prop · G00397 · 1976-12-31 00:00:00 — 1976/77:97 Regeringens proposition omstatens maskinprovningars uppgifter och organisation m. m.; beslutadden 24 febmari 1977. Regeringen föreslår att antaga de förslagsom har upplagils i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. 1 propositionen föreslås riktlinjer förverksamheten vid statens maskinprovningar. Den nuvarande ordningen föreslås istorl sett oförändrad. Vissa ändringar i fråga om verksamheten förordas dock.Bl. a. föreslås all undersökningar på eget initiativ ökas. E)essulom föreslåsen ändrad anslagskonstruktion för anstalten. 1Riksdagen 1976/77. Prop.1976/77:97 2 Närvarande:statsministem , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , Åsling, Söder,, Mundebo, Krönmark, , , , Propositionom statens maskinprovningars uppgifter och organisation m. m. Med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande den 18 juni1971 tillkallades särskilda sakkunniga' med uppdrag att utreda frågor rörandekontrollanstalterna på jordbmkets område. De sakkunniga antog benämningen utredningenom kontrollanstaltema på jordbmkets område. har utredningenavlämnat delbetänkandet (Ds Jo 1976:3) Statens maskinprovningar - uppgifteroch organisation m. m. Efter remiss har yttranden över betänkandet avgettsav statskontoret, , ,, lantbmksstyrelsen, statens jordbruksnämnd, ,, statens maskinprovningar, styrelsen för jordbmketshögskolor och statens veterinärmedicinska anstalt, arbetarskyddsstyrelsen,statens provningsanstalt, , 1974 årsträdgårdsnäringsutredning (Jo 1974:09), skogsarbeten.Lantbrukarnas riksförbund (). ,, Mekanför-bund. och naturvård, , mekanstandardisering,Entreprenadmaskinleverantörers samarbetsorgan, schakt entreprenörersriksförbund samt Föreningen . 'Generaldirektören , ordförande, generaldirektören ,rektorn , riksdagsledamoten , direktören och f. d. riksdagsledamoten . Prop.1976/77:97 3 1 proposition 1976/77:100 (bil. 13 s. 93) harregeringen föreslagit att, i avvaktan på särskild proposition iämnet, till statens maskinprovningar för /78 beräkna ettförslagsanslag av . Jag anhåller att nu få ta upp denna fråga. Statens maskinprovningar handhar provning avmaskiner och redskap för jordbruk, skogsbruk, trädgårdsbmk och mejerihantering.Huvuduppgifterna är att prova maskiner och redskap som förekommer i allmännahandeln och att lämna allmänheten upplysningar om dessas beskaffenhet. Vidareskall anstalten på uppdrag av tillverkare och importörer prova maskiner ochredskap som inte förs i marknaden saml lämna redogörelse för resultatet tillden som begärt provningen. Dessutom lämnar maskinprovningarna allmänhetenkonsumentupplysning i form av råd och upplysningar inom verksamhetsområdetsamt verkar för upplysning om ändamålsenlig maskinanvändning. Fastänmaskinprovningarna från början främst varit ett organ för konsumentupplysning,som skall lämna saklig och objektiv information till köpare av maskiner inomsitt verksamhetsområde och ge underlag för undervisning och rådgivning påmaskinområdet, har en allt betydelsefullare del av arbetet blivitatt medverka i statens kontroll av att skyddsanordningar o.d. ärändamålsenliga och uppfyller de krav som olika myndigheter, främstarbetarskyddsstyrelsen, uppställt. Maskinprovningarna är fr. o. m. den I april1975 riksprovplats för officiell provning av grävmaskiner och iraktorgrävmaskiner. Maskinprovningama leds av en styrelse. Den bestårav föreståndaren och åtta andra ledamöter som utses av regeringen.Lantbruksstyrelsen är tillsynsmyndighet. Maskinprovningarna har 57 anställda, varav 15 ärhandläggare och 42 övrig personal. Av de anställda arbetar 24 med besiktningoch provning av grävmaskiner. Anstalten är organiserad på tre aUmännaavdelningar i Ultu-na, och samt en livsmedelsavdelning i Alnarp.Vid varje avdelning finns en rådgivande provningsnämnd. Vid de allmännaavdelningarna skall den representera erfarenhet inom maskinteknik, jordbrukoch skogsbmk samt där så fordras trädgårdsbruk. Vid livsmedelsavdelningen skallden representera erfarenhet inom maskinteknik, mejerivetenskaplig forskning ochpraktisk mejerihantering. Nämnderna skall om möjligt delta i provningarnasplanering och följa pågående provningar. Vidare skall de granska och fastställaredogörelser för avslutande provningar. Av verksamheten vid maskinprovningamaär provningsverksamhet, informationsverksamhet samt 15%administration m.m. Därtill kommer provningen av grävmaskiner. Officiell provning innefattar sådan tekniskprovning, kontroll och besiktning som är föreskriven i lag eller annanförfattning. Den omfattar inte sålt 1976/77. 