prop · G00374 · 1976-12-31 00:00:00 — engagemang i delinternalionella fredsarbetet står inle i motsatsförhållande till strävandenaatt stödja den svenska neutralitetspolitiken genom ett allsidigt sammansatttotalförsvar. En grundläggande förutsättning föralt på olika sätt skallkunna verka fören bättre värld är givetvis alt landets självständighetvidmakthålls. Densvenska säkerhetspolitiken bör enligl försvarsuiredningen - bidra lill en fredligutveckling i världen genom all bl. a. söka undanröja konfliktorsaker, - bidra till utiämning avmotsättningar och till slörre förståelse mellan folken, - bidra till att skapa en värid,där även små stater kan hävda sina iniressen, - bidra lill alt minskamaktblockens iniressen att dra in i eventuella krig, - redan i fred tillvarata vårainiressen genom all slå vakt om den inlernalionella solidariteten, - värna våra demokratiskafriheter och rättigheter, - förhindra eller lindrafredskrisers negativa verkningar. 1 detla syfte formas vår säkerhetspolitik genom ensamverkan mellan utrikespolitiken, försvarspolitiken, vår politik iinlernalionella nedrustningsfrågor, handelspolitiken och biståndspolitiken. Delta har kommii lill uttryck i den av år1968 godkända och bekräftade inriktningen av vår säkerhetspolitik somlyder. säkerhetspolitik, liksom andra länders,syftar lill alt bevara landels oberoende. Vårt säkerhetspolitiska mål bördärför vara att i alla lägen och i former som vi själva väljer trygga ennationell handlingsfrihel för atl inom våra gränser bevara och utveckla vårtsamhälle i politiskt, ekonomiskt, sociall, kulturellt och varje annathänseende efter våra egna värderingar sami i samband därmed utåt verka förintemationell avspänning och en fredlig utveckling. Jag anser att denna inriklning alltjämt skallgälla. Jag bedömer all trots strävanden till avspänning kan krig i inteuteslutas under nu över- Prop.1976/77:74 39 Inie heller sådana aggressiva påtryckningar eller andra yttringar av enmaklpolitik. som utgår från hoi oni krig, kan uiesluias. Men om ellerområden i vår närhet skulle dras in i en konfliki mellan stormakts-blocken,behöver delta inte oundvikligen leda till all också dras in. Vårt lands möjligheter atl med bibehållen frihetoch självständighet kunna stå ulanför krig och allvarligare konflikier främjasäven i framliden bäsl genom den alliansfria politiken som är inriklad påattmöjliggöra neutralitet i ett framtida krig. Vår neutralitetspolitik är inte internationelllgaranterad eller iraktatbunden. har själv valt sin neulrala linje.Detta medför att trovärdigheten inte är avhängig av internalionella garantierutan vilar på den politik som för och de försvarsförberedelser som viredan i fred vidtar. En väsentlig förulsällning för denna politik ärallomvärlden harlörlroende för vår vilja och respekt för vår förmåga all orubbligthålla fast vid den valda utrikespolitiska linjen. För all denna avsikl skallbli klart förstådd och respekterad krävsatt politikenintegörsberoendeaviillfälligafaktorerulan förs med konsekvens och fasthet.Tilltron till denna vår vilja och förmåga att vid krig fullfölja dendeklarerade politiken grundläggs redan i fred och påverkas av statsmakternasagerandeoch ställningstaganden. Vi har slagit fast alt denna politikinte innebär atl vi är beredda all accepiera några krav på åsiktsneutralitet. Vår politik får inte skapa vare sig misstro ellerförväntningar hos någon av stormakterna. Allra minsl får den ge stormakternanågon grund för misstanken all svenski territorium kan ställas lill en annanmakts förfogande och bilda ulgångsbas för angrepp. Sådana internationella bindningar-utrikespolitiska,ekonomiska eller andra - vil kagör möjligheten all iaktta neutralitetillusorisk kan inieaccepieras. Detla innebär, att vi inle kan delta i ettförpliktande utrikespolitiskt samarbete inom en grupp stater med syfte altulforma gemensamma ståndpunkter. Gränser sätts också för våra möjligheter allgå med påen överflyttning av beslutanderätten från nationella lillinternationella organ. Ett nära och omfatlande ekonomiskt samarbele övergränserna är från många synpunkter önskvärt. som vi strävar efter attfördjupa detta samarbete måste vi i vår säkerhetspolitik