prop · G003103 · 1976-12-31 00:00:00 — Totalt sen domineras marknaden av ett myckel begränsatantal slora producenienheier med ell allsidigt sortiment. Vidare kan noteras endominans av mindre förelag inom speciella sektorer. Kommunerna har skaffat signya inköpsruiiner. flnns en betydande brist på läromedel inomvissa områden. gäller exempelvis inom vuxenutbildningen och delar avgymnasieskolans yrkesinriktade utbildning. Del underiag som låg till grund för 1973 årsriksdagsbeslut behöver därför kompletteras med ytterligare undersökningar. Motdenna bakgrund bör en kartläggning ske av läromedelsmarknaden. Den bör göras aven särskild utredare. Kartläggningen bör omfatta dels en analys avläromedelsmarknaden i stort, dels en studie av läromedelsförsörjningen i någrakommuner. Begreppetläromedel innefattar arbetsmateriel av mycket skiftande slag, t. ex. böcker,förbrukningsmateriel m. m. Det finns emellertid en mängd kompletterandemateriel, som har framställts i första hand för andra ändamål än att användassom läromedel. Del kan gälla bredvidläsningslitleralur, lidskrifter m. m.Kartläggningen bör i första hand omfatta sådana läromedel som har framställtsmed direkt syfte atl användas i skolundervisningen. Utredaren bör emellertidockså belysa omfattningen och karaktären av saml kostnaden för kompletterandemateriel, som används i undervisningen. Karlläggningen bör omfatta inte baratryckta läromedel ulan också ljud- och bildmaleriel, laborativ materiel m. m.som ansluter lill dessa läromedel eller som används fristående. Kartläggningenbör omfatta sådana läromedel, som ansluter lill läroplanerna för grundskolanoch andra obligatoriska skolformer, gymnasieskolan, statlig och kommunalvuxenutbildning samt arbetsmarknadsutbildning. Kartläggningen bör inte omfattaläromedel för de utbildningar som fr. o. m. den förs lillhögskolan. Kartläggningenbör ge en översiktlig bild av läromedelsmarknaden och dess utveckling sedanläromedelsutredningens undersökningar gjordes. Marknadens omfattning ochstruktur bör analyseras. Här bör en redovisning av utbudet av läromedel ingå.Av denna bör framgå ämnesområden med många läromedel med i huvudsak sammainnehåll, ämnesområden med ell fåtal läromedel och ämnesområden som saknarläromedel. Läromedelslillg-ången inom speciella undervisningsformer, t. ex.specialundervisning och invandrarundervisning, bör särskilt belysas. En annanuppgifl för karlläggningen bör vara all ge en aktuell bild av branschen. Deyttre och inre strukturförändringarna inom branschen börbelysas. De olika producenternas marknadsandelar och ägarstruktur,prisutvecklingen och vinstmarginaler bör analyseras. Om möjligt bör ävenproducenternas mark- Delll U:5 Skr1976/77:103 112 nadsandelarvad gäller läromedel för olika ämnen redovisas. Producenternas olikakonkurrensmedel och marknadsföringsresurser bör undersökas. har läromedelsproducenterna i ökadutsträckning börjat exportera läromedel. Exportens roll för företag somproducerar läromedel bör analyseras i kartläggningen. Också förekomsten avimporterade läromedel bör kartläggas. De frågor som gäller produktion och försäljning avläromedel på skolans område har till viss del aktualitet även när det gällerarbetsmateriel inom förskolan. Företag inom den traditionellaläromedelsproduktionen har i allt större utsträckning kommit att producera ochmarknadsföra materiel även för förskolan. Genom utbyggnaden av samhälletsbarnomsorg har behovet av sådan materiel ökat kraftigt. Det finns därför skälatt också undersöka motsvarande förhållanden på förskoleområdet. Efter samrådmed chefen för förordar jag all uppdraget även innefattaren kartläggning av marknaden belräffande materiel för förskolan. Den nuaktuella karlläggningen bör liksom när det gäller skolan i första hand omfattaden pedagogiska materiel som har använts inom förskolans verksamhet. Särskilduppmärksamhet bör ägnas materiel avsedd all användas för barn med särskildabehov, t. ex. handikappade barn och invandrarbarn. Genom genom läromedelsnämnden inom söker