1976/77:97 4 dimkontroll som konstruktör, tillverkare, ägare eller annan part utan krav påopartiskhet låter utföra i egenverksamhet på eget ansvar (egenkontroll). Denofficiella provningen syftar ytterst till att skydda liv, hälsa och egendom. Statsmakterna antog och riktlinjerför organisationen av officiell provning och kontroll (prop. 1972:54, NU1972:38, rskr 1972: 199). I anslutning lill dessa riktlinjer har antagits visslagstiftning, bl. a. lagen (1974:896) om riksprovplatser (prop. 1974:162, NU1974:52, rskr 1974:349). Enligt riktlinjerna skall organiseras ett system avriksprovplatser vilka tillsammans skall täcka landets behov av officiellprovning. Riktmärket för denna organisation är att ansvaret för den officiellaprovningen av varje objekt läggs på en enda riksprovplats. harriksprovplatser utsetts för nio olika objektområden, däribland som nämntsmaskinprovningama för grävmaskiner och traktorgrävmaskiner. Vid sidan av officiell provning och annan provningsom är obligatorisk på grund av föreskrift i författning eller lill följd avmyndighets beslut förekommer i stor utsträckning att provning utförsfrivilligt. En tillverkare kan sålunda av eget initiativ låta prova sinprodukt. Initiativet kan emellertid också komma från t. ex. en myndighet som ikonsumentupplysande syfte vill undersöka en produkts egenskaper. Den provningsom maskinprovningama i konsumentupplysande syfte utför för atl fastställa ochredovisa en produkts allmänna egenskaper har sålunda endast undantagsvis karaktärenav officiell provning. Maskinprovningarnas verksamhet omfattar bådeofficiell och icke officiell provning. Officiell provning utförs av maskinprovningama pågrund av bestämmelser som utfärdats av bl. a. arbetarskyddsstyrelsen ochtrafiksäkerhets-verket. Provningen omfattar hållfaslhetsprov på hytter,bullerprov i hytter, provning av traktorsitsar samt mätning av vibrationer ochbuller från motorsågar m. m. På dessa typer av provning har lagen omriksprovplatser m.m. ännu inte gjorts tillämplig. Vidare utförs vidmaskinprovningama provning av grävmaskiner och Iraktorgrävmaskiner. För dettaobjektområde är, som jag redan har nämnt, maskinprovningarna riksprovplats sedanden . Till kategorin icke officiell provning ochundersökningar i konsumentupplysande syfte vid anstalten hör bl. a. provningav torkar, jordbrukstrak-torer.skördelröskor, konstgödselspridare, vagnar ochpressar. De provade maskinerna utgör av värdet av nyanskaffadejordbruksmaskiner. Variationer förekommer givetvis mellan olika maskinslag.Maskiner för trädgårdsbruket är provade i endast ringa utsträckning. Av skogsbmkets maskiner är motorsågar provade tillmer än . De stora skogsmaskinema är endast i ringa utsträckning provade.Drygt en tredjedel av värdet på de årliga nyanskaffade skogsmaskinerna ansesvara provade. 1976/77:97 5 Provningen på livsmedelsindustrins område harhittills varit inriktad på främst mejerisidan. Av separatorer saluförs f. n. istort sett endast en typ som är provad. Beträffande den andra stora gruppenvärmeväxlare för pas-törisering, s. k. plattapparater, föreliggerprovningstvång varför alla typer är provade. Övriga maskiner är provade tillhögst . Den icke officiella provningen utföres somfrivillig provning och syftar bl. a. till att fastställa de' provade objektensegenskaper. Maskinprovningamas effektivitet somkonsumentupplysare sammanhänger bl. a. med hur som förflyter från deten maskin böijar saluföras till dess att en provningsredogörelse