prop · G003150 · 1976-12-31 00:00:00 — De bud som getts av löntagarnas ocharbetsgivarnas förhandlare har bedömts motsvara en total rimkostnadsökning 1977om resp, , Härvid har inräknats de lönehöjningar motsvarande ca 2procentenheter på totala lönesumman vilka numera, främst på tjänstemannasidan,tillkommit genom kontrollstationsförhandlingar enligt avtal. Med dessaförutsättningar har två alternativ utformats för den totala timkostnadsökningen1977, nämligen 10 resp. . Det högre av dessa alternativ innebär därvidinte något försök att ange en övre gräns för det utfall som förhandlingslägetkan komma att leda till. Då de höjningar av de sociala avgifterna somgenomfördes vid ingången av 1977 innebar en kostnadshöjning med ca 3 V4procentenheter (siffran varierar något 1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan i24 medstorleken på löneökningen) bör förtjänstökningen i de båda alternativen angestill 6,8 resp, , Någon fördelning på avtalsmässig löneökning ochlöneglidning har ej gjorts av förtjänstökningen. Vid en svagt negativsysselsättningskomponent blir ökningstalen för den totala lönesumman i de bådaalternativen drygt 6 Vj resp. . Frän1976 till 1977 stiger, som ovan angetts, timkostnaderna med 3 V4 procentenheterutöver timlöneökningen. Häri ligger ökade kostnader för folkpensioneringen,ATP, delpensionsförsäkningen och lönegarantin samt införandet av den nyasocialavgiften till barnomsorgen. Vidare beräknas för grupperna inom LO-områdetytterligare ökade timkostnader på grund av avgiftshöjningar för den särskildatilläggspensionen (STP) och avtalsgruppsjukförsäkringen (AGS) för arbetare, Hushållensdisponibla inkomster beräknas ha stigit med ,vilket med en prisuppgång på innebär real inkomstökning. Tillväxtenav hushållens totala faktorinkomster uppgick till 19751976 (se tabell 6:1), Den kontant utbetalda lönesumman, som utgör övervägande delen avfaktorinkomsterna, ökade som framgått av föregående avsnitt drygt 131/» %. Förde enskilda företagarnas inkomster registrerades en uppgång , varvidjordbrukarinkoms-terna steg kraftigt, , medan ökningstalet förinkomsterna från skogsbruk stannade vid ett par procent, I olikhet mot 1975ökade övriga faktorinkomster i lägre takt än rörelseinkomsterna, vilket främstkan återföras till en mindre ökning än 1975 av driftsöverskottet för egna hem. För1977 har räknats med två inkomstalternativ, baserade på olika utfall avlöneförhandlingarna (se avsnitt 6.2). Ökningen i de totala faktorinkomsternaberäknas bli 7,3 resp, , Kalkylen fömtsätter oförändradejordbruksinkomster och ca 7 procents ökning för övriga rörelseinkomster inkl,skogsbruk. Itabell 6: 2 återfinns en detaljredovisning av inkomstöverföringarna från detoffentliga till hushållen. Socialförsäkringsutfallet ökade kraftigt 19751976,bl, a, på grund av att allt fler av dem som pensioneras hunnit meritera sig förATP-pensioner av väsentlig storlek. För utbetalningarna från sjukkassor ochyrkesskadeförsäkring noterades ungefär samma ökningstakt som 19741975, Däremotsteg ersättningarna från arbetslöshetskassor betydligt mer än föregående år.