prop · G00376 · 1976-12-31 00:00:00 — 1976/77: 76 Regeringens proposition 1976/77: 76 omutbildning av förskollärare och fritidspedagoger m. m.; Regeringen föreslår att antaga de förslagsom har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. Propositionen innehåller förslag till ändradförskollärar- och fritidspedagogutbildning. För den som har genomgåttvårdlinjens barna- och ungdomsvårdsgren eller har annan barnskötarutbildningskall förskollärar- eller fritidspedagogutbildningen omfatta 80 poäng. För densom har genomgått eller har kunskaper motsvarande annan tvåårig linje i gymnasieskolanskail utbildningen omfatta 100 poäng. Omorganiseringen av utbildningarna skall enligtförslaget påbörjas /79. Under en övergångstid fram till läsåret1980/81 skall dock endast krävas grundskola för tillträde till förskollärar-och fritidspedagoglinjerna. Utbildade förskollärare, fritidspedagoger ochbarnavårdslärare skall enligt förslaget kunna genomgå vidareutbildning om 20veckor till pedagogik/metodiklärare. För tillträde till vidareutbildningenskall förutom grundutbildning krävas yrkeserfarenhet. Med utgångspunkt i förskole- resp.fritidsverksamhetens förändrade mål och inriktning innehåller propositionenäven vissa principiella förslag beträffande förskollärar- och fritidspedagoglinjernasmål och innehåll. I propositionen föreslås vidare att en allmän linjeför utbildning av hemspråkslärare inrättas. Utbildningen föreslås omfatta 80poäng och bestå av dels praktisk-pedagogisk utbildning, dels ämnesstudier i hemspråk,svenska och omvärldsorientering. Inom ramen för utbildningen bör gesmöjligheter till viss fördjupning mot antingen förskola samt låg-och mellanstadium eller mellan- och högstadium samtgymnasieskolan. 1 1976/77. Prop.1976/77: 76 2 Dimensioneringen /78 bör enligtpropositionen omfatta 120 utbildningsplatser, fördelade på , Göteborgoch . Medel för utbildningen har beräknats i prop. 1976/77: 59 omutbildning och forskning inom högskolan m. m. Propositioneninnehåller slutligen ett förslag om en försöksutbildning av lärare i slöjd ikombination med engelska eller matematik. Försöksutbildningen skall omfattakurser i textilslöjd resp. trä- och metallslöjd om 60 poäng samt engelska ellermatematik om 40 poäng. Härutöver skall kurs om ytterligare 20 poäng kunnaväljas i något av dessa ämnen. Den praktisk-pedagogiska utbildningen skallomfatta 40 poäng. Utbildningen skall enligt förslaget starta höstterminen 1978.Den skall förläggas till i vad avser textilslöjd och till ivad avser trä- och metallslöjd. Prop.1976/77: 76 3 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , ,, Äsling, Söder, , Mundebo, Krönmark, , Burestam ,, , Proposition om utbildning av förskollärare ochfritidspedagoger m. m. Med stöd av Kungl. Maj:tsbemyndigande tillkallade dåvarande statsrådet sexsakkunniga för utredning om barnstugeverksamheten närmast före och under deförsta skolåren (S 1969: 31). De sakkunniga' antog benämningen 1968 årsbarnstugeutredning. fick tilläggsdirektiv attutreda frågan om fortbildning av den personal som är sysselsatt inombarnstugeverksamheten. Utredningen fick vidare itilläggsdirektiv att överväga konsekvenserna för personalutbildningen vid ettförverkligande av utredningens tidigare förslag (se 1973 årsriksdagsberättelse, s. 11). överlämnade sitthuvudbetänkande (SOU 1972: 26 och 27) Förskolan, del I och II. fattade hösten 1973beslut på grundval av betänkandet (prop. 1973: 136, SoU 1973: 30, rskr 1973:372). överlämnade betänkandet (SOU 1975: 67)Utbildning i samspel. Betänkandet avser grundutbildning, vidareutbildning ochfortbildning av personal för förskola och fritidshem. Efter remiss har yttranden betänkandeavgetts av , statskontoret, (),riksrevi-.sionsverket (RRV), universitetskanslersämbetet (UKÄ), () som bifogat sammanställning av yttranden från lärarhögskolor ' Vid tiden för avlämnande avutredningsförslagen i SOU 1975: 67 riksdagsledamoten (ordförande), direktören , f. d. riksdagsledamoten , f. d. ombudsmannen , skoldirektören ochutbildningssekreteraren . 