prop · G003152 · 1976-12-31 00:00:00 — Skr.1976/77:152 Regeringens skrivelse medöverlämnande av årsredovisning för ; Regeringenöverlämnar till , enligt bifogade utdrag av regeringsprotokoll,årsredovisning för för . 1 1976/77. Skr 1976/77:152 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , Anionsson, Mogård, , , Åsling, Söder, ,Mundebo, Krönmark, , , , Skrivelsemed överlämnande av årsredovisning för Ibeslutet om bildandet av Statsföretag (prop. 1969: 121, SU 168, rskr 381)ingick att en redovisning av verksamheten hos bolaget skulle överlämnastill . Detta bör liksom föregående år (skr. 1975/76: 214) ske genomatt bolagets årsredovisning för det senaste verksamhetsåret överlämnas tillriksdagen. Årsredovisningen bör fogas till protokollet i detta ärende sombilaga. Medhänvisning till vad jag sålunda anfört hemställer jag att regeringenöverlämnar årsredovisningen för för Statsföretag till . Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Skr 1976/77:152 Därav kunder i ut- i procent av fakturer- -4,4 *Styrelsens förslag. Statsföretagsgruppensförankring i basindustrin innebär svåra påfrestningar i rådandekonjunktursituation, vilket medfört att resultatet försämrats Investeringstakten äroförändrat hög har investerats i anläggningar Genom nyemission harStatsföretag tillförts Finansiell rekonstmktion avNorrbottens har genomförts med kapitaltillskott från staten med . Projektet 80 har uppskjutits Utveckling av strategiskföretagsledning formar Slatsföretagsgruppen Resultatet förStatsföretagsgruppen bedöms bli väsentligt sämre än 1976. Skr 1976/77:152 Var står Statsföretag? Innebär regeringsskiftetnågra förändringar i Statsföretagsgruppens villkor eller policy? Del har inte kommit någrapropåer , som ändrar gmndvär-deringarna. Dessa går tillbaka till detriksdagsbeslut fÖr Statsföretagsgruppens tillkomst som partierna var eniga om.Samma villkor ska gälla för Statsföretag som för näringslivet i övrigl. Och föross innebär det att vi måste bli lönsamma och förränta ägarkapitalet. Det har kommit nya signalerfrån regeringen när det gäller företagens ansvar i krislägen, t. ex. attskaffa ny sysselsättning. En del tolkar detta som ett evigt företagsansvar. Jag tycker att del här äroerhört tuffa och hårda krav man ställer på näringslivet. På ett sätt kan jagförstå det. I ett företag ska man ha ambitionen alt fungera uthålligt ochsuccessivt förbättra konkurrenskraften och därmed generera vinst och trygghetför de anställda. Uthållighet i den bemärkelsen att sörja för att nya idéer ny företagsamhet avlöser ekonomiskt sett föråldrade produkter. Därigenom fyllerman också bäst sitt ansvar för dem som arbetar i företaget. Om det inträffarnågot, så måste man naturligtvis hjälpa till så att den enskilde individenkommer så lindrigt undan som möjligt. "Dåligheterkan konserveras för länge" Mensteget därifrån till att absolut garantera ny sysselsättning, särskilt till deneller den orten, det är som jag ser det ett näst intill orimligt krav. Enföretagsledning är helt inriktad på sin verksamhet. Tror man att företagsledaredärutöver ska vara bättre skickade än andra att skaffa ny sysselsättning, såkräver man att de ska vara tusenkonslnärer. En företagsledning kan inte hålladen beredskapen, ty då sköter den ganska dåligt sin uppgift att leda verksamheten. Dessutomär risken stor att man kan medverka till att dåligheter konserveras för länge.Ledningen vågar inte vidta de åtgärder som skulle behövas. Och man kan ännuoftare komma . ett störreansvar än andra företag när det gäUer sysselsättningen? Inte om man tillämpar principenalt vi ska arbeta på samma villkor som näringslivet i övrigt. M!en samtidigtmåste jag erkänna, att självklart måste statsägda företag känna att man läggerstort ansvar på Skr 1976/77:152 5 dem i det här avseendet. Vi ska ha viljan att ligga blandde absolut bästa. Men att kräva alt vi ska ligga långt före är en orimlighet. De storabasindustrierna är ju de som antingen ger miljardvinst eller klubbar tillkoncernen med en storförlust