Ökningstalet för andra inkomstöverföringar än de som utfaller genomsocialförsäkringssystemet var 1976 obetydligt större än 1975, Totalt steginkomstöverföringarna till hushållen . Enobetydligt långsammare ökningstakt, , fömtses . Reviderad nationalbudget 1977 125 Tabell 6: 2 Inkomstöverföringar till hushåll 19751977Milj. kr., löpande priser 1975 1976 1977 prognos Egentliga inkomstöverföringar därav: barnbidrag bostadstillägg, statligt och pensioner frän stat och kommun övrigt Socialförsäkringsutfall därav; folkpensioner' övrigt Inkomstöverföringar till hushåll 48 400 58 350 69 152 69 416 ' Kommunala bostadstillägg till pensionärer redovisasunder posten folkpensioner, ' Inkl, apotekarrabatter. Anm. Ang. alt. I och II se tabell 6; 1. Socialförsäkringsutfallet skiljer sig i de tvåinkomstalternativen på grund av olika löne- och prisutveckling. Fortsattkraftig ökningstakt förutses för pensioner och arbetslöshetsersättning ochtotalt väntas socialförsäkringsutbetalningarna öka 18 Vj19%, Ändradebidragsregler för bostadstillägg och utökad arbetsmarknadsutbildning medförjämte de från höjda barnbidragen, att övriga inkomstöverföringarökar i ungefär samma takt som socialförsäkringsutfallet. Hushållens inbetalningar tiU det offentliga av skatter,avgifter m. m. ökade med ca 18 Va % 19751976. Skattereformen 1976 verkadesänkande på inbetalningarna av preliminär A-skatt, medan höjd kommunalutdebitering och ökning av löner och beskattade förmåner verkade i motsattriktning. A-skatteinbetalningarna blev större än vad som förutsågs iden preliminära nationalbudgeten. Trots att ovan redovisade inkomstberäkningarför 1976 inneburit en viss uppjustering av inkomstunderiaget för skatteberäkningen,blev den s. k. makromar-ginalskattekvoteni högre än PNB-kalkylerna förutsatte, Som framgår av tabell 6: 3 var det ur hushållens synvinkel negativa nettotmellan fyllnadsskatt samt kvarskatt och överskjutande skatt avsevärt större1976 än 1975. Det högre nettot jämte ökningar av övriga skatteposter kvoten mellan ökning av total preliminär A-skattoch den totala inkomstökningen i samhället. Prop.1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan i26 Tabell6: 3 Hushållens direkta skatter och avgifter 19731977 Milj.kr., löpande priser (3-h4 + 5) 7 Övriga skatter och 8 Summa(l-l-2-(-6-t-7) ' Influtna delen. Anm.Kvarskatten avser inkomsten , medan fyllnadsskatten ochöverskjutande skatten avser inkomsten . Angående alt. I och II setabell 6: 1. Källor: , och statistiskacentralbyrån. ochavgifter samverkade till att hushållens inbetalningar till det offentligaökade något mer 1976 än 1975. För1977 räknas med något lägre makromarginalskattekvot än 1976 för summan av löneroch beskattade sociala förmåner, sedan hänsyn tagits till effekterna av åretsskattereform. Till följd av högre inkomstunderlag och ökad kommunalutdebitering resulterar beräkningarna emellertid i en ökning av den preliminäraA-skatten med 5 resp. beroende på det underliggande lönesummeantagandet.Nettot mellan fyllnadsskatt, kvarskatt och överskjutande skatt väntas fortsättaöka. Hushållens totala inbetalningar av skatter och avgifter beräknas öka betydhgtmindre än 19751976, nämligen 7,6 resp, i de olika inkomstalternativen. Sammantageterhålls för de två inkomstalternativen 1977 disponibel-inkomstökningar på 10,8resp, i löpande priser. Med den beräknade prisstegringen på 10,0alternativt blir det reala inkomsttillskottet 0,7 resp. , Fråndecember 1975 till steg konsumentprisnivån enligt långtidsindex(se tabell 6: 4), Detta var mindre än prisuppgången under loppet av 1975 (10,), Till skillnad mot förgående år ökade priserna på tjänster mer änvarupriserna. För de privata tjänsterna, exkl. bostadsnyttjandet, genomfördesen ännu större prishöjning Reviderad nationalbudget 1977 127 Tabell6: 4 Konsumentprisindex december 1975december 