1976/77: 76 4 och förskoleseminarier, (),, , , utredningenangående den fortsatta verksamheten med radio och television inom utbildningsväsendet(TRU) (U 1971: 13), folkhögskoleutredningen (U 1972: 08), 1973 årsbetygsutredning (U 1973: 01), barnomsorgsgnippen (S 1973: 07),familjestödsutredningen (S 1974: 01), lärarutbildningsutredning (U1974: 04), , , ,, , , , , , Västernorrlandsoch läns landstingskommuner, och , , och kommuner. CentralorganisationenSACO/SR, i (LO), (), (), (), och Skola, Elevförbimdet, Sverigesförenade studentkårer (SFS), samt Kommunistisk ungdom. Vidare har yttranden över betänkandet inkommit från bl. a.Svenska föreningen för barn- och ungdomspsykiatri. Socialpedagogiska föreningeni , rektorn och elevkåren vid slöjdlärarseminariet i ,slöjdlärare som tjänstgör vid förskoleseminarier, förskoleseminariersrektorskonvent. Studiefrämjandet, seminarierna för huslig utbildning i Göteborgoch , organisationskommittén för högre musikutblidning (OMUS), FöreningenSveriges socialchefer. , kristna imgdomsråd.Svenska kyrkans utbildningsnämnd. Rådet för kristet barn- och familjearbete.Svenska teckningslärarsällskapet, Fritidsledarnas intresseorganisation,fritidsle-darskolorna, . samt Föreningen lärare i religionskunskap. I fråga om förskollärar- ochfritidspedagogutbildningarna har följande skrivelser inkommit. SÖ har avgettförslag till vissa förändringar av förpraktikkrav för inträde tillförskollärarutbildning. SÖ har inkommit medskrivelse angående utbildning till fritidspedagog och socialpedagog ianslutning till gymnasieskolans vårdlinje, gren för barna- och ungdomsvård. SÖ har avgettförslag rörande förskollärarutbildning för elever som genomgåttgymnasieskolans tvååriga vårdlinje-gren för barna- och ungdomsvård. SÖ har i skrivelse den 2 juni 1976hemställt att de mål och riktUnjer och den timplan som gäller förfritidspedagogutbildningen inom den statliga högskolan även får tillämpas förden fritidspedagogutbildning som fr. o. m. kommer att ingå iden . har i en skrivelse den 13december 1976 Prop.1976/77: 76 5 inkommitmed synpunkter på den framtida personalutbildningen för barnomsorgen. Elever vid barna- och ungdomsvårdsgrenen vidMilnerskolan i och deras föräldrar har i en skrivelse bl. a.anhållit att regeringen uppmärksammar de konsekvenser för barna- ochungdomsvårdsgrenen som erhålles om barnstugeutredningens förslag går igenomsamt vidtar åtgärder för en anpassning av läroplanen för vårdlinjens barna- ochungdomsvårdsgren till det nya arbetssätt som skall tillämpas vid barnstugeområdetsarbetsplatser. Elever vid barna- och ungdomsvårdsgrenen vidvårdskolan i har i en skrivelse anhållit bl. a. att vårdlinjens gren förbarna- och ungdomsvård efter viss omarbetning av läroplanen får utgöra densteg 1-ut-bildning som föreslagits i betänkandet "Utbildning isamspel", samt att utbildningen garanterar en avkortad och anpassadvidareutbildning till bl. a. förskollärare. m. fl. barnavårdslärare har i enskrivelse föreslagit att en vidareutbildning anordnas förbarnavårdslärarna, så att dessa lärare får behörighet att undervisa påförskollärar- och fritidspedagogutbildning. fritidspedagogers förbund, tjugo nyblivnalärare i fritidskunskap från i , lärare och elever vidLinnéskolan i samt lärarna i fritidskunskap och psykologi/pedagogik vidfritidspedagogutbildningen i har inkommit med skrivelser angåendeutbildningsplanen för fritidspedagogutbildningen vid lärarhögskola ochförskoleseminarium. socialdemokratiska kvinnodistrikt harinkommit med skrivelse angående lön till praktikanter som genomgår förpraktikför tillträde till förskollärar- eller fritidspedagogutbildning. Föreningen lärare i religionskunskap har inkommitmed en skrivelse angående lärare för etik-kursen vid utbildning avförskollärare. Lärarkandidater och lärare vid förskoleseminariet iVästerås samt lärarkollegiet vid förskoleseminariet i har inkommit medskrivelser angående betygen i förskollärarutbildningen. Studerande i fritidspedagogutbildningen i ,, , , , , , , , ,, och , lärare i fritidspedagogutbildning iGöteborg, , , och samt i O-län har inkommit med skrivelser angående betygen ifritidspedagogutbildningen. Lärare och elever vid AMU-center i harinkommit med en skrivelse om den framtida bristyrkesutbildningen tillfritidspedagog inom arbetsmarknadsutbildningens ram. Ett antal skrivelser har inkommit angående betygeni främst barnskö-tarutbildningen. Kartong:S. 6, rad 3 nedifrån Står: krävs Rättat till: berörs 1976/77: 76 6 fattade beslutom hemspråksundervisning för invandrarbarn (prop. 1975/76: 118, UbU 1975/76:33, rskr 1975/76: 391). Genom beslut uppdrog regeringen åt SÖatt, med anledning av vad som hade anförts i betänkandet (DsU 1975: 13) Förslagtill åtgärder för invandrarbarnen i förskola, grundskola och gymnasieskola omutbildning av hemspråkslärare samt däröver avgivna remissyttranden, tillregeringen inkomma med förslag till utbildningsplan m. m. för utbildning avhemspråkslärare för förskolans, och gymnasieskolans behov.Uppdraget borde redovisas . SÖ har den 27 september 1976inkommit med förslag om grundutbildning av hemspråkslärare. Efter remiss har yttranden överförslaget avgivits av , statskontoret, SCB, universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) efter hörande av ett antal lärarhögskolor ochuniversitet , , , statens invandrarverk (),länsskolnämnderna i , och ,barnomsorgsgruppen, lärarutbildningsutredning, , SAF, LO, Centralorganisationen /SR, TCO, , . och Skola,i , , ,, , , , , , och Täbykommuner samt skolstyrelserna i och ström. Yttranden har även inkommit frånSvensk-jugoslaviska kommittén, samtreferensgruppen inför högskolereformens genomförande i högskoleregion. Finska studerande vid Stockholmsuniversitet har inkommit med en skrivelse i ärendet. Efter beslut av riksdag(prop. 1975: 24, UbU 1975: 14, rskr 1975: 159) uppdrog regeringen den 18december 1975 åt SÖ att utreda förutsättningarna för att anordna enförsöksutbildning i slöjd textilslöjd resp. trä- och metallslöjd jämteannat ämne. SÖ har med skrivelse avgett förslagi ärendet. Yttranden över förslaget haravgivits av UHÄ, lärarutbildningsutredning. CentralorganisationenSACO/SR, LO och TCO. För överblickens ochsammanfattningens skull berörs i anslutning till de förslag som tas upp tillbehandling även vissa förslag som inte fordrar beslut av . Prop.1976/77: 76 2 UTBILDNING AV FÖRSKOLLÄRARE OCH FRITIDSPEDAGOGER Förskollärarutbildningens mål är att utbildaförskollärare skickade att tjänstgöra vid daghem och lekskolor. Den syftar tillatt göra de blivande lärarna väl medvetna om förskolepedagogikens mål, innehålloch arbetsformer samt ge dem insikt om betydelsen av ständig förkovran och förnyelse. Inomdet reguljära utbildningsväsendet bedrivs förskollärarutbildning i två former.Den ena är tvåårig och avsedd för sökande som kommer direkt frånungdomsutbildningen. Fr. o. m. nuvarande budgetår anordnas även en tvåspråkigförskollärarutbildning för arbete bland invandrarbarn. Den andraförskollärarutbildningen, som omfattar , är avsedd för sökande medbarnskötarutbildning och yrkeserfarenhet från förskola. För tillträde till dentvååriga utbildningen krävs bl. a. dels att den sökande har grundskolekompetenseller motsvarande kunskaper eller uppfyller de krav som anges i 2 eller 5 §kungörelsen (1966:24) om kompetensvärde, dels att han/hon underledning av utbildad personal har arbetat eller praktiserat av minst vid barnstuga, annan barnavårdsanstalteller annan . Undervisningen i den tvååriga utbildningen omfattarca varav utgör praktik. De i utbildningeningående ämnena kan indelas i följande grupper med avseende på målet förundervisningen: pedagogik, metodik, praktik och skapande verksamhet.Pedagogikundervisningen omfattar psykologi, allmän pedagogik,barnobservationer, barnpsykiatri och mentalhygien. Studieplanen i skapandeverksamhet omfattar undervisning i dramatiskt skapande, rytmik, musik samtbild- och formarbete. Förutom nämnda ämnesgrupper finns ytterligare ett antalteoretiska ämnen: svenska, samhällsorien-tering och