samhället underiättakonsumenternas val av läromedel. Genom de två produktionsenheterna för radiooch TV i utbildningen, utbildningsprogramenhet och TRU, de fyrarikscenlralerna för pedagogiska hjälpmedel åt handikappade samt del särskildastödet för produktion av läromedel söker samhället avhjälpa kvalitativa ochkvantitativa brister inom olika ämnen och undervisningsformer. Vidare bedrivsgenom försorg utvecklingsarbete på läromedelsområdethuvudsakligen inom ramen för anslaget Pedagogiskt utvecklingsarbete inomskolväsendel. EfTekterna av dessa och övriga samhällsinsatser bör belysas. Karlläggningen bör om möjligt planeras så alljämförelser mellan läromedelsutredningens och statens pris- och kartellnämndsundersökningar underiättas. Kartläggningen av marknaden börgenomföras i nära samarbete med statens pris- och kartellnämnd i de delar somomfattas av nämndens ansvarsområde. Kartläggningen bör även omfatta en redovisning avkonsumenlsidan och de åtgärder som har vidtagits för atl underiättaläromedelsinköpen, t.ex. genom tillkomsten av statens institut förläromedelsinformalion och utvecklingen av vissa samköpsfunktioner genomKommunsamköp AB. Kartläggningens andra del bör utgöras av en studieav läromedelsförsörjningen i några olika kommuner. Här bör särskilt belysasvilka läromedel som används i olika ämnen och på olika utbildningsvägar,beslutsprocessen vid inköp av läromedel och vilket underiag som används vidurvalet, vilka som har producerat de läromedel som används saml vilkenuppfattning de som verkar i skolan har om läromedlens kvalitet och hur defungerar i undervisningen. Därvid bör ocksä belysas vilket inflytande lärareoch elever har vid val av olika läromedel. Det är i sammanhanget ocksåangeläget att studera i vilken utsträckning läromedlen styr undervisningen ochunder vilka förutsättningar en sådan styrning går att undvika eller minska. Jagvill här erinra om vad jag har anfört om läromedlen i prop. 1975/76:39 (s. 248fl) om skolans inre arbete m. m. Även läromedelscentralernas eller motsvarande verksamheti dessa kommuner bör belysas. Genom en sådan studie bör del 113 Kommittéer: Delll U:6 varamöjligt att jämföra kostnadsutvecklingen för läromedel i vissa ämnen under ettantal år. Motsvarande studie bör även genomföras vad gällerförskolans maieriel-försörjning i dessa kommuner. Studier av läromedelsförsörjningen i några olikakommuner bör också omfatta en analys av i vilken utsträckning kopierad materielanvänds i skolundervisningen och anledningen härtill. Del bör även redovisasinom vilka ämnesområden kopierad materiel används mest och om materielenanvänds mer än en gång. Här bör utredaren samråda med , somden fick i uppdrag all utreda behovet av och formerna för detmångfaldigande som sker enligl avtalet om skolornas grafiska och fotografiskamångfaldigande, och utredningen (Ju 1976:02) om upphovsrätt. Del kartläggningsuppdrag som jag i det föregåendehar redovisat rör ell förhållandevis brett område. Del är angelägel allutredaren vid uppdragets genomförande samråder med berörda myndigheter ochorganisationer saml producenter och konsumenter på området. Uppdraget börbegränsas lill en kartläggning. Chefenför , statsrådet anför. Statliga stipendier lill konstnärer m. fl. utdelasf n. av fyra olika organ nämligen styrelsen för ,i samråd med (), Musikaliskaakademien i samråd med Föreningen samlkonsinärsslipendienämnden. i samråd med KRO delar också ularbelsbidrag lill konstnärer inom måleri m. m. beslul i anledning av propositionen omden statliga kulturpolitiken 3 (prop. 1975/76:135, KrU 1975/76:35, rskr1975/76:355) innebär all direkta bidrag till konstnärer enligl nya principerersätter de tidigare stipendierna. Projektbidrag för konstnärligt utvecklingsarbeteinförs för i princip samtliga konsinärsgrupper. nytt organ,konstnärsnämnden, skall få ansvaret för fördelningen av direkta bidrag ochprojektbidrag. skapas genom atl den nuvarandekonsinärsslipendienämnden omorganiseras och övertar ansvaret för utdelandet avbidrag även lill de grupper som i samråd med KRO samtMusikaliska i samråd med Föreningen nu haransvaret för. Enligt riksdagsbeslutet blir konstnärsnämndenshuvudsakliga uppgifter att dela ut bidrag till konstnärer utanförförfattarfondens verksamhetsområde, all besluta om projektbidrag saml all avgeförslag till innehavare av inkomstgarantier. Vidare bör nämnden följa hurkonstnärernas ekonomiska och sociala förhållanden utvecklas. 