1976 Alkoholhaltiga drycker och tobak Bränsle och drivmedel' Övriga icke varaktiga varor 'Förändringar i vägningstalen sedan den preliminära nationalbudgeten beror påatt SCB ändrar vägningstalen i långtidsindex. kokgas och elström, vilka ingår i offentliga tjänster. i konsumentprisindex steg vidare avsevärt mer än under1975. Bidragande till denna kraftiga ökning har varit utvecklingen avegnahemskostnaderna som påverkats av diskontohöjningen . Avvarugrupperna är det endast "övriga icke varaktiga varor" som stigitmer i pris än , Beträffande livsmedlen hölls prisutvecklingentillbaka genom utvidgat prisstopp och ökade subventioner. Alkohol och tobakvisade en avsevärt lägre prisstegring än 1975, då prisnivån drogs upp bl, a,genom punktskattehöjningar. Itabell 6: 5 redovisas indexutvecklingen 19641976 liksom prognoserna för 1977uppdelade på komponenter. Av den totala ökningen i konsumentpriserna på 9,4 %under loppet av perioden beräknas restfaktorn, sominnefattar lönekostnadsstegringarnas genomslag inom de från internationellkonkurrens skyddade näringsgrenarna, ha svarat för . Dettavärde pä rest-faktorn är lägre än 1975 men avsevärt högre än vad som gäller förgenomsnittet för den föregående . Det förklaras främst av denkraftiga höjningen av lönekostnaderna 1976, men har sannolikt också ett sambandmed den svaga utvecklingen för denna komponent . I det högavärdet för restfaktorn 1975 och 1976 döljer sig troligen eftersläpande effekterav tidigare års kostnader för löner och import, som inte slagitigenom i prisbildningen inom landet. Prop.1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan i28 Tabell 6: 5 Konsumentprisförändringen 19641977 uppdeladpå komponenter Långtidsindex dec,dec, 19641969 19691974 1975 1976 1977 To- Per To- Per tält år tält år alt. 1 alt, II totalt 22,5 4,1 44,5 7,6 10,1 9,4 10,1 10,9 därav hänförs till: ändring i indirekta skatter 5,2 1,0 6,4 1,1 0,9 2,6 2,6 automatiska effekter av indirekta värdeskatter 1,3 0,2 3,1 0,5 1,0 0,9 0,9 1,0 bestämda priser 0,6 0,1 15,2 2,6 1,1 2,4 2,5 2,5 ändring av jordbrukspriser 1,0 0,2 1,6 0,3 0,6 0,4 0,4 0,5 ändring av bostadspris sättning 3,9 0,7 5,8 1,0 0,9 2,3 1,4 1,4 ändring i diverse taxor 1,5 0,3 1,9 0,3 0,4 0,1 0,3 0,3 trendavvikelse i priserna på färskvaror 0,4 0,1 0,7 0,1 0,1 -0,3 0,1 0,1 restfaktor 8,6 1,5 9,8 1,7 5,1 3,6 1,9 2,5 Anm. Ang. alt, I och alt, II se tabell 6: 1, Ändringen av de internationellt bestämda priserna beräknasha bidragit till konsumentprisökningen under loppet av 1976 ;ett större bidrag än 1975, Orsaken härtill är främst prisstegringen påjordbruksprodukter, framför allt kaffe. Mellan genomsnittslägena för kalenderåren 1975 och 1976blev ökningen av konsumentprisindex . Vid beräkningen av implicitprisindexför den privata konsumtionen enligt nationalräkenskapernas helårskalkylframkommer en något svagare genomsnittlig prisökning, , I denna beräkningingår en relativt kraftig nedrevidering av implicitprisindex för de tre förstakvartalen jämfört med kalkylerna till den preliminära nationalbudgeten. 