som 1976. Går det någonsin att göra något åt dehär vinstcyklerna med den sammansättning som koncernen har? Det måste varaen ambition för oss att göra något åt det. Men vi kommer framåt attkraftigt påverkas av att vi är så hårt tyngda av basindustrierna. De är oerhörtkonjunkturkänsliga och beroende av världsmarknaden. "NJA förblir ett problemföretag" NJA har ju alltid varit elt problemförelag. Men där ska viväl få ett resultat , som inte ska vara sämre än likartadehandels-stålförelag här i landei. Men det haralltid varit sämre i historisk tid? Ja, men detberor på en rad faktorer. Där har aldrig, som jag ser det, formulerats enbärande affärsidé . Men man genomförde inte de nödvändigasatsningarna konsekvent. De olika stegen drevs fram för snabbt, och man hann inlefå de resultat som erfordrades. NJA kommeratt förbli ett svårt företag. Ty vilka satsningar som än görs och vilkaaffärsidéer som än finns, så ligger företaget i en bransch handelsslål somjag tror även i fortsättningen kommer att få brottas med problem. Ingen skamed andra ord vara optimist om NJAs framtid? Inte om att NJAskall bli ett lysande företag. Men vår ambition är att det ska nå resultat somkan hävda sig med likartade förelags. De stmkturella problemen börjar också slå igenom för LKAB.Samtidigt som handelsstålbranschen i västvärlden upplever sin svåraste situationunder efterkrigstiden har en mängd nya gruvor öppnats gruvor med dagbrottoch med effektiva transportsystem. Därtill är norrbottensmalmen bekymmersam,eftersom en stor del har hög fosforhalt, vilket med dagens stålprocesserinnebär ett lägre marknadsvärde. Det kommer att ta tid innan på nytt når hyggligaresultat. Ska ni motden bakgrunden fortsätta att investera i i samma takt som tidigare? Inom LKABhåller man nu på att gå igenom de här problemen. Och detta kommer säkert attmedföra förändringar i investeringsplanerna. Skr1976/77:152 6 "Ett och ett skall bli lika med tre" Vilka möjligheter har Statsföretags ledning att påverkautvecklingen inom gruppen? I gruppen har vi utvecklat system för strategiskplanering. Till sammans med dotterbolagen formuleras mål och utvecklingsramar, som skall ligga till grund för flerårsbudgeteringen. Detta arbete leder även till analyser rörande gruppens långsiktiga struktur. Min förhoppning är att dessa sedan kan ligga till grundför diskussioner med ägaren om företagsgruppens framtida inriktning. Nyföretagandetinom Statsföretagsgruppen har ju inte varU särskilt lyckat, snarare tvärtom.Går det inte att skapa innovationsföretag i ett stort konglomerat? Jag kan villigterkänna att vi fått sköta innovationssidan lite grann med vänster hand. Vi harhaft så många andra problem under de här femsex åren. Men vi förstärker nusuccessivt våra resurser. Ar den gamlatanken på sammanslagningar av närbesläktade företag till divisioner ellerdylikt begravd? Om man skasammanföra exempelvis två företag så måste den sammantagna affärsidén varabättre än de två tidigare, plus att man bör skapa rationaliseringsvinster genomsammanförandet. Ett och ett ska verkligen bli tre och inte elt och ett halvtsom det ofta blir på grund av störningar av olika slag. Därmed vill jag inte ha sagt att vi är fastlåsta här. Närvi ser att det finns fördelar att hämta i en sammanslagning så utnyttjar videt. Ta exempelvis uppbyggnaden av Liber Grafiska och SMT-Pullmax. "Politikerna måste formulera en näringspolitik" Hur stor bittycker du att staten ska äga av det svenska näringslivet? I den svenskaekonomin anser jag att det är ganska ointressant vilka som äger företagen. Detär mycket viktigare att diskutera vilka resultat företagen uppnår utifrån deresurser som de disponerar. Det kanske viktigaste är att politikerna formulerarsig när det gäller näringspolitiken. Vilka mål vill politikerna ställa upptotalt sett för svenskt näringsliv? Underförståttmenar du att det inte finns sådana här målformuleringar ? Nej, jag tyckerinte att det finns en väl formulerad näringspolitik. Politikerna måste tala omvad näringslivets