1 nämnden skallingå företrädare för konstnärernas organisationer. Dessa ledamöter skall utgöramajoriteten i nämnden. Under nämnden skall det direkta arbetet med fördelningenav bidrag skötas av tre arbetsgrupper med ansvar för bild- och formkonstnärer,tonkonstnärer respektive scen- och filmkonstnärer. I arbetsgrupperna skall i 8 1976/77. Delll U:6 Skr1976/77:103 114 huvudsak ingå företrädare för berörda konslområden. Ledamöterna i nämnden ocharbetsgrupperna utses av regeringen. Nämnden skall svara för den åriigaanslagsframställningen avseende de ändamål som nämnden har ansvaret för. ha till uppgifl atl fördela de totalt tillgängliga medlen förbidrag lill konstnärer mellan de tre områden som motsvaras av arbetsgrupperna.Nämnden skall också föreslå innehavare av inkomstgarantier. För all del skallbli möjligt att få en samlad bild av behovet av insatser för konstnärer skallstyrelsen för ge in sin åriiga anslagsframställning lillutbildningsdepartementet via konstnärsnämnden varvid nämnden ges tillfälle allyttra sig. Arbetsgrupperna skall kunna ges rätt attsjälvständigt besluta om bidrag och projektbidrag till konstnärer. Om del äroklart lill vilken grupp en konstnär skall hänföras skall frågan avgöras avnämnden. Nämnden skall också besluta om reglerna för de bidragsiyper som blirgemensamma för samtliga arbetsgrupper. Till nämnden skall knytas ell kansli. Kanslietskall i första hand fungera som sekretariat för det löpande arbetet i nämndenoch arbetsgrupperna. Omorganisationen av konsinärsslipendienämnden lillkonstnärsnämnden skall ske . Delta medför atl den verksamhet somde nuvarande siipendieorganen - i samråd med KRO, Musikaliskaakademien i samråd med Föreningen saml konsinärsslipendienämnden- svarar för upphör . Planerings- och förberedelsearbetet skall fullgörasav en organisationskommitté. Denna organisationskommitté bör nu tillkallas. bör vidta de åtgärder sombehövs för all konstnärsnämnden skall kunna inleda sill arbete den I juli1976. Kommittén bör härvid särskilt inrikta sig på följande uppgifter. bör skyndsamt precisera ochlill redovisa lokalbehovet för konstnärsnämnden.Byggnadsstyrelsen svarar för lokalförsörjningen och bör vid anskaffningen avlokaler beakta möjligheterna all ge konstnärsnämnden och författarfondgemensamma lokaler. Det ankommer på atl i samverkanmed organisationskommittén svara för planering och anskaffning av inredningför ifrågavarande lokaler. Styrelsen bör därvid i första hand tillgodoseinredningsbehdvel med befintliga möbler, bl. a. från omlokaliserademyndigheter. 1 den mån ny inredning behöver anskaffas får forändamålet la i anspråk tillgängliga medel ur kostnadsramen Tillbyggnadsstyrelsens disposition under anslaget Inredning och utrustning av lokalervid universiteten m. m. får i samråd och högskolor beställa den teletekniskautrustning som kan behövas för kansliets lokaler. bör vidare i samråd medstatens kulturråd och redovisningscentralen vid tillse all lämpligaekonomiadministraliva rutiner och rutiner för löneutbetalningar ochpersonaladministration läggs upp. Härvid bör kommittén särskilt undersökamöjligheten för konstnärsnämnden atl i personaladminislrativa frågor samarbetamed . bör samråda med statensavtalsverk om arvoden för personalen vid konstnärsnämndens kansli. utgå från all del vid kansliet skall finnas tvåhandläggare, ell 115 Kommittéer:Utbildningsdepartementet Delll U:7 kvalificeratbiträde saml en tjänsteman för expedilionsgöromål. Härvid bör kommittén utgå från personal som är anställd i nuvarande konslnärsslipendienämn-dens kansliskall beredas fortsatt anställning hos konstnärsnämnden. börlillutbildningsdepartementet komma in med förslag om hur stor del av anslagetBidrag till konstnärer m. m, som skall användas för konstnärsnämndens lokal-,administrations- och utrustnings-kostnader. 