1977 harkonsumentprisindex stigit , varav höjda hyres- och egnahemskostnadersvarar för , höjda priser på bensin och eldningsolja 0,1 ochhöjda jordbrukspriser 0,3procentenheter. Den totala indexhöjningen mellan är enligt denofficiella konsumentprisindexserien , 1 Enligt ett pressmeddelande utgivet från statistiskacentralbyrån har konsumentprisnivån stigit tillfebruari 1977, Härvid bortses från den inverkan på indextalen som följer av attnya vikter insatts i långtids-index för vad avser en årslänkräknad från föregående december. Bedömningenav prisutsikterna har utgått från tillgängliga prognoser ochantaganden angående importpriser och arbetskraftskostnader m. m. samtbeslutade resp. föreslagnai höjningar av indirekta skatter. Som framgår avavsnitt 6.2 har två alternativ framtagits för den totala timkostnadsökningen,10 resp. . Lönekostnadernas genomslag inom de från internaUonellkonkurrens skyddade områdena antas få ett normalt värde. Härutöver räknasemellertid liksom och 1976 medytterligare ökning för restfaktorn. Uppjustering har gjorts för troliga eftersläpande effekter av tidigare års importpris- och lönekostnadshöjningar. Hänsyn har också tagits till beslutade och avise rade höjningar av vissa taxor, däribland taxor för elström. Inverkan på konsumentprisuppgången av restfaktorn inkl, ändringar i diverse taxor har med de två timkostnadsalternativen som utgångspunkt kal kylerats till 2,2 resp. . Denav regeringen föreslagna höjningen från av mervärdeskattentill av varans pris inkl, skatt beräknas höja konsumentprisindex 1,7procentenheter. Därtill kommer att den automatiska skatteeffekten fränprisökning av momsbelagda varor blir något högre. Effekternaav den höjda energibeskattningen samt höjd skatt på tobak och alkoholhaltigadrycker har inkl. den automatiska prisstegringseffekten till följd av högremomsbelopp beräknats till , Vadbeträffar de internationellt bestämda priserna har devalveringen i apriluppskattats öka konsumentpriserna under loppet av 1977 med ca 1 procentenhet.Frånsett denna valutakursförändring förutses något större prisstegringän för bränsleprodukter samt en viss prishöjning för råolja underförsta delen av 1977, Priserna på övriga produkter som beaktas i deninternationella prisfaktom väntas stiga mindre än 1976 bl, a, på grund av atten avsevärt lägre prisökningstakt för kaffe bedömts som trolig. Effekten påkonsumentprisindex av en fortsatt uppgång i de internationellt bestämdapriserna har med dessa förutsättningar beräknats till . Prishöjningarnapå jordbruksprodukter begränsades vid ingången av 1977 genomutökad subventionering över statskassan. Bedömningen av utvecklingen utgår från att subventioneringen inte ökas yt terligare. Med hänsyn till kostnadsutvecklingen inom jordbruket samt inkomstföljsamheten till löneutvecklingen har inverkan av höjda jord brukspriser på totala konsumentprisindex satts till 0,4 resp, enheter i de två kostnadsalternativen. Bostadsprisernasbidrag till uppgången i konsumentprisindex har kalkylerats till 1,4procentenheter, I beräkningen har förutsatts oförändrat diskonto. Totalprognosenger en konsumentprisstegring under loppet av 1977 på 1SFS 1976: 297, SFS 1977: 57, SFS 1977: 58, Prop, 1976/77:108, Regeringskommunikén4 , 9 1976/77.1 saml. 1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan Diagram6:1 Hushållens disponibla inkomster och konsumtionsutgifter 1977 1965 1966 1967 1968 1969 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977-Källor: och . 