uppgift är i det moderna samhället. Vi kan inte hyfsadebatten förrän de gjort det. Skr1976/77:152 7 Vad menar du själv att dehär målsättningarna skulle gå ul på? Jag anser alt näringslivetsuppgift inom ramen för det moderna samhället är att skapa värden genom attproducera varor och tjänster. Detta ger i sin tur politikerna möjlighet attinfria olika önskningar i samhället. Politikernas uppgift är att fördelavärdena. Somdet nu är råder det en viss förvirring. Många tror att näringslivets uppgift äratt till vilka kostnader som helst sysselsätta människor. Men de glömmer bort,att om vi gör detta ineffektivt så föröder vi en mängd av de värden som vi har. "Vinstmåttet på effektivitet" Enföretagsledares uppgift är att sköta företaget effektivt. Uttrycket föreffektivitet är att man har vinst. Då har man utnyttjat de resurser man harminst lika bra som konkurrenterna och kanske t. o. m. lite bättre. Har man inlevinst så har man gjort det sämre, och då kan det ifrågasättas om vi ska ha rättatt disponera de här produktionsmedlen. Det där förefaller vara entämligen renodlat kapitalistisk uppfattning? Ja, men den kan ju styras genomalt politikerna sedan formulerar spelregler i form av villkor. Det är ju därsom politikerna ska komma in i näringslivet. De ska förbehålla sig rätten attgöra det. Skr 1976/77:152 Statsföretagsgruppenär ett utpräglat konglomerat. Företagen är fördelade på många branscher.Storleken och kapitaltyngden hos förelag som ASSl, , NJA och Berol Kemi,vilka 1976 svarade för hälften av den samlade faktureringen, ger emellertidgruppen en basindustri-karaktär som gör den starkt konjunkturkänslig. Statsförelagsgruppensfakturerade försäljning uppgick till . Ökningen beslår till av siörre volym ochtill av högre priser. Gruppensplaner utarbetades mot bakgrund av förväntningar om enkonjunkturuppgång med höjda priser . Avsaknaden av uppgångpåverkade basindustriföretagen kraftigt och därmed också koncernen i desshelhet. Detta gäller dock mindre faktureringen än resultat. Enfaktureringsökning på enbart för ÄSSI, Berol Kemi, och , kompenserades av en 40 %-ig ökning för övriga företag.Basindustriföretagens kapitalintensitet medför emellertid att resultaten ärmycket omsättningsberoende, varför dessa bolags svaga försäljningsutvecklingkraftig slog igenom i gruppens resultat. Till detta bidrar attbasindustriföretagens faktureringsökning består av ca 9 procentenhetersvolymökning ocb endast 1 procentenhets prisökning. För gruppen i övrigt varvolymökningen och prisökningen . ASSIsförsäljning uppgick till . (1 238 Mkr.). Försäljningsökningenhänför sig främst till trävaror, spånskivor och wellpapp. Kraftliner ochkraftpapper däremot har stagnerat. LKABökade sin försäljning från . Båda årenuppgick malmleveranserna emellertid bara till 2/3 av produktionskapaciteten. Svårastdrabbat av rådande konjunkturläge är NJA vars fakturering minskade med 96 Mkr.till . (968 Mkr.). Utöver den allmänna och djupa konjunkturnedgången förhandelsstål, med krympande marknad för tackjärn och stålämnen, påverkades NJAstarkt av krisen i varvsindustrin, vilket medförde en drastisk nedgång ileveranserna av fartygsprofiler. Beläggningen i stålverk och valsverk blev lågsamtidigt som priserna ofta understeg de rörliga kostnaderna. En stor del avproduktionen har skett på lager. Skr1976/77:152 9 Statsföretagsgruppensförsäljning till kunder i utlandet uppgick till . )varav ., , till kunder i , ., , till kunder iNordamerika samt ., , till kunder i övriga världen.Försäljningsökningen till kunder i utlandet med ., , hänför sigfrämst till Uddevallavarvet ., ., ÄSSI . och SvenskaTobaks ÄB . Densvaga konjunkturen med den press på försäljningsvolymer och priser dennainnebär för bas- och verkstadsindustrierna har starkt slagit igenom i Statsföretagsgruppensresultat. Till detta bidrar också vissa strukturella problem och ett försämratkostnadsläge i förhållande till internationella konkurrenter. Väsentligtär här den internationella utvecklingen när det gäller frakter och