uppmärksamma riskernaför atl ell alltför starkt beroendeförhållande kan utnyttjas för att krävapolitiska och militära fördelar. En fullständig nationell handlingsfrihet är inlemöjlig. Maktförhållanden i omvärlden och det internationella samarbetet, inteminst i ekonomiska frågor sätter gränser för oberoendet. Den svenska säkerhetspolitiken är trovärdig ochrealistisk när den lillsammans med andra säkerhetspolitiska medel byggs uppoch genomförs med stöd av ett allsidigt uppbyggt totalförsvar. Som medlem avFörenta nationerna har anslutit sig till FN-sladgans principer. Dessastadfäster nationernas li-kaberätiigandeochsjälvbeslämmanderätisamt rätten tillsjälvförsvari händelse av väpnat angrepp. 1976/77:74 40 Jag inslämmer i försvarsulredningens uttalande allSverige i ökad uislräckning bör medverka till all påverka den inlernalionellaulvecklingen i riktning mol ökad allmän säkerhei. eflerslrävarökadrespekt för varje nations frihet och självbestämmanderätt. Vi verkar även försocial och ekonomisk räll visa, politisk avspänning, militär nedrusiningsamtomfatlande och förtroendefulll samarbete över gränserna. En värld i varaktigfred kan endasl förverkligasom dessa strävanden förbi irslarka. Varje steg moten ökad internationell säkerhet främjaräven våra säkerhetspolitiska syften. Genom vår neutralitetspolitik har vi speciellaförutsättningar all della i FN:s fredsbevarande verksamhel. har ocksåanlitals i de flesta fall då FN ingripit i fredsbevarande syfte. Vi harbidragii med övervak-ningspersonal, observatörer, tekniker och militär trupp.Svenskar har använis som medlare saml intagit framskjutna positioner inom FN:sstyrande organ. bör även bidra till atl stärka och utveckladen internalionella rättsordningen. På många vikliga områden är existensen aventydiga rättsliga regler för umgänget mellan stater och folk ägnad alt minskariskerna för motsättningar och alt underlätta lösningen av uppkomna tvister.Särskill för små stater är del av vikl all rätlssyslemei ulvecklas ochrespekleras. Vår utrikespolitik och vårt totalförsvar spelar enviktig roll för atl vid-makthålla stabiliteten i del nordiska områdei. Sverigesalliansfria slällning förhindrar att maktblocken här ställs direkl motvarandra. För båda blocken är ett flankområde inom vilkelposiiionsförändringar kan påverka den i rådande balanssituationen.Väsentliga försvagningar av det svenska försvarets styrka i förhållande lillomväriden skulle kunna rubba stabiliteten och balansen i . En fast och konsekvent utrikes-och försvarspolitikfrämjardärför freden och stabiliteten i norra . Det torde även ligga iandra länders inlresse att denna politik fullföljs. Den svenska försvarspolitiken syflar bl. a. lillatl försvarel vid en konfliki i mellan slormaklsblocken skall ha sådanstyrka, sammansättning och beredskap alt hot, påtryckningar eller angrepp motSverige inte av någon kan bedömas lönsamt. Totalförsvaret har i så fall denönskade fredsbevarande förmågan. Försvarspolitiken bör även i fortsättningen ulgåfrån atl en maktbalans råder mellan slormaklsblocken. Denna bidrar bl.a. lillall stormakternas styrkor vid ett evenluelll krig i alll väsenlligi binds molvarandra. De resurser som kan disponeras för anfallsförelag mol sekundära målutan strategiskt intresse-som t. ex. Sverige-är begränsade. Vårförsvarsplanering ulgår därför från sådana situationer, i vilkasiormakisblockens mål och resursinsats vid angrepp mol är begränsade iförhållande lill deras övergripande säkerhetspolitiska mål och deras resurser. Tilltron till vår neuiraliieispoliiik kräver altomväriden är övertygad om atl i händelse av en konflikt kommer atl fullföljaden deklarerade Prop.1976/77:74 41 politiken.Totalförsvaret måsle därför ha en sådan slyrka och sammansättning att enpresumtiv angripare, inle lill följd av brisler i detla, misstror allvaretbakom vår deklarerade politik. Förberedelser och överiäggningar syftande tillmilitär samverkan med andra slaler är hell uteslutna. Del militära försvarelmåsle vidare vara så utformat alt dess uteslutande defensiva syfte - försvar avdet egna landet - klart framgår. Det kan därigenom inle av någon uppfattas hot. Anskaffningen av för försvaret