7.Stöd till de fria trossamfundens teologiska seminarier m. m. Chefenför , statsrådet , anför. Vid de fria kristna samfundens leologiskaseminarier utbildas pastorer, ungdomsledare och missionärer förtjänst inomresp. samfund, i ekumeniska organisationer eller inom inlernationellverksamhet. Det sammanlagda anlalel studerande har varieratmellan 200 och 300. Fem av seminarierna slår sedan ell antal år tillbaka undertillsyn av universiletskanslersämbelet. De studerande är berättigade tillstatligt studiestöd. Frågan om statligt stöd till de fria samfundensleologiska seminarier har aktualiserats på senare lid bl. a. genom skrivelseden från de fria leologiska seminariernas rektorskonveni.Riksdagen har i skrivelse (nr 196)med bifall lill motionerna1975/76:225,1975/76:577 och 1975/76:1376 anhållit om utredning av frågan omstatsbidrag till de fria samfundens teologiska seminaner. Enligl min mening börsärskilda sakkunniga tillkallas för ändamålet. Den utbildning som ges vid seminarierna har successivtnärmat sig ulbildningen inom ämnesområdet religionskunskap vid universitetensfilosofiska fakulteter och ulbildningen inom olika ämnesområden vid deteologiska fakulteterna. I praktiken har kursplaner m. m. vid fiera avseminarierna legal nära dem som gäller för delar av ulbildningen vid teologiskfakultet och det har ofta varit möjligt för de studerande all med endast mindrekompletteringar fortsätta sina studier vid universiteten. Eflersom ulbildningenvid seminarierna i slora delar har en allmänt yrkesförberedande karaktär och ibetydande utsträckning bygger på gymnasial grund finns del anledning all idella sammanhang närmare utreda hur den förhåller sig lill motsvarande statligahögskoleutbildning. Mot bakgrund av det vidgade högskolebegrepp som kommer allgälla från är del därför naturligt att frågan om statligt stödtill de fria samfundens leologiska utbildning kopplas lill frågan omförutsättningarna för en samordning av denna utbildning med den leologiskaulbildningen inom högskolan. Härvid bör även de nya behörighetsvillkoren förtillträde lill högskoleutbildning beaktas. Utredningen bör kartlägga den utbildning sombedrivs vid seminarierna och analysera dess innehåll i förhållande lill denreligionsvelenskapliga Ulbildningen inom högskolans ram. En väsentlig frågahärvid blir naturiigtvis atl klarlägga i vilken utsträckningseminarieutbildning är konfessionellt inriktad. Jag har i ell annat sammanhang,i fråga om den praktisk-teologiska Delll U:7 Skr1976/77:103 116 utbildningenvid universiteten, framhållit som min mening aU konfessionellt inriktadutbildning bör omhänderhas av samfunden själva. Del bör också i delta fall varautgångspunkten. Statsbidrag lill sådan utbildning kan del av principiella skälknappast bli fråga om. Av den syn på sambandet mellanseminarieulbildningen och ulbildningen inom högskolan som jag redovisatföljeratt eventuella statliga bidrag i princip bör kunna avse endast sådankonfessionslös utbildning inom seminarierna som på något sätt kompletterarutbildningsutbudet inom högskolan. Någon dubblering får alltså inte framkallasbidragsvägen. För att kunna föranleda statsbidrag bör utbildningen vidareuppfylla vissa grundläggande krav som i allmänhet ställs på högskoleutbildning.Jag syftar främst på atl ulbildningen skall vara yrkesinriktad och anpassadtill behoven inom en viss seklor på arbetsmarknaden. Som jag anfört i prop. (1975:9) om reformering av högskoleutbildningen (s. 413) är det emellertidsjälvfallet angeläget all samordning och samverkan mellanhögskoleorganisationen och organ som anordnar sådan s. k. inlernulbildning påhögskolenivå kommer till stånd i de fall där en gemensam planering eller ettgemensamt utnyttjande av resurser erbjuder fördelar för utbildningen. Som ettexempel på dylik samordning kan jag tänka