teknologi.Den kostnadsfördel som närheten till de stora avnämarna i tidigareinneburit har kraftigt minskat. Likaså avtar det försprång svensk basindustrihaft på den kvalitativa sidan. Statsföretagsgruppensresultat före bokslutsdispositioner och skatter uppgick till . ).Lagerstödet är då inkluderat med . Därav hänför sig 40 Mkr.till ASSl, . till NJA och . Konjunkturutvecklingeninnebar för NJA så svåra påfrestningar all företagets fortlevnad hotades. Somen följd härav beslöt regeringen framlägga en proposition (1976/77: 57) omkapitaltillskott till NJA, vilken bifölls av i mars 1977.Propositionen har beaktats i bokslutet . I resultatet förebokslutsdispositioner och skatter ingår som extraordinär intäkt etttillskott från staten med . avsett för finansiell rekonstruktion avbolaget (se sid. 14 not 2). Genom den redovisningsmässiga behandlingen harStatsföretagsgruppens resultat efter finansiella intäkter och kostnader på-437Mkr. inte påverkats av rekonstruktionstillskottet. NJAsresultat före bokslutsdispositioner och skatter uppgår till ( . )men den finansiella rekonstruktionens resultatförbättrande effekt är då . LKÄBsresultat före bokslutsdisposilioner och skatter utgör . Försämringen från314 Mkr. får genom sin storlek avsevärd inverkan pågruppens samlade resultat. ÄvenASSIs resultatförsämring är betydande. Resultatet före boksluts-dispositioneroch skatter uppgår till . 1975, dvs. en försämring med . SvenskaTobaks ÄB uppvisar en resultatförbättring på . 1976 mot 212 Mkr.1975). med positiva resultat före bokslutsdispositioner och skattermärks Kabi . ), Verkstad . Skr1976/77:152 10 'Avser1/1031/12. ), Kariskronavarvet . (., avser okt.dec.1975), SMT-Pullmax . Blandföretag med negativa resultat före bokslutsdispositioner och skatter märksutöver ÄSSI, Berol Kemi . ), EssBo, Svenska Bomaterial ÄB -. ), Sonab -. (-.) och Uddcomb -. Isyfte alt påverka gmppens mer konjunkturellt betonade resultatutvecklinggenomförs besparings- och idéutvecklingsprogram inom flertalet företag. Föratt förbättra gruppens strukturella situation har också en intensifiering avstruktureringsåtgärderna skett i anslutning till pågående utvecklingsarbetemed strategisk planering och utvecklings ramar. Investeringar,företagsförvärv och lagerutveckling Investeringsbehoveti framför allt basindustriföretagen har medfört en fortsatt omfattandeinvesteringsverksamhet inom gruppen. Anläggnings-investeringarna uppgick 1976till . (1 537 Mkr.). Rörelsekapitalet, exklusive fordran på staten ianledning av finansiell rekonstruktion av NJA, ökade med . ),vilket i stort sett innebär en anslutning till omsättningsutvecklingen. del av investeringarna bestod i fullföljandet av lidigarefattade beslut. LKABs investeringar som uppgått till 578 Mkr.omfattar bl. a. arbeten på den nya 775 metersnivån i Kirunagruvan, .,utvidgning av kajanläggning, mekanisering av lager och uppbyggnad av siktslationi med ., ombyggnad av sovrings- och finkrossverk i , .,samt om- och utbyggnad av kulsinterverk i . INJA har 75 dragit . och det fortsatta arbetet inom 80-projektetsram, . Bland övriga insatser märks investeringar i sinterverk ochStålverk 75. investerats inom NJA. Skr1976/77:152 11 Utöver och tillhör ASSl med investeringar på .,Berol Kemi med . gruppens större investerare. I ÄSSI är det bl. a.färdigställandet av spånskive-fabriken i och det nya sågverket i Valåsensom dragit större belopp. Berol Kemis investeringar syftar framför allt tillökad produktionskapacitet för vissa specialprodukter men omfattar även färdigställandetav anläggningar för etylenaminer och förprojektering av 0X0-anläggningen.Beslut har fatlats att genomföra detta projekt, vilket är kostnadsberäknat till700 Mkr. och som innebär en uppbyggnad av en anläggning för tillverkning av OXO-alkoholeri . Investeringarnai Uddevallavarvet gäller det snart avslutade projekt 73 (bl. a. innefattandedocka och verkstäder) vilket innebär en modernisering av varvet och en ökningav kapaciteten för byggande av fartyg upp till ca 600 000 