen för antalettjänstgöringsdagar för vapenfria värnpliktiga med för att minskaväntetiden för inkallelse lill grundutbildning. Jaghemställer att regeringen föreslår atl, i avvaktan på särskild proposition i ämnet,till Totalförsvarsverksamhet för /78 beräkna ett förslagsanslagav . : Anskaffning av utrustning 1975/76Utgift 5 288 170 Reservation 9 757 637 1976/77Anslag 7 000 000 1977/78Förslag 7 000 000 Från anslaget bestrids arbetsmarknadsverketsutgifter för anskaffning av utruslningsföremål med ell inköpspris överstigande10 . och med en beräknad livslängd av . Ävenengångsanskaffningar kan göras med medel från della anslag. Annan utrustning anskaffasmed anlitande av resp. programanslag. Investeringsobjekten utgörs till största delen avmaskinutrustning för beredskapsarbeten och inventarier förarbetsförmedlingarna. Utruslningskapitalets omfattning samt anskaffningunder budgetåren 1975/761977/78 framgår av följande sammanställning. 1976/77:100 Bilaga 15 135 Utrustningens värde efter avskrivningar samt anskaffningar(1 OOO-tal kr.) 1977- inköp 07-01 1977/78 Entreprenadmaskineroch fordon Vagnar och bodar Maskiner för industriella beredskapsarbetenMaskiner för kontorsarbets-centraler Engångsanskaffningar Teleutrustning KontorsinventarierCentralregister Flyktingförläggningen i 27 500 5 430 20 695 4 885 16 795 4 395 13 815 3 955 5 450 5 880 1 310 1 000 2 500 2 500 4 800 6 210 2 000 200 300 Eftersom AMS fordonspark ärförsliten beräknas investeringsutgifler-na för ersättningsanskaffning av ett30-lal fordon bl. a. bussar, lastbilar i pickup-utförande samt jeepar 2,1milj. Även en del mindre servicemaskiner behöver ersältningsanskaffas.Utgifterna härför beräknas till 0,4 milj. kr. De totala investeringsutgiftemaför entreprenadmaskiner och fordon uppgår då till 2,5 milj. kr.Investeringsutgiftema för ersättningsanskaffning av kontors-, personal- ochrastvagnar för be-redskapsarbetsplalserna uppgår till 2,5 milj. kr. En av orsakerna till de relativtsett höga dagsverkskostnaderna för de industriella beredskapsarbetena är denstarkt förslitna maskinutrustningen. Medelstilldelningen under tidigarebudgetår har inte medgivit någon nämnvärd ersättningsanskaffning, vilket harpåverkat produk-lionskvaliteten. För /78 behövs minst 4 milj.kr. för investeringar i industriella beredskapsarbeten, varav 3,5 milj. kr.till ersättningsanskaffningar och teknisk upprustning samt 0,5 milj. kr. tiUmiljövårds- och arbetarskyddsåtgärder. Produktionen vidkonlorsarbetscentralerna prissätts, enligt direktiven, marknadsmässigt.Samtidigt som produkfionen har inriktats mot nya områden har enteknisk och maskinell upprustning genomförts delvis. Bristema i den maskinellautrustningen är dock alltjämt påtaglig. För att en nedskärning avKAC-verksamheten skall kunna undvikas behövs 1,5 milj. kr. för ersättning avförslitna maskiner m. m. 1976/77:100 Bilaga 15 135 Inflyttningen i nya lokaler i kvarteret iSolna medförde en delning av AMS interna tryckeri, därför att denya lokalerna endast inrymde ett mindre "närtryckeri". Vid dettanärtryckeri mångfaldigas handlingar i smärre upplagor. För AMS eget behovtrycks alltjämt de längre serierna vid Lindhagensgalan 128, där också adresseringsanläggningenär belägen och varifrån större delen av AMS distribution av trycksaker ägerrum. För ersättningsanskaffning av sidomaskiner till tryckeriet vidLindhagensgalan 128 saml närtryckeriet i uppgår investeringsbehovet till50 . För ny- och ersättningsanskaffning av telefonväxlaroch snabbtelefonanläggningar till länsarbetsnämndema och