prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Jag räknar med att behovet av arkivarbetsplatserkommer att ligga på en oförändrat hög nivå under näsla budgelår. Medelsbehovetför ca 15 000 personer i arkivarbete beräknas års avtalsförhandlingarfiU 599,5 milj. kr. ( + ). Av det ökade medelsbehovet hänför sig15 milj. kr. lill avtal som har träffats omavtalsgruppsjukförsäkring (ÄGS), försäkring för särskUd trygghetspension (STP)samt trygghetsförsäkring för yrkesskada (TFY) för arbetstagare i statiigtarkivarbete. Jag vill också anmäla alt jag kommer att föreslå regeringen attantalet personliga tjänster för personer sysselsatta i arkivarbete får ökasfrån 450 till 650 under loppet av /78. har på grundval av förslag i prop.1975/76: 211 om samordnad sysselsättnings- och regionalpolitik beslutat omändrat bidragssystem för halvskyddad sysselsättning. Det nya systemet, somgäller från , innebär att stimulanseffekten förbättras genomett kraftigt förstärkt stöd i initialskedet och att bidraget, som beräknas påden totala lönekostnaden, sedan trappas ned enligt följande: skall i god lid före utgången avdet fjärde året ta ställning till om bidrag skall kunna ulgå även ifortsättningen. 1976/77:100 Bilaga 15 172 tidigaremöjligheten tiU överföring av redan anställd till halvskyddad sysselsättningfinns kvar i det nya syslemet. Bidraget skaU t sådana fall utgå av dentotala lönekostnaden. En särskild form av halvskyddad sysselsättninginförs på försök för ungdomar med svåra fysiskahandikapp. Statsbidrag skall härvid kunna lämnas och under de därpå följande tre åren. Därefterskall två bidragsnivåer kunna komma i fråga, 50 eller . De nya bidragsvillkoren för halvskyddadsysselsättning, här inbegripet det särskilda stödet för svårt handikappadeungdomar, bör fortiöpande följas upp med avseende på dess effekter påsysselsättningsmöj-Ughelerna för personer med arbetshandikapp. Reformen får pågrund av gällande utbetalningsrutiner inga budgetmässiga konsekvenser /78. Med hänsyn till de nya bidragsvillkoren beräknarjag medelsbehovet för halvskyddad sysselsättning lill 230 milj. kr. ( + .) under /78. Beloppel medger alt antalet belagda platserunder budgelåret ökas till 14 00015 000. Den särskilda fortbUdningen avarbetsledare vid arbetsplats med halvskyddad sysselsättning bör fortsättaockså under nästa budgetår. Jag föreslår att AMS får använda högst 360 000 kr.under anslagsposten för sådana fortbildningskurser och förutsätter därvid attAMS i samband med näsla ordinarie anslagsframstäUning kan redovisa resullal avdiskussioner med berörda parter om en integrering i den ordinariearbetsledareutbildningen av här ifrågavarande fortbildning. förskyddat arbete lämnade sitt belänkande (SOU 1975: 82) med förslagtill ny organisation för de skilda formerna av skyddat arbete. Betänkandet harremissbehandlats och frågan bereds f. n. inom regeringens kansli. Eventuellaförslag från regeringens sida kommer inte att påverka verksamheten /78. Det här aktuella delprogrammet omfattar i huvudsakanordnande och drift av verkstäder för skyddat arbete. Statsbidraget tilldriften av verkstäder för skyddat arbete höjdes från 7 000lill . för varje fullt antal av . Kostnadenför reformen får på grund av gällande ulbetalningsrutiner fullt genomslagförst under /78. Med hänsyn härtill och till den av AMS beräknadeutbyggnaden av verkstadsplatser beräknar jag medelsbehovet för delprogrammettill 176,1 milj. kr. ( + ). Av detta belopp bör i enlighet med AMSförslag . avsättas för fortbildning av befattningshavare vid verkstäderför skyddat arbete. AMS bör vidare få bevilja anordningsbidrag till verkstäderinom arbetsvården inom en ram av 40 milj. kr. Jag förordar i detla sammanhangatt regeringen även utverkar 1976/77:100 Bilaga15 173 riksdagensbemyndigande att vidga ramen om behov härav skulle uppkomma. Med hänsyn till medelsförbrukningenunder föregående budgetår beräknar jag i enlighet med AMS förslagmedelsbehovet under /78 till 2,1 milj. kr. Del sammanlagda medelsbehovel under budgelåret1977/78 