väsentlig materielfår inte ske så att kommer i en beroendeställning till andra länder avsådan art att den kan utnyttias för påtryckningar eller så all vi i enkrissituation slår ulan viktig materiel. Vårt totalförsvar är ett uttryck för vår vilja atlslå vakt om nationens säkerhei och oberoende. Totalförsvaret är därför en helafolkets angelägenhet och bygger på alt varje medborgare efter förmåga bidrartill landets försvar. Kombinationen av en fast, förtroendeingivandeutrikespolitik och ett starkt totalförsvar inger omväriden respekt för Sverigesneutralitetsvilja och förmåga all slå emot påtryckningar eller andra aggressivahandlingar. Del måsle stå klart för alla, atl vi menar allvar med vårneutralitet och atl vi målmedvetet skapar sådana försvarsresurser, som ingenkan bortse från i elt kris- eller krigsläge. Våra långsiktiga försvarsbeslut ärett uttryck för denna målmedvetenhet. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemsläller jag att regeringen bereder tillfälle alt avgeyttrande över vad jag har anfört om säkerhetspolitiken. 1976/77:74 42 3 Totalförsvarets fortsatta utveckling, gemensamma grunder3.1 försvarsutredning Försvarsuiredningen anger de gemensamma grunder somenligt utredningen bör vara styrande för totalförsvarets fortsalla ulveckling.Dessa bör enligl utredningen vara att den svenska säkerhetspolitiken för attvara trovärdig och realistisk måste - vid sidan av andra säkerhetspolitiskamedel - stödjas av ett tillräckligt starkt totalförsvar. Hot av flera olikatyper kan riktas mol oss. Totalförsvaret måste därför vara allsidigtsammansatt. Sådana brisler i totalförsvaret, vilka skulle kunna lolkas somavsikl alt söka hjälp, far inle förekomma. Totalförsvaret skall enligtförsvarsuiredningen ha sådan slyrka, sammansättning och beredskap samt vara såväl förberett för krig all elt angrepp mol skulle fordra så storaresurser och uppoffringar samt ta så att de fördelar en angripare kanvinna med angreppet inte rimligen kan bedömas värda insatserna. Därigenom blirvårt försvar krigsavhållande vid konflikier och i vidare mening ell viktigtstöd för vår säkerhetspolitik. Nordkaloilområdel och Östersjöulloppen är ochbedöms av uiredningen även framgenl komma alt vara de strategiskt mestbetydelsefulla områdena i . Även betydelse bör uppmärksammas. anför att vårt land inleinnehåller områden av primärt strategiskt intresse för stormaktsblocken.Kontrollen av sådana områden i vår närhet fömtsätter inte nödvändigtviskontroll av svenskt område. Däremot kan svenskt territorium beröras i sambandmed operationer som syflar till all nå kontroll över områden på ,och vid Östersjöulloppen, vilka är viktiga förstormaktsblocken. För vårt vidkommande kan därvid främsl norra och södraSverige samt komma att beröras av sådana operationer. En angriparekan även länkas sträva efler en ulvidgad kontroll över vårt land. Därvid kanMellansverige, och andra delar av landet komma atl bli viktiga mål.Beroende på angriparens syften kan de militära operationerna medföra samtidigaangrepp mol vårt land i fiera än en riktning. Totalförsvaret bör enligt utredningen vara såuppbyggt och organiserat att del är en hela folkets angelägenhet. Framtida krigoch kriser kommer på olika säll alt beröra hela samhället och helabefolkningen. Därav följer enligt utredningens mening alt totalförsvaret ochdess olika delar skall betraktas som delar av samhället och atl man böreftersträva all öka samordningen mellan totalförsvarets olika funktioner isamhället. Utredningen bedömer all samordning mellan bl. a. militära och civilafunklioner kan Prop.1976/77:74 43 utvecklasytteriigare inom många områden. Härigenom kan man förbättra eller bibehållaeffekten till oförändrade eller lägre koslnader lör samhällei. All ell ansvar ifred om möjligl bör behållas även i krig bör vara grundläggande förförsvarsplaneringen, 1 den svåra silualion då samhällei skall ställas om förkris eller krig måsie ändringar i ledningsförhällanden, organisation ocharbetssätt undvikas i så slor utsträckning som möjligl. Ett mer konlinueriigiansvar vid övergång till krigsorganisation skulle enligt utredningens meningäven bidra lill all ytteriigare befästa tolalförsvarsidens