mig fallet att något av de berördaseminarierna i kraft av speciell kompetens inom ell visst ämne åtar sig attinom högskolan svara för en viss enstaka kurs på samma sätt som jag ipropositionen om högskolereform (s. 447) förordat i fråga om studieförbunden.Utredningen bör uppmärksamma sådana möjligheter som alternativ lill direktastatsbidrag. Utredningen bör redovisa hur stor del av de redanutgående statsbidragen till trossamfund som kan beräknas kommaseminarieverksamheten lill del. Utredningen bör samråda med berördaorganisationskommittéer för högskolereformen. En nära samverkan med utredningen (U 1976:01) i frågaom den praktisk-teologiska utbildningens utformning inom högskolan börsjälvfallet ske. Utredningen bör bedrivas skyndsamt. Jaghar vid mina överväganden samrått med stalsrådel . Chefenför , statsrådet , anför. har fattat beslut med anledningav regeringens proposition om forskningsrådsorganisationen (prop. 1975/76:129, UbU1975/76:32, rskr 1975/ 76:368), I denna proposition anförde jag bl. a. all enorganisationskommitté borde tillkallas med uppgift atl förbereda den nyaforskningsrådsorganisalio-nen. Delta bör ske . beslut innebär bl. a. alt ett nyttorgan, forskningsrådsnämnden, skall inrättas. skall hatill uppgift bl. a. atl initiera och finansiera eller deltaga i finansieringenav forskning av stort samhälleligt intresse, att svara för allmän, övergripandeinformation om forskning och all vara samarbelsorgan för forskningsråden inomutbildnings- 117 Kommittéer: Del II U:8 departementetsområde, statens råd för skogs- och jordbruksforskning saml styrelsen förleknisk utveckling. Nämnden skall vidare svara för den verksamhet som f n.bedrivs inom samarbetskommittén för långsiktsmotiverad forskning.Avgränsningen av nämndens arbetsområde innebär all den övertar vissaarbetsuppgifter som f n. fullgörs av forskningsråden. Nämnden får såledesansvaret för bl. a. den verksamhet som bedrivs inom nämnden förforskningsinformation och inom kommittén för forskningsorganisation ochforskningsekonomi. bör pröva om ytterligare några arbetsuppgifter- framför allt gemensamma servicefunktioner - som handläggs inom deenskilda råden i fortsättningen bör åvila forskningsrådsnämnden. Bland dessaservicefunktioner bör särskilt nämnas den redaktions-tjänst som byggts upp inomdet nuvarande naturvetenskapliga forskningsrådet. bör utarbeta och senast den1 lill komma in med förslag lillanslagsframställning avseende anslag till /78. Härvid bör kommittén la hänsyn till all forskningsrådsnämnden normallendast skall stödja projekt som finansieras av nämnden tillsammans med forskningsrådoch/eller sektoriella organ. I förslaget lill anslagsframställning skallsärredovisas kostnaderna för de verksamheter som f n. utförs av forskningsrådenoch som föreslås bli överförda till forskningsrådsnämnden. anslag skall också ingå dels medel motsvarande vad som anvisas för folkrörelseforskning och för långsiktsmotiverad forskning, delsmedel för andra forskningsprojekt för vilka forskningsrådsnämnden bör ha eltsärskilt ansvar. Nuvarandefem forskningsråd inom utbildningsdepartementels område skall enligl riksdagensbeslut ersättas av tre: humanislisk-samhällsvelen-skapliga forskningsrådet,medicinska forskningsrådet och naturvetenskapliga forskningsrådet. Flertaletledamöler i forskningsråden skall utses av elektorsförsamlingar, valda avforskare vid universitet och högskolor. Kommittén bör med utgångspunkt i denkllinjer som anges i propositionen utarbeta förslag till bestämmelser för delselektorsförsamlingarna, dels valen till dessa församlingar. Därvid måstesärskilt beaktas de övergångsanordningar som kan erfordras vid de första valen- /77 - lill de nya forskningsråden. förslag lill bestämmelserför elektorsförsamlingarna och valen lill dessa bör föreligga senast den 15oktober 1976. Vid vart och ett av de nya forskningsråden liksomvid forskningsrådsnämnden skall finnas elt kansli. Organisationskommitténbör utarbeta förslag rörande dessa kansliers personalorganisation och