social barnavård,naturstudier, hygien och medicinsk barnavård samt etik. 50-veckorsutbildningen av barnskötare tillförskollärare började som en försöksutbildning på barnstugeutredningens initiativ.Utbildningen överensstämmer i fråga om mål och inriktning med utredningensförslag. Även timplanen är uppbyggd med utgångspunkt från utredningsförslagen. Inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen bedrivsen 42-veckors förskollärarutbildning, som är avsedd för arbetslösa akademikermed betyg i vissa beteendevetenskapliga ämnen. Utbildningen har inrättats isamråd mellan och SÖ. Mål och riktlinjer är desamma somför den reguljära förskolläramtbildningen. Prop.1976/77: 76 8 Fritidspedagogutbildning förekommer som en tvåårigungdomsutbildning, både i anslutning till lärarutbildning vid lärarhögskoloroch förskoleseminarier och som en specialkurs inom gymnasieskolan. Dessutomanordnas 50-veckors fritidspedagogutbildning som vuxenutbildning, dels inomarbetsmarknadsutbildningen, dels vid vissa lärarhögskolor ochförskoleseminarier. 50-veckors fritidspedagogutbildning föreslås dock inteanordnas inom den statliga lärarutbildningen /78 (prop. 1976/77:59). Undervisningens mål är att utbildafritidspedagoger, som är skickade att tjänstgöra vid fritidshem, ilekparksverksamhet, inom den organiserade fritidsverksamheten vid skolor ochvid pensionärernas fritidscentra samt bland fysiskt och psykiskt handikappade.Utbildningen syftar till att göra de blivande fritidspedagogerna väl medvetnaom fritidsverksamhetens mål, innehåll och arbetsformer samt hos dem väckainsikt om betydelsen av ständig förkovran och förnyelse. För tillträde till den tvååriga utbildningen krävsavgångsbetyg från grundskola eller motsvarande kunskaper samt 20 veckors arbeteeller praktik under ledning av utbildad personal bland barn i skolåldern. Utbildningeninom gymnasieskolan omfattar förutom praktik inomfritidsverksamhet följande ämnen: fritidskunskap, psykologi, pedagogik, barn-och ungdomspsykiatri, mentalhygien och etik, samhällskunskap, hälsa och hygien,svenska, naturstudium, dramatiskt skapande, musik, bild- och formarbete samtrytmik och lek och idrott. Målet med praktiken är att samordna den teoretiskaundervisningen och det praktisk-pedagogiska tillämpningsarbetet bland barn,ungdom och äldre för att ge en väl underbyggd yrkeskunskap. Dentvååriga fritidspedagogutbildningen och 50-veckorsutbildningen vidlärarhögskola och förskoleseminarium som har påbörjats /77överensstämmer beträffande mål och riktlinjer samt timplan i stor utsträckningmed den av barnstugeutredningen föreslagna utbildningen. Ämnena har sålundagrupperats i tre block: kommunikation, omvärldsorientering och pedagogik.Kommunikationsblocket omfattar ämnena språk och litteratur, bild och form,musik, pedagogiskt drama samt rörelse. Omvärldsorienteringen omfattar socialoch naturvetenskaplig orientering. I pedagogikblocket ingår förutompsykologi/pedagogik även fritidsverksamhetens metodik, praktik, samt valfripåbyggnad och resurstid. Fritidspedagogutbildningenom inom arbetsmarknadsutbildningen är avsedd för studerande somförutom fullgjord skolplikt har lång erfarenhet från familjehushåll, eget ellerannans, samt praktisk erfarenhet bland barn i skolåldern frånfritidshem, parklek, klubbverksamhet eller har därmed jämförlig erfarenhet frånungdomsverksamhet. Utbildningen är en förkortad fritidspedagogutbildning in- 1976/77: 76 9 rättad i samråd mellan AMS och SÖ. Vidare finns inomarbetsmarknadsutbildningen en förkortad fritidspedagogutbildning om 48 veckorför utbildning av utexaminerade hushållslärare. /75 erhöllsocialstyrelsen i uppdrag att inför förskolereformen genomföra en särskildinformation till förskolans personal. Projektet har finansierats över anslagetför drift av förskolor och fritidshem med 2 milj. kr. Sammabelopp har beslutats för /78. Syftet med projektet var att stödjautvecklingen av förskoleverksamheten inför förskolereformen genom att utarbetastudie- och informationsmaterial samt genomfora