dwt. StatsföretagÄBs förvärv och avyttring av företag och större aktieposter redovisas underavsnittet "Moderbolaget" nedan. Blanddotterbolagsförvärv märks ASSIs inköp av Dansk Kraftemballage A/S per den 1december 1976 och förvärvet av resterande aktiepost i Wellkarton ÄG i Schweizper (tidigare ägde ÄSSI ). övertog StigtexÄB från i rörelsen vid AB Kamgarn i . Dettaskedde efter en överenskommelse med Överstyrelsen för Ekonomiskt Försvar (ÖEF).1 april 1976 övertog ÄB. Dess fem enheter harinförlivats i SARAs hamburgerkedja . Per tillkomytterligare fem enheter, tidigare drivna av ÄB under namnetFloyds. träffade avtal om förvärv av samtliga aktieri AB . Bolaget ingår i Statsföretagsgruppen från . Per1 övertog av LKABs aktier i . Företaget är därmed hälftenägt av och . Ettväsentligt inslag i det gångna årets konjunkturutveckling är att Avser1/1031/12. Skr 1976/77:152 12 dentidigare starka lageruppbyggnaden av främst sysselsättningsskäl har fortsatt omän i svagare tempo. Vid årets utgång uppgick gruppens varulager till 4 201 Mkr.att jämföras med . Ökningen var alltså . Största lagrenåterfinns hos basindustriföretagen ASSl ., . och NJA 607 Mkr.LKÄBs malmlager uppgick till 13 Mton. 1974fattades beslut om att NJA skulle bygga ett exporlinriktat slål-ämnesverk 80. Kapaciteten för den ämnesproducerande enheten beräknades lill 4 Mton/år.Stålämnena skulle i första hand levereras till västeuropeiska företag. Efterriksdagsbeslut modifierades planerna så att projekteringen inriktadespå en utbyggnad av ett metallurgiskt centrum i i första hand anpassattill den svenska stålindustrin. Omorien-teringen innebar dels en volymminskningfrån 4 Mton stålämnen till ca 2,5 Mton, dels att huvuddelen av ämnena skulleavsättas till ett planerat varmbandvalsverk i . Motbakgrund av föreliggande utredning och projekteringsresultat,främst avseende projektets marknadsförutsättningar, beslöt dock ioktober 1976 att rekommendera ett uppskjutande av projektet. Den 30 novemberupplöstes projektorganisationen och ansvaret överfördes lill NJAslinjeenheter. Kostnaderna för projektet uppgick till ., varav271 Mkr. balanserats som pågående nyanläggningar och resterande belopp kostnadsförls.Avveckling av personalstyrka och ingångna avtal m. m. beräknas vara avslutatunder . Koslnaderna härför beräknas uppgå till . exklusive ettpreliminärt ingånget avtal med kommun. Föratt kommun skall få huvuddelen av sina kostnader för hamnar m. m. täckta,har NJA träffat en preliminär överenskommelse om vissa förvärv för . NJAersätter dock inte de kostnader som kommunen har haft för att iordningställaråmaterialhamnen och de väg- och VÄ-anläggningar som ansluter tillindustriområdet. Kostnaderna härför uppgår till ca . har finansierats genom att staten tecknat aktier i sammanlagt . Statsförelag har i sin tur tecknat aktier i medsamma belopp. Projektet har därutöver gottgjorts ränteintäkter på det likvidaöverskottet med ., vartill kommer beräknade ränteintäkter med . Föratt täcka NJAs uppskattade kostnader för 80-projektet om 544 Mkr.fordras alltså ett tillskott på ca . utöver de medel som tillförts.Hittillsvarande kostnader för 80 har till väsentliga delar upptagitssom tillgång i NJAs balansräkning. En mer långsiktig förskjutning av projektetaktualiserar en nedskrivning av till- Skr 1976/77:152 13 Härvid avvaktas dock beslut omprojektet. Några reserveringar för nedskrivningsbehov i detta avseende har följdaklligenej gjorts i nu framlagda bokslut för NJA, Statsföretag ÄB ochStats-företagsgruppen. Se även not 18 sid. 26. Trots Statsförelagsgruppens otillräckliga resultat, som ejmedgivit någon självfinansiering , har finansieringen kunnatgenomföras på ett tillfredsställande sätt. Detta som en följd av den nyemissionsom tillfört Statsföretag . och det tillskott på . som slatenlämnal för finansiell rekonstruktion av NJA. Dessa kapitaltillskott har mer än väl uppvägt de negativaeffekter som den otillräckliga avkastningen i kombination med en hög investeringslaktmedfört på soliditeten. Denna