arbetsförmedlingarnabehövs investeringar om 2 milj. kr. varav hälften är ersättningsanskaffning.Investeringsbehovet för telefonväxlar uppgår fill 1,4 milj. kr. De slörreinvesteringarna planeras ske vid arbetsförmedlingama i , ,, , och . För ersättningsanskaffning till länsarbetsnämndernaav kopieringsutrustning, stencilduplikatorer och viss övrig kontorsutrustningerfordras . I anslagsframställningen för /76redogjorde AMS utförligt för behovet av bl. a. korl- och aktautomater tilllänsarbetsnämnderna. AMS beräknar investeringsbehovet för delta /78 fiU . För övriga engångsanskaffningar beräknar AMSinvesteringsbehovet till . Det totala medelsbehovet för anslaget Anskaffningav utrustning under /78 beräknas lill 13,5 milj. kr. För anskaffning av utrustning under innevarandebudgetår anvisades från början ett belopp om 7 milj. kr. För näsla budgetår harAMS begärt medel bl. a. för tämligen omfattande investeringar vid de industriellaberedskapsarbetena samt vid konlorsarbetscentralerna. Jag vill erinra om atlAMS under innevarande budgetår fått 3 milj. kr. på fiU-läggsbudget I för bl. a.miljö- och arbetarskyddsförbättrande åtgärder vid de industriellaberedskapsarbetsplatserna. Verksamheten vid de industriella beredskapsarbetenaoch vid konlorsarbetscentralerna har behandlats av (A1974: 03) för skyddat arbete i dess betänkande (SOU 1975: 82) Organisation förskyddat arbete. I avvaktan på den fortsatta beredningen av kommitténs förslagräknar jag inte med några ytterUgare investeringar på dessa områden. För övriga ändamål anser jag att ett oförändratanslag bör vara tillräckligt, vilket i stort sett stämmer överens med AMSberäkningar. 1976/77:100 Bilaga 15 137 Jaghemställer att regeringen föreslår att till : Anskaffning avutrustning för /78 anvisa ett reservationsanslag av 7 000 000kr. : Förvalming av utrusmhig 1975/76Utgift * Reservation 12 508 466 1976/77Anslag 1000 1977/78Förslag 1 000 'Under budgetåret har intäkterna överstigit kostnaderna med . Under anslaget redovisas kostnader och intäkter förprogrammet Förvaltning av utrustning, vilket utgör ett serviceprogram förförsörjning av övriga program med mer kapitalkrävande utrustning. Sådan utrustningfår hyras ut inom eller utom arbetsmarknadsverket, varvid hyran skall beräknasså atl samtliga uppkommande kostnader täcks. Programmet består avdelprogrammen Förläggningsbyggnader samt Maskiner och fordon m. m. Vägledande för delprogrammetFörläggningsbyggnaders verksamhet är att förläggningsbehovet i första handskall tillgodoses genom förhyrning på den allmänna bostadsmarknaden. Krav påsnabba förläggningsinsatser samt regionala förläggnings-svårigheter medför attAMS i viss omfattning måste kunna tillhandahålla förläggningsbyggnader.Internt utnyttjas byggnaderna till största delen för inkvartering av elever iarbetsmarknadsutbildningen men ett förhållandevis stort antal byggnader hyrsockså ut till kommuner och företag. AMS räknar dock med en fortsatt nedskärningav förläggningsbeståndet till ca 6 000 platser i egna byggnader vid utgångenav /78. Därefter beräknas att det egna behovet skall håUa sigkonstant. Ett betydande antal kommer dock att alltjämt finnas kvar även efterutgången av budgelåret för uthyrning till kommuner och företag. Också dessabyggnader kommer emellertid att successivi minskas i takt med att denkvardröjande bostadsbristen i vissa kommuner elimineras och arbetena på en delstora byggarbetsplatser avslutas. Utvecklingen illustreras av följande tabell. 1976/77:100 Bilaga 15 138 Antalförläggningsplatser vid ulgången av resp. budgetår