för de i programmet Sysselsättningsskapande ålgärder för svårplaceradeingående delprogrammen beräknas sålunda lill 1 055,2 milj. kr. Härtill kommerprogrammets andel av arbetsmarknadsverkels förvaltningskostnader. Med hänvisning lill sammanställningen och lill vadsom nu har anförts hemställer jag att regeringen föreslår att 1. godkänna de ändringar avgrunderna för bidrag till arbetshjälpmedel åt handikappade som jag har förordat,atl tillämpas fr. o. m. , 2. bemyndiga regeringen attbesluta om ram för bidrag till anordnande av verkstäder inom arbetsvårdenunder /78, 3. till Särskilda åtgärder förarbetsanpassning för /78 anvisa ett reservationsanslag av . 1976/77Anslag 50 000 000 1977/78 Förslag 115 000 000 I samband med att lagen (1976: 580) ommedbestämmande i arbetslivet antogs beslöt också att stödjainformation, ulbildning och forskning rörande medbestämmande i arbetslivet(prop. 1975/76: 182, InU 1975/76: 46, rskr 1975/76: 405). I beslutet innefattadesäven stöd till utbildning av representanter för de anslällda i företagensstyrelser. För dessa ändamål anvisades ett belopp av 50 milj. kr. för liden den1 januariden . I propositionen som i sina huvuddrag låg till grundför beslut hade föreslagits att arbetarskyddsavgiften skulle höjasfrån . Efter motioner i frågan avslog riksdagenförslaget om höjd arbeiarskyddsavgift och anvisade i stället elt avrundatbelopp av 50 milj. kr. för alt täcka medelsbehovet ,dvs. den hälft av /77 då lagen om medbestämmande skuUe vara ikraft. Del ekonomiska stödet till information ochutbildning med anledning av arbetsrättsreformen skall enligt beslututgå till såväl arbetstagarorganisationerna som arbetsgivarorganisationerna. Regeringen har fördelat de för /77anvisade medlen enligt följande: Prop.1976/77:100 Bilaga 15 174 Bidrag till forskningsprojektm. Bidrag till fackligaorganisationer för utbildning av anställdasrepresentanter i företagsstyrelser 12 000 000 Bidrag till arbetsgivarorganisationer ochfackliga organisationer för information och utbildning med anledning av lagen (1976: 580) om medbestämmande i arbetslivet 35 000 000 beslul atl ge omfattande ekonomiskt stödtill parterna på arbetsmarknaden för utbildning kring medbestämmandet iarbetslivet är ett uttryck för den nya lagstiftningens genomgripande betydelseför vårt arbetsliv. På lagens grund pågår nu förhandlingar om de nyaförhandlings- och beslutsformer som avses växa fram. Det är utomordentiigtbetydelsefullt att arbetstagare och arbetsgivare blir förtrogna med lagensprinciper och med de förhandlingsmönster som den bygger på. Det förutsågs vid riksdagsbeslutet altinformationen och utbildningen kring medbestämmandelagen skulle kunna påbörjasredan under år 1976. Enligt uppgifler som har lämnats av organisationerna hardelta också skett i mycket stor utsträckning. Sålunda anordnade LO under höstentredagarskonferenser med sammanlagt ca 25 000 deltagare. EnUgt föreliggandeplaner påbörjar LO nu studiekurser över hela landet med ca 50 000 deltagare.TCO räknar med att i sina studiecirklar utbilda 30 00040 000 personer ,dvs. ca 100 000 deltagare . Inom CentralorganisationenSACO/SR beräknas ca 500 studiecirklar ha varit i verksamhet.SAF har framställt ett omfattande utbildningsmaterial. Flertalet arbetsgivarförbundhar därtill producerat eget material. Företagare med mindre än 50 anställda hari särskild ordning fått inbjudan till kurser på skilda platser i landet. Utbildningen om medbestämmandet avses ha permanentkaraktär. Ärligen nyväljs ett storl antal förtroendemän som behöver utbildas,liksom det på arbetsgivarsidan tillkommer nya grupper som behöverinformeras och utbildas på det område som medbestämmandelagen reglerar.Organisationerna behöver därför långsiktigt binda lärare och andrautbildningsresurser till den nya utbildningen. Del är mot denna bakgrund avstor vikt att organisationema kan grunda sina utbildningsplaner på ett stabUtekonomiskt underlag. beslut innebär att de medel som behövs förändamålet ställs till förfogande över budgeten