kursverksamhet. Verksamheten har riktat sig tillalla personalkategorier i förskolan inkl. dagbarnvårdare samt politiker ochförvaltningstjänstemän. Vidare har skolpersonal, övrig socialvårdspersonal samtolika personalkategorier inom landstingen deltagit i viss utsträckning. Projektet har genomförts isamverkan mellan . , , , . Informationen har genomförts stegvis. En projektgrupp inomsocialstyrelsen har utarbetat studiematerial som först har använts vidutbildning av lokala studievägledare. Dessa har i första hand rekryterats frånpersonal som arbetar i direkt barnarbete. Utbildningen av studievägledare har ihuvudsak genomförts i samverkan mellan regionalt placerad projektpersonal ochkommunförbundets länsavdelningar. Informationsverksamheten i resp.kommuner har utformats lokalt, i vissa fall i studieförbundens regi. De lokalastudievägledarna har verkat som studieeirkelledare. I övrigt pågårfortbildningsverksamhet i varierande omfattning i regi av olika myndigheter ochorganisationer. SÖ anordnar fortbildningskurser för skolpersonalpå olika stadier. För förskole- och fritidsverksamhetens personal ärkursutbudet begränsat. för fortbildning förförskollärare och fritidspedagoger. Kurserna genomförs mestadels under sommartid.Delvis är kurserna gemensamma för skolpersonal, förskollärare och fritidspedagoger. bedriver sedan år1969 försöksverksamhet med förskola i glesbygd. Inom ramen för denna verksamhetsker viss fortbildning. Vidare pågår en rad försöksverksamheter i vilkabarnstugeutredningens förslag om en dialogpedagogisk arbetsmodell prövas ochutvecklas. Viss fortbildning pågår i och dess länsavdelningars regi liksom inom enskilda kommuner.Fortbildning anordnas även av de fackliga förbunden. Prop.1976/77: 76 10 barnstugeutredning (S1969: 31) presenterar i betänkandet (SOU 1975: 67) Utbildning i samspelkonsekvenserna av förskolereformen för utformningen av personalutbildningar förverksamhet inom barnomsorgen. Utredningens uppdrag har omfattat att lägga framförslag till utbildningar för följande personalgrupper i förskole- ochfritidsverksamhet: barnskötare, dagbarnvårdare, barnvårdare, medhjälpare ideltidsgrupper, förskolassistenter, ekonomipersonal, lokalvårdare, lekparks-och lekplatspersonal, förskollärare och fritidspedagoger. Utredningens avsikt har varit attdra konsekvenserna för utbildningens del av de samhälleliga och pedagogiska målsom har ställts upp för verksamheterna inom barnomsorgen (prop. 1973: 136. SOU1973: 30. rskr 1973: 372). De nya målen avser bl. a. jämlikhetoch minskande sociala klyftor, rollutjämning mellan kvinnor och män, samtbreddad demokrati med ökat ansvar och ökat medinflytande. Utredningen betonar att de satsningar på att utvecklamänniskors sociala och känslomässiga möjligheter som samhället beslutar sig föratt göra direkt återverkar på morgondagens samhälle. Hem, förskola,skola, fritidshem, fritidsverksamhet för barn och ungdomar, den allmäntförebyggande barnavården samt barn- och ungdomshälsovården är medel för att nåde samhälleliga mål som ställts upp för barns uppfostran. Barnomsorgsverksamheten representerar en arbetsmiljö, ivilken de hierarkiska funktionerna håller på att brytas upp genom det ändradearbetssätt, lagarbetet, som personalen stimuleras till att söka genomföra.Avgörande för hur barn kan få uppleva att samhällets ideal och verklighet kannärma sig varandra är de vuxnas roller och samspel i arbetslaget. Med sådanautgångspunkter har utredningen analyserat vilka funktioner som är gemensammaför all personal som arbetar i barnomsorgens arbetslag. Utredningen konstateraratt de nuvarande Utbildningarna inte har byggt på en medveten samhällelighelhetssyn på barn, familj och samhälle. De har gett kunskaper om barn, derasutveckling och fysiska vård men inte tillräckligt om relationerna till barnetoch den unga människan. På utredningens initiativ och efter utredningens modellerhar en försöksverksamhet med nya personalutbildningar för barnomsorgen bedrivitssedan våren 1973. Av vunna erfarenheter från dessa och