10,1alternativt . Mellan genomsnittslägena för kalenderåren 1976 och 1977uppskattas förändringen till 10,2 resp, 10,, Implicitprisindex för totalprivat konsumtion har i de båda alternativen beräknats öka 10,0 resp, . Denprivata konsumtionen beräknas ha ökat i värde och i volym från1975 till 1976 vilket är knappt en procentenhet högre än vad som redovisades iPNB 77, Uppjusteringen är i huvudsak en följd därav att den fastprisberäkningsom nu genomförts helårsvis givit ett märkbart lägre utslag för den s. k, implicitaprisförändringen än de kvartalsberäkningar som förut varit tillgängliga. Hushållensdisponibla inkomster ökade med i löpande priser 1976 jämfört med 1975.Med en prisökningstakt på ger detta i reala termer hushållen eninkomstökning på , Den kraftiga uppgången i konsumtionsvolymen motsvaradesinte av en lika stor ökning av realinkomsten varför sparkvoten sjönk jämförtmed 1975, Konsumtionsuppgångenmellan helåren 1975 och 1976 kan främst hänföras till gruppen varaktiga varoroch till turistnettot (se tabell 6: 6), Inköpen av nya bilar steg en något dämpad takt jämfört med 19731974 och 19741975, Säsongrensat stegbilkonsumtionen framför allt . Även övriga varaktiga varoruppvisade en stark ökning. Utlandsturismen ökade åter 1976 och uppgången i dets, k, turistnettot blev så mycket som i fasta priser. Konsumtionen avlivsmedel steg i långsammare takt än vad som förutsattes i PNB 77, övriga ickevaraktiga varor ökade starkt eller 1976 jämfört med . Detta är dethögsta noterade ökningstalet under inneva- Tabell 6: 6 Hushällenskonsumtionsutveckling 1964- 10 717 3 549 7 168 2 Delvis varaktiga varor 3 Icke varaktiga varor 38 008 24 536 13 472 29 514 16 022 13 492 5 Summa inhemsk konsumtion -7,4 7 Hushållens totala konsumtion 8 Hushållens disponibla inkomster 'Per år. randedecennium för denna varugrupp. Volymmässigt sjönk den beräknade delposten hyrai flerfamiljshus något mellan helåren 1975 och 1976, För hela postenbostadstjänster stannade härigenom den beräknade volymtillväxten vid ,vilket är den lägsta ökningstakten sett , På grund avsvårigheten att beakta inverkan av förändringar i lägenhetsreservens storlekkan beräkningarna innebära en underskattning av bostadskonsumtionens ökning.Övriga tjänster ökade betydligt eller och härigenom följde summatjänster en trendmässig utveckling. För19761977 baseras prognoserna för hushällens disponibla inkomster på tvåinkomstalternativ vilka ger en ökning av den disponibla inkomsten i realatermer i det lägre alternativet och i det högre. Medutgångspunkt från dessa beräkningsresultat har två alternativ angetts förkonsumtionsvolymen. En ytterligare sänkning av sparkvoten har förutsatts för1977. För det lägre alternativet har en konsumtionsökning beräknats,vilket skulle innebära en sänkning av sparkvoten med knappt en procentenhet. Idet högre alternativet har förutsatts en real konsumtionsökning ,vilket motsvarar en reducering av sparkvoten med en halv procentenhet. 1976/77:150 Bilagal Reviderad finansplan 132 Investeringsberäkningarnaanger att de totala investeringarna minskade i volym till1976, Nedgången kan i huvudsak återföras på en betydande minskning avbostadsbyggandet medan de privata och kommunala investeringarna i övrigt var idet närmaste oförändrade. För de statliga investeringarna inkl, de statligaföretagen tycks däremot en viss ökning ha ägt rum. Detminskade bostadsbyggandet var den främsta anledningen till att de totalabyggnadsinvesteringarna minskade , Utöver nedgången för bostadsbyggandetkan även minskningar noteras för de kommunala och de statliga myndigheternasbyggnadsinvesteringar. Däremot tycks byggandet inom handeln ha ökat. För detotala maskininvesteringarna visar beräkningarna en ökning , ett omslagi förhållande till den nedgång som inträffade , Exkluderas investeringarnai handelsflottan uppgår ökningen till inte , Ökande