istället för genom en höjning avarbetarskyddsavgiflen vilkel föreslogs i proposiiionen. betonades atlsättet att finansiera verksamheten inte innebar någon ändring i övrigi av principernaför stödet. Det är nödvändigl med en stabil ekonomisk bas för organisaiionernasplanering. Jag har i det följande beräknat medel för Prop.1976/77:100 Bilaga 15 175 informationoch utbildning för /78 med utgångspunkt i att den summa som harställts till förfogande för motsvarande ändamål /77 avser endaslhalva budgetåret. Av det belopp jag beräknar, preliminärt 75 milj. kr., börliksom för innevarande budgetår en femtedel avse bidrag tillarbetsgivarorganisationer m. fl. sammanslutningar som bedriver information ochutbildning om medbestämmandelagen. Detär inte möjligt all mera exakt beräkna storleken av de koslnader som uppkommerunder /78 för de fackliga organisationernas utbildning avrepresentanter i fö-retagsstyrelser. Kostnaderna är främst beroende av i vilkentakt man på fackligt håll utnyttjar rätten att utse representanter i företagensstyrelser enligt lagen (1976: 351) om slyrelserepresentation för de anställdai aktiebolag och ekonomiska föreningar, som trädde i kraft . Jagberäknar preliminärt 20 milj. kr. Därvid har jag räknat in medelför kostnader för ulbildning av de anställdas representanter i statligamyndigheters styrelser som i forisättningen bör belasta denna anslagspost.Löntagarorganisationerna på den statliga sidan skall nämligen i fortsättningensvara för denna utbildning i stäUet för staten. 1 gengäld skall staten bidratill finansieringen av utbildningen. För innevarande budgelår har regeringenenligt särskilt beslut belastat anslagsposten med . för uppkommandekostnader för detta ändamål . godkännandehärav bör inhämtas. I enlighet med i det föregående nämndabeslut har arbetarskyddsfondens programansvar vidgats till att omfattaarbetslivsforskning även utanför det egentiiga arbetarskyddsområdet. Fondenhar därmed fått en inslruktionsmässig skyldighet alt i mån av tillgång på medelstödja forskning över ett vidare område . För b i-drag lillforskningsprojekt m.m. disponeras 3 milj. kr. för , vilketutgör det resterande beloppet av anvisade medel under anslaget, sedan medelför information och utbildning har disponerats. Av nyssnämnda belopp har regeringen föreskrivit att1,5 milj. kr. skall avdelas för de fasta kostnaderna vid centrum förarbelslivsfrågor från dess start t. o. m. den 30juni 1977. Centret skall under statens och arbetsmarknadsparternas ledningbedriva tillämpad forskning kring arbetsorganisation och medbestämmande iarbetslivet. Arbetsmarknadens parter har majoritet i styrelsen för centret,vilket understryker att forskningen nära bör knyta an till problem man uppleverute i arbetslivet. En särskild organisationskommitté (A 1976: 03) har i enrapport lämnat förslag till riktlinjer för centrets arbete (Ds A 1976: 8). Ävenför /78 bör regeringen föreskriva atl medel i 1976/77:100 Bilaga 15 176 särskildordning sätts av för de fasta kostnader som uppkommer vid centrum förarbetslivsfrågor. Det bör ankomma på styrelsen för arbetarskyddsfonden att vidsidan härav bestämma den projektram som bör disponeras av centret. Med hänsyn till de bedömningar jag i det föregåendehar gjort i fråga om medelsbehovet för informalion och utbildning kring medbestämmandesamt utbildning av slyrelserepresenlanter återstår preliminärt en summa av 20milj. som bör tillföras arbetarskyddsfonden för forskningsprojekt påarbetslivsområdet, inberäknat medel för centrets verksamhet under budgetåret1977/78. Jag vill betona alt jag därmed inte avser att fastställa en ram förfondens insatser på områden utanför det egenlliga arbetarskyddet. Det börankomma på fondstyrelsen att göra de nödvändiga avvägningarna mellan projektöver hela det område som fonden har all stödja. Jaghemställer atl regeringen föreslår att 1. godkänna vad jag anfört i frågaom stöd till utbildning av de anställdas representanter i slatliga myndighetersstyrelser, 2. till Bidrag tillarbetarskyddsfonden för /78 anvisa ell reservationsanslag av115 . 