publiceras.Provning och publicering tar 1 å . Oavsett utfallet offentiiggörsresultaten från alla provningar av maskiner som syftar till en fullständigegenskapsredovisning. Resultat av övriga frivilliga provningar är i principsekretessbelagda. Antalet prenumeranter på maskinprovningarnas meddelandeserieär drygt 14000. Dessutom säljs lösnummer i ett antal varierande mellan 60000och 130000 . Statens maskinprovningars verksamhet finansierasdels genom anslag över statsbudgeten, dels med avgifter. Anslaget uppgår /77 till . Inkomsterna e;kl. inkomsten av provning avgrävmaskiner var för /. Inkomster som överstiger400000 kr. får disponeras av maskinprovningama. Provningen av grävmaskinerskall vara självbärande. Taxoma för den ordinarie verksamheten fastställs avlantbruksstyrelsen efter förslag av maskinprovningarna och i samråd medriksrevisionsverket. Taxoma för grävmaskinsprovning fastställs avmaskinprovningarna i samråd med . Provning av maskinerför jordbruket bedrivs numera i flertalet europeiska länder och även ibetydande omfattning i andra världsdelar. Provning av maskiner för skogsbmketsker också i flera länder. Vad gäller maskiner för livsmedelsindustrinförekommer sådan provning framför allt i länder med egen tiUverkning.Maskinprovningen i är särskilt starkt utbyggd och har i regel etthelt avgörande inflytande på om en ny maskinkonstruktion över huvud tagetskall få börja tillverkas och säljas. För jordbmkets del väntas enligt utredningen istort oförändrad produktionsvolym och odlingsareal men fortsatt minskning avantalet bruknings-enheter. En ökad specialisering inom jordbruksföretagenförefaller sannolik. För den egentliga trädgårdsnäringens del bedöms det somsannolikt all den svenska produktionen inte kommer alt minska. a. ökad mekanisering. Även utvecklingen inom området förskötsel av all- 1976/77:97 6 mannaparker, planteringar och andra grönområden samt kyrkogårdar har betydelse förmaskinprovningsverksamheten. I fråga om skogsnäringen förutsätts att produkternaunder överblickbar framtid kommer att möta stor efterfrågan. Man får räkna medkrav på ökad virkesproduktion men också på reducerade avverknings- ochtransportkostnader. För atl tillgodose kraven måste också skogsråvara frånområden med sämre virkesproducerande förmåga eller svårare avsättningslägeutnyttjas med rationella metoder. Detta förutsätter en kvantitativt ochkvalitativt utvecklad mekanisering. Särskilda problem uppkommer genom de,främst inom det privatägda skogsbruket, många och små brukningsen-heterna. Motdenna bakgrund kan man räkna med i stort sett oförändrad skogsareal,intensifierad produktion samt, framför allt där enheterna är små, fortsattsträvan mot ökad samverkan. Inom de flesta av livsmedelsindustrins branschersker en koncentration till större enheter. Väntad utveckling inom tnasknnområdet. Under desenaste åren har priset på maskiner stigit praktiskt taget oavbrutet. Detsammagäller priset på arbetskraft, som dock stigit betydligt snabbare änmaskinpriserna. Sannolikt fortsätter denna förskjutning i prisrelationen.Utredningen räknar med ett fortsatt krav på att mänsklig arbetskraft ersätts avmaskiner. På grund av att de aktuella näringarna gått långt i detta hänseendeblir en fortsall utveckling i denna riktning svårare . Framföralltinom jordbruket och trädgårdsnäringen påverkas mekaniseringen av att arbetena ärstarkt säsongbundna. Detta leder till en begränsning av möjligheterna lillökat, åriigt utnyttjande av maskiner och påverkar sålunda även del framlida behovetav maskinkapacitel. Utredningenframhåller att lantbruksmaskinerna tidigare i stor utsträckning tillverkadesinom landet. Under senare lid har en ökad import ägt rum. Det ökade antaletmaskiner som ej i första hand tillverkas för svenska förhållanden och dealltmer komplicerade och svårprovade maskintyperna påverkar maskinprovningamasverksamhet. Skogsbmkets maskiner är främst av svensk tillverkning. Ökade kravpå bättre arbetarskydd påverkar också utvecklingen. Enligt utredningen måsteman räkna med ökade fordringar