maskininvesteringaråterfinns inom praktiskt taget alla sektorer men är särskilt framträdande i denoffentliga sektorn samt för handeln. Det skall därvid påpekas att näringslivetsanskaffning av maskiner och inventarier bl, a, stöddes av ettinvesteringsavdrag alternativt investeringsbidrag . Beräkningarnaför 1977 baserar sig i huvudsak på enkätinformation från näringslivet resp,statliga och kommunala myndigheter. Som framgår av kapitel 6 har tvåberäkningsalternativ framlagts för lönekostnadernas utveckling ,Prisutvecklingen för investeringsvaror blir bl, a, beroende avlönekostnadsutvecklingen inom landet. I denna beräkningsomgång har endastlönekostnadsaltemativ II fått tjäna som underlag vid bedömningen avprisutvecklingen för investeringsvaror 1977. Detta innebär att ansatsen med ettefter kostnadsutvecklingen varierat utfall av investeringspriser och i vissutsträckning även investeringsvolymer som redovisades i den preliminäranationalbudgeten inte har fullföljts. Som där framhölls måsteeffekterna på den reala investeringsutvecklingen av olika alternativ förinvesteringsvarupriserna kringgärdas med stor osäkerhet i synnerhet gällerdet investeringsefterfrågan inom näringslivet. För den offentliga sektornskulle det, i synnerhet om man haft att utgå från vida variationer mellankostnadsutvecklingen, funnits anledning att anta ett mer direkt inflytande påde volymmässigt realiserade investeringarna eftersom investeringsutrymmet irelativt stor utsträckning är fastlagt av i förväg fastlagda ramar (se ävenavsnittet om de kommunala investeringarna). Tabell 7:1 Bruttoinvesteringarnas utveckling 19721976samt prognos priser Procentuell förändring från föregående år milj, kr. -1,5 -8,5 -4,5 -8,5 -0,5 Privat jordbruk, skogsbruk -1,5 -2,0 -0,5 -2,0 -10,0 Handel m, m,' -12,0 -2,5 -4,0 Statliga affärsverk exkl, industri -4,0 Statliga myndigheter inkl, militära'' -5,5 -3,5 -8,0 -11,0 -7,0 -3,0 -2,0 Övriga investeringar'' -1,5 -3,0 -2,5 -2,5 -4,0 -4,0 Maskiner m. m. Privat jordbruk, skogsbruk -3,0 -2,5 -5,0 -9,0 Statliga affärsverk exkl, industri -9,5 -7,5 -5,5 -8,0 -1,0 -15,0 -15,0 därav: handelsflottan' -54,0 -4,0 Summa exkl, handelsflottan -2,5 -1,5 -8,5 -4,5 -8,5 -0,5 Privat jordbruk, skogsbruk -1,5 -6,5 Handel m. m,' -2,5 -6,0 Statliga affärsverk exkl, industri -5,5 Statliga myndigheter inkl, militära' -3,5 -0,5 -4,5 -10,0 -6,5 -2,0 -0,5 -8,0 -11,0 -1,5 -1,5 Summa exkl, handelsflottan' -0,5 -0,5 ' Häri innefattas bl, a, flertalet friståendekontorsbyggnader, ' Inkl, statiiga väginvesteringar, och maskininvesteringar kr. ' Inkl, vissa statliga aktiebolags investeringar, ' Häri innefattas investeringar i avelsdjur m, m. Summanav överensstämmer därför ej med totala investeringar, 'Investeringarna i handelsflottan uppgick och 1976 till 563 resp, -236 miljsamt har prognoserats till 452 milj, kr, 1977, Källor: och . I kalkylerna har effekterna av regeringensförslagna stabiliseringsprogram av i görlig mån beaktats.Beträffande investeringsverksamheten har det gäUt att bedöma inverkan av den investeringsavgiftom som föreslås för vissa oprioriterade byggnads- Prop.1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan Tabell 7: 2 Bruttoinvesteringarnas utveckling 19721977samt prognos för privat, statlig och sektor Procentuell förändring från föregående år -4,5 -2,5 -1,5 -5,0 -0,5 -1,0 -0,5 -1,0 -13,0 -12,5 -5,5 -4,5 -11,0 -7,0 -3,0 -2,0 -2,5 -4,0 -4,0 -3,5 -1,0 -1,5 Maskiner m. m. -4,5 -0,5 -2,0 -1,5 -2,0 -4,0 -0,5 -1,0 -4,0 -2,0 -2,5 -1,5 -0,5 -2,5 -2,5 -12,0 -11,5 -4,0 -3,0 -9,5 -6,5 -2,0 -0,5 -1,5 -1,5 -0,5 ' Häri innefattas investeringar i avelsdjur. Summan avbyggnads- och maskininvesteringar överensstämmer därför ej med totalainvesteringar. Anm. Procenttalen är avrundade till hela resp. halvaprocent. Nedan redovisas byggnadsunderhållets procentuella förändring priser. 