har stigit från till . Den långfristiga upplåningen, som till hälften skettutomlands, har överstigit . Likviditeten har härigenom ytterligarestärkts. Tillgången på likvida medel bedöms tillräcklig för att klara depåfrestningar som väntas uppstå . Upplåningen hänför sig främst tillStatsföretag ., Uddevallavarvet . Reducering av de långfristiga skulderna har ägt rum med ca1 . på grund av dels amorteringar, dels den finansiellarekonstruktionen av NJA. UtveckUng av former för strategisk ledning Statsförelagsgruppens utpräglade konglomeratkaraktärmedför speciella styrproblem. Det produktionsmässiga samband som vanligtvisfinns mellan företag i en koncern saknas i stor utsträckning i Slatsföretagsgruppen. Ansvaret för den operativa verksamheten ligger hosdotterbolagen. Dessa leds av självständiga styrelser som handlar under egetansvar. Den mer långsiktiga ledningen och utvecklingen av gruppensamman- Skr 1976/77:152 14 tagetmåste därför formas lill en strategisk dialog mellan Slatsförelag och dessdotterbolag. Principer och regelsystem för denna dialog har utvecklats. Tillsammansmed dotterbolagen formuleras mål och utvecklingsramar, som skall ligga tillgrund för dotterbolagens strategiska planering, flerårsbudgetering ochverksamhetsplanering. Dennautveckling av ledningssystemet bedöms få stor betydelse för Statsförelagsgruppensframlida verksamhet. är fortsatt mycket svag underbörjan av 1977, något som i allt väsentligt präglar gruppens ekonomiskautveckling. Fördröjningen av den väntade konjunkturuppgången har gått sålångt att en konjunkturförbättring endast marginellt torde kunna påverkafakturering och resultat för gruppens basinduslriföretag. För mångaövriga företag ter sig emellertid utsikterna ljusare och då framförallt för Kabi, Verkstad, Liber Grafiska, Nyckelhus, , ochSvenska Tobaks ÄB. Sammantaget bedöms Stats-företagsgruppensfakturering öka med jämfört med , men resultatet av gruppensverksamhet väntas dock bli väsentligt sämre än 1976. Investeringsutbetalningarnaberäknas bli något lägre än 1976, men kommer fortfarande att ligga på enhög nivå och överstiga gruppens kalkylmässiga avskrivningar. En vissytterligare lagerökning planeras. Enligtgruppens långtidsbudget bedöms soliditeten gradvis sjunka under kommande år.Trots nyemission om . och rekonstruktionstillskott för NJA om 1 800 Mkr.under 1976 beräknas gruppens soliditet till vid utgången av 1977.Nedgången i Statsföretagsgruppens soliditet är därmed kraftigare än förutsett.Detta förklaras dels av lönsamhetsutveckling, dels av denstarka förankringen i basindustrin och det därmed följande stora investe- Skr 1976/77:152 15 ringsbehovet.Möjligheten att fortsätta att investera i samma omfattning som äremellertid beroende av gruppens förmåga att förränta kapitalet så att enacceptabel soliditet bibehålls även med det stigande finansieringsbehov somuppkommer på grund av penningvärdeförsämringen. är inte minst viktigtför gruppens såväl inhemska som utländska upplåning, som ställer krav på ensund finansiell utveckling för ett gott kreditvärde. Motovanstående bakgrund synes någon utdelning till staten ej kunnaföreslås. Iovanstående prognos har inte beaktats eventuellt beslut i avseendeprojekt 80 och effekterna härav på resultat och soliditet förStatsföretagsgruppen (jämför not 18 sid. 26). Hänsyn har inte heller tagitstill eventuell påverkan på gruppen av beslut rörande den svenskavarvsindustrin. Enligtriksdagens beslut övertog Statsföretag Svenska Utvecklings ÄB(SU) från Industridepartementet. I samband härmed överfördes ÄB Carbox som helägtdotterbolag till . överläts ÄB Oljetransittill staten och till ÄB Kabi. Statsförelag ÄB har av GrängesAB förvärvat resterande del av aktierna i (). beslutade om en nyemission i Statsföretag med .,varav aktiekapitalet höjdes med . och reservfonden med . Förfortsatt projektering av 80 anslog . Beloppet har ej medtagits i redovisningen för1976. Denfinansiella rekonstruktionen av NJA enligt propositionen 1976/ 77: 57 harbeaktats i bokslutet .