1976/77:100 Bilaga 15 177 Invandringen till har ökat under år 1976.Brulloinvandringen under årel uppgick enligt preUminära beräkningar till 39 700personer. Utvandringen var 18 700 personer. Neltoinvandringen uppgickalltså till 21 000 personer. Motsvarande siffror för var 38 000, 20 400resp. 17 600 personer. Nordiska medborgare svarade för cahälften av invandringsöverskottet, varav 9 400 var finländska medborgare mot 4400 före. Neltoinvandringen av danska medborgare harunder vänt lill en neltoutvandring av 800 personer. Den utomnordiska invandringen bestod nästan enbarlav anhöriga till invandrare i , av flyktingar samt av andra personer somhar fått stanna i av särskilda skäl. Nära en fjärdedel avinvandrings-överskottet från utomnordiska länder utgjordes av bam. Invandringenfrån utonmordiska länder bestod främst av turkiska medborgare, huvudsakligenassyrier, samt medborgare från utomeuropeiska stater. Invandringen till har under lång tiduppvisat en säsongmässig variation. En mycket stor del av invandringen harsålunda registrerats medan den har varitmycket liten. Detla har varil särskilt karakteristiskt under högkonjunklurårmed stor invandring av arbetssökande. Detta mönster har, som framgår avföljande diagram (s. 178), varit kännetecknande även för de två senaste årentrots konjunkturavmattningen. Diagrammet bygger på uppgifter frånkyrkobokföringen och ger inte en helt rättvisande bild av tidpunkten för denfaktiska in- och utvandringen, då registreringen i folkbokföringen i vissafall kan bli fördröjd. Särskill gäller detla utomnordiska medborgare som utanuppehållstillstånd kommer till i avsikt att bosätta sig här. Dessa fårkyrkobokföras först sedan de fåll uppehållstillstånd. Under budgelårel 1975/76 har insatserna för att härge en åt politiska flyktingar fortsatt. TotaU har 1 470 personer förtsöver till . Flertalet av dem har kommii från . Under sommaren1976 hemställde FN:s flyktingkommissarie att bl. a. skulle ökautlagningen av flyktingar i , eftersom förhållandena för flyktingarnadär avsevärt försämrats. Med anledning av framställningen ullogs 150 flyktingarinom ramen för då gällande flyktingkvot (750 personer). Under hösten 1976försämrades de latinamerikanska flyktingarnas situation ytterligare. Behovetav insatser blev allt starkare. Mot den bakgrunden beslöt regeringen i november1976 att höja kvoten för innevarande budgetår med ytterligare 500 flyktingaroch anhöriga, främst från . 12 1976/77.1 saml. 1976/77:100 Bilaga 15 178 In-och utvandringen av utländska medborgare till och från åren 19751976 Anial ------- invandrini; 1976 "S*»' - utvandrinKl975 Utöver de lafinamerikanska flykfingarna har /76 bl. a. ca 190 flyktingar förts över från flyktingläger iItalien och . Flyktingarna har på sedvanligt sätt genom AMS försorgfått ett första mottagande i förläggning. Efter språklräning har de fått utbildningeUer arbete samt bostad. AMS har vidare under budgelåret tagit hand om ca 1 200personer som enskilt resl in i landet och som av invandrarverket harjämställts med flyktingar. kommer dessutom att ha tagitemot ca 6 000 assyrier, som kommii till från . För all förebyggaen fortsatt oreglerad invandring av assyrier infördes i februari 1976visumtvång för turkiska medborgare. Trots detta fortsatte tillströmningen avassyrier till framför alll via och , där turkiska medborgareinle behöver visum för att få resa in. förklarade regeringen ianslutning till beslut i ell antal principärenden att även de assyrier som hadekommit hit efter skulle få stanna här, medan de som kom hit efterregeringens beslut i princip skulle avvisas eller förpassas med hänvisning fillatl sådana särskilda skäl som avses i 2 § tredje stycket utlänningslagenförelåg för att vägra dem vistelse här i landet. Utöver de turkiska assyrierna har ca 900personer flertalet assyrier kommit hit från . De har fått stanna härpå grund av krigstillståndet i . Assyrierna har jämställts med flyktingar i fråga ominsatser för omhändertagande