också på maskinområdet, vilket leder tillföreskrifter om provning. Enligt utredningen behöver den totala kapaciteten hosden framlida maskinparken knappast ändras. Däremot finns behov av att öka deenskilda maskinernas prestanda. Antalet maskiner som åriigen behöver ersättasväntas minska. Den tekniska utvecklingstakten kan bli långsammare. Maskinernakommer av bl. a. delta skäl att utnyttjas längre. En ökad specialisering inomjordbmksförelagen kommer alt minska behovet av maskiner av varje enskilt slag,men öka utnyttjandegraden och kraven på kapacitet hos maskinerna. Ingenting tyderemellertid på att jordbrukets åriiga investeringsbehov i maskiner, räknat ifasta priser, kommer atl sjunka. Vadgäller skogsbruket framhåller utredningen alt samverkan i ökad om- 1976/77:97 7 fattningger möjlighet till användning av slörre maskiner också i de privata enheterna.Trots detta kan de mindre maskinerna väntas ha en betydande marknad under långtid framåt. Maskinprovningarnas verksamhet omfattarträdgårdsbruket i vidsträckt bemärkelse, nämligen handelsträdgårdar,plantskolor, fruktodlingar, parker och planteringar, kyrkogårdar m.m. Manmåste räkna med en över hela fältet starkt ökande mekanisering. I vissomfattning användes samma maskintyper som inom jordbmket. Antalet maskintyperväntas förbli stort. Även inom livsmedelsindustrin, som är ytterstheterogen och i flera avseenden redan väl med maskiner, kommer enligtutredningens redovisning ytterligare mekanisering att genomföras. Detlevererade antalet exemplar av varje maskintyp blir sannolikt litet. Deenskilda maskinerna blir i många fall mycket komplicerade och dyrbara. Oftakommer anskaffningen alt avse kompletta maskinsystem. Fördelningen mellaninhemsk tillverkning resp. import är mycket skiftande i de olika branscherna.Utvecklingen torde leda till ökad importandel. Maskinprovningarnas samhällsekonomiska nytta ärenligt utredningen svår att kvantifiera. Ett sätt är att ställa provningarnastotalkostnad mot den årliga kostnaden för maskindrift inom de berördanäringsgrenarna. Dessutom bör beaktas vissa andra förhållanden såsom förbättratarbetarskydd och ökad trafiksäkerhet. De totala utgifterna för den provningsom utfördes hos maskinprovningarna inkl. anmälarnas kostnader utöver provningsavgiftervar för /75 ca 5 milj. kr. Detta belopp skall ställas mol deåriiga kostnaderna för maskindrift, vilken uppgår till mer än 3 miljarder kr.och som utgörs av avskrivningar, räntor, drivmedel och underhåll. Härav svararjordbmket för , skogsbmket för och trädgårdsbmket för ca 7%.Livsmedelsindustrins maskinkostnader har lämnats utanför beräkningen. Totalakostnaden för provningsverksamheten uppgår alltså till mellan en och tvåpromille av den årliga maskinkostnaden. Det kan enligt utredningen inte rådanågot tvivel om att verksamheten hos maskinprovningama medverkar till atthålla maskinkostnader och den effekt som vinnes med maskinanvändning igynnsammaste möjliga relation till varandra. Det är enligt utredningens mening fördelaktigt omprovningsresultat från andra länder kan utnyttjas. En förutsättning härför äratt den på annat håll provade maskinen är praktiskt taget identisk med den typsom säljs i vårt land. Jämförelse med provningsresultat från andra hållförutsätter att provningarna gjorts med likvärdig utrustning och följt sammaprogram. Bäst går det när provningen är av rent laboratoriemässig karaktär. Dethar visat sig atl de skillnader som föreligger i fråga om jordarter, terräng,väderiek, gödselmedel, grödomas natur m. m. ofta gör resultaten frän ett landmissvisande i ett annat. Måletför maskinprovning inom jordbruk, skogsbruk och trädgårdsod- 1976/77:97 8 Ungbör enligt utredningen vara att medverka till effektivisering samt till miljöförbättrandeoch energibesparande åtgärder. Provningen bör främst syfta tillkonsumentupplysning och sålunda ett underiältande av maskinköparens val. Denbör även medföra en sanering av utbudet av maskiner. Provningen bör omfattahuvuddelen av de maskinslag och maskintyper som används i