19701971 19711972 19721973 19731974 19741975 19751976 2,5 1,0 -1,0 4,5 4,0 0,5 Källor: och . arbeten påbörjade juli 1978.Vidare avses vissa statliga byggen komma att senareläggas. Dessa åtgärder syftarsålunda till att begränsa byggandet av bl. a, butiks- och kontorslokaler samtämbetsbyggnader inom stat och kommun. Åtgärderna torde få ses mot bakgrunden av det förhållandetatt tecken på en överhettning i stigande grad börjat framträda på byggarbetsmarknadensedan hösten 1976, Detta har bl, a, verkat uppdrivande på kostnadsutvecklingeni byggsektorn. Som ett led i den långsiktiga eko- Diagram 7:1 Byggnads- och maskininvesteringar, totalt och uppdelat på sektorer 19681977 Index:1968 = 100.1968 års priser ' i..- 1968 70 72 74 1 I I I I I I I I I I 1968 70 72 74 76 Anm. I varje deldiagram är respektive total inlagd som entunt streckad kurva. Källor: och . Prop.1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan \ 36 nomiska politiken att frigöra såväl finansiella som realaresurser för den konkurrensutsatta tillverkningsindustrin har det bedömtsnödvändigt att tillfälligt begränsa resursanspråken frän vissa övriga delar avekonomin. De föreslagna åtgärderna har huvudsakligenantagits medföra en omfördelning av byggande från i första hand handeln tillövriga sektorer. Det är nämligen troligt att den relativt begränsade neddragningav byggandet inom berörda sektorer som bedömts följa på införandetav investeringsavgiften endast får mindre effekter på byggandet totalt sett. Dåförhållandena i utgångsläget kännetecknades av brist på arbetskraft torde defrigjorda produktionsresurserna relativt kunna sättas in i annanbyggnadsverksamhet. En lugnare utveckling pä byggnadsmarknaden bedöms därförbli det väsentliga resultatet på kort sikt av regeringens åtgärder i dessaavseenden. Den föreslagna höjningen av mervärdeskatten från 15 till17,frän och med verkar i viss utsträckning även höjande påinvesteringsvarupriserna i synnerhet för bostadsproduktionen och denkommunala verksamheten. Där föreligger nämligen inte de möjligheter att lyftaav mervärdeskatten som gäller för näringslivet. De höjdainvesteringsvarupriserna har antagits medföra en viss volymmässig reduktion avanskaffningen av maskiner och apparater för kommuner och stat med hänsyn tillde budgetmässiga restriktioner som tidigare omnämnts. Beräkningsresultaten framgår i detalj avtabellerna 7: 1 och 7: 2. Det framgår att de totala investeringarna väntas ökamed i volym , Bortses från investeringama i handelsflottanförutses emellertid även en i stort sett oförändrad nivå totalt sett. Detotala investeringarna som visat en stagnerande utveckling skulle därmed 1977 endast med överstigainvesteringsnivån 1972, Den mest påtagliga förändringen av investeringarna under1977 beräknas ske inom den kommunala sektorn. Efter en successiv minskning avde kommunala investeringarna delvis kopplad till det minskandebostadsbyggandet förutses nu ett betydande omslag i investeringsaktiviteten.Den prognoserade ökningen på kan i mycket hög grad återföras påden kraftiga igångsättningen av dag-och fritidshem.