av aktuella pedagogiskaströmningar har utredningen sökt göra en syntes vad gäller innehåll ochorganisatoriska former. Denna syntes handlar främst om den vuxnes syn på sinroll och om den egna utvecklingen i ett samspel med andra i ett samhälle sombefinner sig i ständig utveek- 1976/77: 76 II ling och omvandling. Den avser en förändrad lärarroll/vuxenroll i vidbemärkelse. Utredningen konstaterar att det i hög grad handlarom att rekrytera vuxna med tidigare arbetslivserfarenheter av skiftande slag iden stora utbildningssatsning för barnomsorgsområdet som skall ske under denärmaste åren. Det gäller att skapa möjligheter till en stegvis utbildning, därtidigare erfarenheter får stor betydelse. Ätt tillsammans ta ansvar och attforma sin egen utbildning i lagarbete med andra kräver en ny utbildningssyn.Målet för alla utbildningar i utbildningsstegen måste vara gemensamt liksomreferensramarna, oavsett var man avslutar utbildningsgången. Detta ärgrundförutsättningar för att personalutbildningen för barnomsorgen skall kunnabli en förändrings-faktor i samhällsprocessen. Personalens förmåga att knyta antill den sociala verkligheten, att utveckla en dialog och att lagarbeta i sittsamspel med barn och föräldrar är avgörande för hur förskolan ochfritidsverksamheten för barn och ungdomar kan komma att vidareutvecklas. 2.2.2Principiella konsekvenser för personalutbildningarna Uppbyggnaden av förskolans och fritidshemmensverksamhet och det pedagogiska program som barnstugeutredningen skisserat förbarnomsorgens inre arbete får konsekvenser i utbildningarna för de olikapersonalgrupper som är knutna till verksamheten. Det medför både visst ändratinnehåll i utbildningarna och en viss nyorientering av metoderna för atttillägna sig erfarenheter och kunskaper. Utredningen anser att utvecklings- ochsocialpsykologi bör ges väsentligt utrymme i utbildningarna. Härigenom gesförutsättningar att förstå innebörden i de mål som samhället ställt upp förbarnomsorgen och att omsätta dessa mål i det praktiska arbetet. Utredningen betonar att den betydelse som de vuxnasegen personlighet har i de olika verksamheterna särskilt bör uppmärksammas. Utbildningstidenbör följaktligen innebära möjligheter att öka självkännedomen och hjälp attvidareutveckla sig som människa. De studerande bör i sin utbildning möta ochtillämpa det dialogpedagogiska arbetssätt som skall präglabarnomsorgsverksamheterna för att kunna tillägna sig detta arbetssätt. De bör därvid lära sig att tolka barnens ochungdomarnas beteende och dess skiftande uttryck samt förstå att det egnabeteendet gentemot barn och ungdomar främst skall utgå från denna tolkning. Med hänsyn till barnomsorgens socialpolitiska rollanser utredningen att personalutbildningama skall ge de studerande möjligheteratt inse och bearbeta de socialpolitiska, sociologiska och socialpsykologiskaproblemen för att förstå betydelsen av det egna arbetet. Förmågatill inlevelse och till att handla konstruktivt är väsentlig 1976/77: 76 12 inomall verksamhet bland barn och ungdomar. Den är särskilt nödvändig, när det gällerbarn och ungdomar med behov av särskilt stöd, omsorg och stimulans, barn medfysiska, psykiska, intellektuella, känslomässiga och sociala handikapp, barnfrån invandrarfamiljer, etniska minoriteter och mobbade barn. En central frågaför utbildningen av personal inom förskola och fritidsverksamhet blir hur destuderande skall få tillfälle att uppleva, våga upptäcka och leva sig in isådana problemområden. Utredningen betonar att utbildning av personal förbarnomsorgen bör inrikta sin pedagogik på att medvetandegöra och formulera problemoch syfta till ställningstaganden. Utbildningen bör bygga på dialog och samspelmellan lärare och studerande. Studiesituationen bör innebära en ömsesidigpåverkansprocess som leder till att alla parter kan utvecklas. De studerande bör ges möjlighet att ta ställningtill förmedlad kunskap, värdera den och överföra den till problem i ettframtida handlande, som stämmer överens med den egna personligheten.