m. m. Regeringen har dessutom vidtagit särskildaåtgärder för att göra det möjligt att ta hand om en så stor gmpp som assyrierna.Sålunda har AMS fått bemyndigande att i förläggningar ta hand 1976/77:100 Bilaga 15 179 omäven sådana assyrier, vilkas tillståndsfråga alltjämt prövas. F. n. finns ettljugotal förläggningar på olika orter. Vidare har kommun, därflertalet assyrier alltjämt vistas, fått särskilt statiigt stöd för olikainsaiser till förmån för assyrierna. AMS har dessutom inrättat en särskildarbetsförmedling för assyrier i framför allt i syfte att förmåassyriema alt i så slor utsträckning som möjligt bosätta sig på andra orter,eftersom alla inte kan beredas utbildning eller arbete i underöverskådlig tid. har vissa ändringargenomförts i såväl utlänningslagen som medborgarskapslagen. Sålundagenomfördes full besvärsrätt över invandrarverkets beslut iavlägsnande-ärenden. Vidare lagfäsites skyddel för den som inle är att anse sompolitisk flykting, men som ändå har tungt vägande politiska skäl för att fåstanna i . Denna ändring innebar en kodifiering av en sedan längetiUämpad praxis. Som nämnis inledningsvis vänlas utlänningslagkommittén (A1975: 04) komma med förslag liU bl. a. åtgärder för altförkorta handläggningstiden i utlänningsärenden samt till besvärsordningensutformning. Ändringarna i medborgarskapslagen innebär altkvalifikationstiden för svenskt medborgarskap efter ansökan (naturalisalion)för icke nordiska medborgare numera är och för nordiska medborgare tvåår. Efter anmälan tiU skall nordiska medborgare kunna bU svenskamedborgare mot nuvarande . Innan den sistnämnda ändringenkan träda i kraft måsle dock avtal träffas mellan och övriga nordiskaländer. Förhandlingar om ett sådant avtal har inletts. Vidare kan statslösapersoner och politiska flyktingar bli svenska medborgare redan efter fyra årsvistelse i . Dessutom skall barn i äktenskap mellan svenskmoder och utländsk fader regelmässigt kunna självständigt naturaliseras, omfamiljen är bosatt i och båda föräldrarna har ansökt om medborgarskapför barnet. Slutligen är bevis om svenskt medborgarskap avgiftsfritt sedan den1 juU 1976. Dereformer som sålunda har beslutats har bidragit till all arbetsbelastningenvid statens invandrarverk har ökat. Vidare har invandringen under senare årändrat karaklär från att gälla övervägande arbetskraftsinvandring tiUinvandring av anhöriga och personer som söker sig fill vårt land av politiskaeller liknande skäl. Denna utveckling har lett tUl alt antalet svårbedömbaraoch kvalificerade ärenden har ökat kraftigare än övriga ärenden. Enligt verketsstatistik över avgjorda ärenden har den sistnämnda ärendegruppen /75 lUl /76 ökat med medan de kvalificeradeärendena har ökat med . Elt kvalificerat ärende tar mångdubbelt längretid att avgöra. Förändringarna i lagstiftningen och invandringen har medförtnegativa konsekvenser i form av ökad arbetsbelastning för verkets personal 1976/77:100 Bilaga15 iso ochlånga väntetider för de sökande. Rättshjälpsreformen har gett invandrarverketen stor mängd ofta tidskrävande remissärenden om rättshjälp för de sökande.Vidare engagerar arbetet med flyktingultagning verkets handläggare i betydligtstörre utsträckning . Alla dessa omständigheter har medfört attbalansen av icke avgjorda ärenden har ökat allvarligt trots alt verket avgörfler ärenden . Den höga personalomsättningen i samband med omlokaliseringentill har ökat svårigheterna. Vid en jämförelse mellan läget den 30juni 1976 och motsvarande lidpunkt året före har balansökningen förkvalificerade ärenden inneburit nära nog en tredubbling medan ökningen förövriga ärenden varil . För alt ge verket möjUgheter all så snart sommöjligt vända utveckUngen beträffande ärendebalansen och handläggningstider harunder innevarande budgetår medel anvisats för tUlfällig förstärkningmotsvarande åtta tjänster på tillståndsbyrån och registerenheten. Behov avsådan förstärkning kommer alt kvarstå även under nästa budgetår. Den omfattande invandringen under senare hälften