något så när storomfattning eller som det eljest befin-nes angeläget all få närmare kunskap om.Verksamheten bör ske med bibehållande av stränga krav på korrekt och objektivprovning. Om inte provning är påböijad eller genomförd före marknadsföringen,bör den sättas i gång efter denna. Provningen bör genomföras snabbtoch resultaten spridas så effektivt som möjligt. a. bör deteftersträvas att informationen sprids i för konsumenten lätt tillgänglig form. Maskinprovningama bör verka för att tekniska normeroch provningsmetoder blir samordnade mellan olika länder. Härigenom bör bl. a.Sverige i ökad utsträckning kunna dra nytta av provningsresultat från andra länder,särskilt de nordiska. Utredningen framhåller vidare betydelsen av attmaskinprovningama noga följer och söker utnyttja erfarenheter och tekniskaframsteg som görs inom verksamhetsområdet såväl inom som utom landet. Härutöveranser utredningen det angeläget att man på allt sätt främjar en internationellsamordning av maskinprovning inom lantbmk och skogsbruk och då främst inom denordiska länderna. Behov av maskinprovningarnas tjänster. Den imaskinprovningarnas verksamhet gmndläggande provningen med fullständigegenskapsredovisning är avsedd att ge underlag för maskinköparnas val avmaskin vilket uppnås genom att provning utförs så att alla väsentliga egenskaperhos maskinen redovisas. Resultatet går ut direkt till köpare och till anmälaresamt till rådgivning och undervisning. Provningsformen har sitt störstaberättigande i fråga om maskiner som är komplicerade, svårbedömbara ochrelativt dyra och som säljs i stort antal. F. n. kan maskinprovningarna ejtillhandahålla information om jordbruksmaskiner i större omfattning än vad sommotsvarar ca halva årsinvesteringen. Alltför många ma-skinfabrikal blir därföraldrig provade. Denna del av verksamheten bör fördubblas. På trädgårdsområdet har resursema inte tillåtitnämnvärd provning . En kraftfull ökning så att denna delav verksamheten kommer i paritet med jordbmket, mätt i förhållande till denårliga investeringen, finner utredningen vara motiverad. Förhållandena inom skogsbruket överensstämmer medjordbrukets beträffande de maskiner som avses för de mindre skogsenhetema samti hög grad för motorsågarna. Provning bedöms vara synnerligen angelägen. Destora skogsmaskinema ärf. n. föremål för så snabb utveckling att en provningknappast kan hinna bli aord förrän maskintyperna börjar bli teknisktföråldrade. Stmkturförändringeninom livsmedelsindustrin har lett till all nyanskaf- Prop.1976/77:97 9 fad maskinutrustning utgörs av stora, dyrbara enheter imycket korta tillverkningsserier och till att de enskilda företagen ellerderas branschorganisationer förfogar över hög teknisk sakkunskap. Delta medföratt behovet av en maskinprovning som grundval för en konsumentupplysningradikalt förändrats. Man skall enligt utredningens mening inte räkna med någotnämnvärt behov av sådan provning. som tillverkar maskiner för här aktuella näringsgrenarär av starkt varierande storlek. Antalet mindre företag är förhållandevisstort. I dessa saknas oftast både utrustning och specialkompetens för avanceradmätning. Det är från samhällets synpunkt fördelaktigt om maskinprovningamasresurser ställs till industriföretagens förfogande om dessa så önskar. Vadgäller importen kan med denna provning undvikas att för våra förhållandenolämpliga maskiner förs ut på svensk marknad. Vissa länder kräver förimportlillstånd beträffande maskiner att vederbörande tillverkare företerprovningsintyg från officiell provningsinstitution i tillverkningslandet. Försvensk export kan sålunda möjlighet till uppdragsprovning vara av avgörandebetydelse. Vid denna typ av provning måste enligt utredningen fullkostnadstäckning tas ut. Trots att den inhemska maskintillverkningen gårtillbaka bör man räkna med någon ökning av denna provningslyp. n. föreskriven beträffande flera maskinslag vad beträffar hållfasthet,vibrationer, buller, värme och ventilation m. m. Den föreskrivna provningenkommer enligt utredningen