resurser.En utgångspunkt bör härvid för forskningsrådens del vara att någon ökning inteskall ske jämfört med den nuvarande samlade kansliorganisationen. Kommittén börvidare i första hand pröva om inte också forskningsrådsnämndens behov avkansliresurser kan tillgodoses inom den ram som ges av den nuvarandekansliorganisationen. Kommittén bör i della sammanhang behandla bl. a. frågori samband med den sammanslagning av vissa av de nuvarande forskningsrådenskanslier som erfordras. Vidare bör kommittén pröva vilken befintlig personalsom - med hänsyn lill de arbetsuppgifter som förs över från nuvarande råd tillforskningsrådsnämnden - bör ingå i forskningsrådsnämndens kansli. Även denpersonal som är anställd vid samarbelskommilléns för långsiktsmoii- Delll U:8 Skr1976/77:103 118 veradforskning kansli skall beredas anställning i rådsorganisalionen. I kommitténsarbete med personalfrågor skall berörda personalorganisationer beredastillfälle alt dellaga. Forskningsråden inom utbildningsdepartementetsområde är f n. i redovisningshänseende inordnade i redovisningsgrupp vidkammarkollegiet. Merparten av den forskningsrådsfinansierade verksamhetenbedrivs vid universitet och högskolor. Del kan därför finnas skäl allredovisning och framför allt revision av den rådsfinansierade verksamhetenankommer på ett organ som ansvarar lOr sådana uppgifter för universitet och högskolor.Organisationskommittén bör därför pröva om inte forskningsråden ochforskningsrådsnämnden bör tillhöra redovisningsgrupp vid iSlockholm. Kommittén bör i denna fråga samråda med . bör i kontakt med berördamyndigheter utarbeta en plan för genomförande av den ändradeforskningsrådsorganisationen. Denna plan bör klargöra när och i vilka formerolika åtgärder bör vidtas och beslul fallas för all den ändrade organisationenskall kunna träda i kraft den . Planen bör innefatta de särskildaanordningar som behövs vid övergången från nu gällande ordning till den nyaorganisationen. bör vara oförhindrad atl taupp lill behandling även andra frågor rörande övergången till en nyforskningsrådsorganisaiion än dem jag har berört i det föregående. bör samråda med berördamyndigheter, forskningsrådsutredningen och forskarutbildningsulredningen samt- i fråga om bestämmelser för elektorsförsamlingar och val till sådanaförsamlingar - med den centrala organisationskommittén för högskolereformen. Det är angelägel att kommittén så långt möjligtutnyttjar den sakkunskap som finns inom de berörda myndigheterna. Dessa börinom ramen för sina ordinarie uppgifter biträda organisationskommittén. 9.Förhandlingar om utformningen av en utställningsersättning inom det statligaområdet Chefenför , statsrådet , anför. Frågan om ersättning till konstnär som ställer egnaverk lill förfogande för utställningsverksamhel (utställningsersättning) harinom det statliga området reglerats i avtal som tillämpats inomförsöksverksamheten med riksutställningar och av avsvensk konst i utlandet. Sådana avtal har förelegat med () och Föreningen ochindustriformgivare (). Avtalen har löpt ut. 1975/76:135 om den statliga kulturpolitiken3 uttalar jag an utställningsersättning i fortsättningen i princip bör utgå isamband med alla utställningar av konst eller konsthantverk som distribueraseller anangeras av statliga institutioner och där man utnyttjar verk som är iupphovsmannens eller hans närmaste efterievandes ägo saml alt den närmareutformningen av ersättningssystemet bör fastställas efter förhandlingar medupphovsmännens 119 Kommittéer: Delll U:10 organisationer.Vad som anförs i propositionen har lämnats ulan erinran av (KrU1975/76:35, rskr 1975/76:355). Sådana förhandlingar bör nu inledas. Delbör uppdras ål en särskild förhandlare att föra förhandlingar med KRO och KIFom hur ersättningssystemet skall utformas. Förhandlaren bör för regeringenlägga fram förslag lill regler på området. Förhandlaren bör samråda med statenskulturråd och med de institutioner som svarar för en mer omfattande verksamhetmed utställning av konst och konsthantverk.