av1960-talet har medfört en ökning av antalet medborgarskapsansökningar. Genomden sänkta kvalifikationstiden för svenskt medborgarskap har ytterligare ettbetydande antal invandrare fått möjlighet att ansöka om medborgarskap.Invandrarverket avser att fr. o. m. på försök införa enbeslutandeordning rörande medborgarskapsärenden, som bör kunna medföra ökadärendeproduklion och kortare handläggningslider. Den ökade invandringen får effekt även påbehovet av anpassningsåtgärder för invandrare. Som jag inledningsvis har nämnttilldelades statens invandrarverk för innevarande budgetår ökade resurser förinsaiser tiU förmån för invandrare. fick fr. o. m. innevarandebudgelår ansvar för samordning av berörda myndigheters och kommuners åtgärderäven för zigenare. Inom ramen för denna verksamhet har en samrådsgrupp medrepresentanter för berörda myndigheter och organisationer bildats. Resursernaför anpassnings- och informationsåtgärder förstärktes. Sammanlagt anvisadesinemot 7,6 milj. kr. inkl. bidrag till stiftelsen , vUkelinnebar en ökning från föregående budgetår med närmare 1,2 milj. kr. Jag kommeri del följande alt föreslå att ytterligare medel anvisas för dessa ändamål. I syfle att skapa ytterUgare garantier för attanställda invandrare får svenskundervisning beslöt under våren 1976om vissa ändringar i lagen (1972: 650) om rätt fill ledighet och lön viddeUagande i svenskundervisning för invandrare. Lagändringarna (1976: 236), somträdde i kraft , berör i huvudsak de invandrare som tagitanställning här i landet före . Gällande lag föreskriverarbetsgivaren en skyldighet att före utgången av bereda sådanarbetstagare möjlighet till ledighet och lön för att påbörja undervisning isvenska. Lagen har ändrats så alt arbetsgivarens skyldighet förlängs Prop.1976/77:100 Bilaga 15 i8l till , om han har försummat att ge ledighetoch lön inom den föreskrivna tiden. Vid sådan försummelse får berördarbetstagarorganisation efter arbetstagarens godkännande besluta om närledigheten skall börja. Uppkommertvist mellan arbetsgivaren och organisationen skall organisationens beslut gäUaintill dess tvisten har prövats av domstol. Organisationen får sålunda s. k.tolknmgsföreträde. Vidare har lagen ändrats så att arbetstagare numera harrätt all fullfölja undervisningen utan hinder av att han blivit svenskmedborgare . I anslutning till lagändringarna erhöll defackliga organisationerna som ett engångsbelopp särskUda medel (1 milj. )för att genom uppsökande verksamhet närmare informera anställda invandrare omlagen. Beloppet inkluderade även kostnader för utbildning av s. k. kontaktmänför verksamheten. Den expertgrupp för invandringsforskning som knötstill har utarbetaten plan för ökade insatser vad gäller statistik och forskning om invandringenseffekter och om invandramas sociala och kulturella situation. Forskning harinitierats om de utländska medborgarnas deltagande 1976 samtom invandringen av assyrier till . Gmppen fick även iuppdrag att utreda frågan om statistik över vilka språk som används i . 1975/76Utgift 27 368 402 1976/77Anslag 28 815 000 1977/78 Förslag 31 001 000 är centralförvaltningsmyndighet för invandrar-och medborgarskapsfrågor i den mån de inteankommer på annan myndighet. Verket har att fuUgöra bl. a. de uppgifter somenligt utlännings-eUer medborgarskapslagstiftningen eller annan författningankommer på den centrala utlänningsmyndighet som avses i 3 § utlänningslagen.Verket skall vidare fortlöpande bevaka behovet av samt föreslå och samordnaåtgärder till förmån för invandrare och språkliga minoriteter. leds av en styrelse. Chef förverket är en generaldirektör, som även är styrelsens ordförande. Inom verketfinns fem byråer. Dessa är tiUståndsbyrån, medborgarskapshyrån, samordningsbyrån,informationsbyrån och administrativa byrån. Dessutom finns en registerenhel.Till verket är knutet . 13 1976/77. Prop.1976/77:100 Bilaga 15 igi Beräknad ändring 1977/78 a) Avlöningsförmåner m. m. + 3 927 000 b) Ersättning för konsult- (10 000) (6 000) Pris- och löneomräkning .