säkerligen att fortsätta att öka i omfattning.Bestämmelser som syftar till bättre arbetarskydd och trafiksäkerhet utfärdassuccessivt. Genom beslut av regeringen har tillkommit sådan provning även påområden utanför maskinprovningarnas ordinarie verksamhet i första hand förgrävmaskiner och viss andra tyngre entreprenadmaskiner. Enligt utredningen kandet vara lämpligt att maskinprovningarna utför föreskriven provning även avandra maskiner, där provningarna har särskilda fömtsättningar. Kostnaderna fördenna provning bör helt täckas genom avgifter. Vad gäller livsmedelsindustrinsmaskiner föreligger provningslvång i fråga om plattapparaler. I vissa fall harprovning av maskiner för framställning av mjukglass föreskrivits.Livsmedelsverket har på utredningens förfrågan bedömt att föreskriven provningav utmstning på det livsmedelstekniska området sannolikt intekommer att få större omfattning än vad som är fallet. Under sådanaförhållanden bör denna verksamhet avvecklas vid statens maskinprovningar. Denofficiella provning på området som befinnes erforderiig bör kunna utföras avannat lämpligt organ, i första hand statens provningsanstalt. Provningarnas marknadstäckning.Även om maskinprovningsverksamheten inom jordbmk, skogsbruk ochträdgårdsodling är förhållandevis väl utbyggd i finns det enligtutredningen betydande luckor vad gäller maskinprovningarnas marknadstäckning.Det är angeläget att anstalten. 1976/77:97 10 bl.a. genom intensiv upplysningsverksamhet, söker stimulera intresset förfrivillig provning så att de väsentligaste luckorna täcks. Representanterna för arbetstagarorganisationernaoch för trädgårdsnäringen har ställt sig positiva till tanken att görafullständig effektivitets-provning obligatorisk för att därigenom vinna ökadomfattning. Övriga in-iiessenter har varit tveksamma eller direkt avvisande.Med hänsyn härtill är utredningen inte beredd föreslå någon sådan. För att skapa förutsättningar för vidgad provningoch bättre informationsmöjligheter bör enligt utredningen maskinprovningainages resurser för att genomföra huvuddelen av provningen pä eget initiativ. Vidsådan provning blir det möjligt att betydligt bättre tillhandahållaprovningsresultat för de maskiner som bedöms vara mest aktuella. Det blirockså lättare att anordna serieprovningar av tillräcklig omfattning. Enytteriigare positiv effekt är alt maskinimporlörerna kan förväntas hellre ökaantalet beställningar av frivillig provning än ta risken av att för demofördelaktiga provningsresultat offentliggörs sedan nya maskintyper redanförts i marknaden. Den informationsverksamhet som maskinprovningarna bedrivitbör fortsätta och ytterligare utvecklas i syfte att inrikta efterfrågan påprovade maskiner. Tidsåtgången för självaprovningen är beroende av flera faktorer. Hit hör krav på fullständighet iprovningspro-grammel, väderlek, maskinhaverier under provningen, personella ochmateriella resurser samt aktuell arbetsbelastning. Avvägningssvårigheter uppkommerdärigenom atl krav på en relativt omfattande provning står i motsatsställningtill önskemål om kort provningstid. Enligt utredningen bör det i vissa fallvara till hjälp för maskinköparen att preliminära resultat publiceras. Utredningen har övervägt frågan omhuvudmannaskapet för maskinprovningarna. Utredningen påpekar att jordbruketsorganisationer själva saluför maskiner. Det är därför inte lämpligt att dessaorganisationer går in som huvudman för maskinprovningen. Staten bör med hänsynhärtill även svara för maskinprovningsverksamheten. Utredningensställningstagande till övriga kontrollanstalier på jordbrukets område ledertill att statens maskinprovningar inte kan sammanföras organisatoriskt med någonav dem. Om man skall överväga en samordning med annan näraliggande verksamhetkan lanlbrukshögskolan eller komma i fråga.Eftersom maskinprovningarna och institutet inte har samma huvudman kan ensammanföring ej ske. Atl införa en kontrollerande verksamhet av nuifrågavarande omfattning och art i medför enligt utredningenej heller några fördelar.