förankring i samhället. Det är av slörsla betydelse att varje medborgareallt efter sin förmåga bereds tillfälle atl bidra till landets försvar. Dettatillgodoses enligl utredningen bäsl om vårt totalförsvar även i fortsättningenbygger på den allmänna värnplikten, civilförsvarsplikten och andra former förtiänsigöringsskyldighet. De olika folkrörelserna är av slor betydelse för allytteriigare förankra total försvarsidén i samhället. Inte minsl bör framhållasde insatser som görs i de olika frivilliga försvarsorganisationerna. Olikaformer av obligatorisk och frivillig tiänslgöring ger en god personaltillgångför vår krigsorganisation och säkerställer totalförsvarets behov av kunnigpersonal. framhåller att de geografiskaförhållandena ger goda fömtsättningar för all effeklivl försvara vårt land.Samhällsutvecklingen leder till förändringar inom många områden. I mångaavseenden medför detla att sårbarheten ökar och i andra att grunden för etteffektivi försvar förbättras. underslryker viklen av attvåra gynnsamma försvarsbelingelser noga utnyttias och atl hänsyn las isamhällsplaneringen även lill totalförsvarets behov. Av de olika hot mot vår nationella säkerhei som vikan komma alt utsättas för släller ell militärt angrepp de största kraven.Enligt utredningens mening är därför försvar mot militärt angrepp en viktigutgångspunkt för totalförsvarsplaneringen. Totalförsvarels främsia syfte ärall verka fredsbevarande, bl. a. genom att vid konflikier verka avhållande motolika former av angrepp. Om elt angrepp trots detta inleds bedömer utredningendel vara av avgörande betydelse att inledningsvis disponera sådana resurser,främst militära, alt totalförsvaret så långt möjligl hinner ställas om för kriginnan angriparen kan föra över belydande styrkor lill svensk mark. Eftersom ensådan omställning tar tid fordras alt vi lär förvarning om angreppet så att viinte drabbas av elt överraskande angrepp. I enlighet med den målsättning uiredningenföresiagii för totalförsvaret skall strävan vara alt i det längsta förhindraalt angriparen får fasl fot på svensk mark. Detta fordrar enligl uiredningensmening all försvaret skall kunna föras med tyngdpunkten i kust- ochgränsområdena med fulll utnyttjande av våra gynnsamma försvarsbetingelser. Detgår emellertid inle alt bortse från risken att en angripare lyckas tränga långtin i vårt land. Därför måste, om vi inle lyckas hejda angriparen, ell effektivtoch uthålligt Prop.1976/77:74 44 motståndkunna göras i organiserade former i varje del av landet. Detta gäller även inomde delar angriparen har lagil. Alla möjligheter skall därvid utnyttjas atl tatillbaka tagna delar av landei. Ett sådani säll att genomföra försvareltillgodoser vår strävan all landet skall fortleva som fri nation. För della ärstatsledningens handlingsfrihet av avgörande betydelse. Försvarsuiredningenbedömer alt vi av dessa skäl måsie vara beredda alt föra elt för angriparenföriuslbringande krig under lång lid. Delär av stor betydelse att vi för atl kunna fullfölja vår utrikespolitiska linjei situationer som innebär avspärrning har sådana tillgångar av förnödenheteroch sådan produktionskapacitet inom landei all nödvändig försörjning kanupprätthållas. Det är därför enligt uiredningen nödvändigl alt särskilduppmärksamhet sländigt ägnas åt utvecklingen av vårt näringsliv. Målet bör varaalt behålla sådan produktionskapacitet som är av särskild betydelse för vårtoberoende och för uthålligheten vid avspärrning och krig. Fredslidaproduktionskapacitet måste behållas inom vikliga försörjningsområden för altklara folkförsörjningen i vid mening. Därutöver måsle en produkiionsomslällningförberedas och flera typer av förnödenheter beredskapslagras. I situationer avhär angivet slag kan avsiktliga eller oavsiktliga kränkningar av svensktterritorium och luftrum liksom störningar av svensk sjö- och flygtrafikförväntas. Del är därför av slor betydelse alt vi disponerar sådana resurseratt kränkningar kan förhindras eller avvisas och vår sjö-och flygtrafik kanskyddas. Försvarsuiredningenhar studerat och övervägt den roll icke-militärt motstånd, s. k.civilmoistånd, skulle kunna tilldelas inom vår säkerhetspolitik. Uiredningenhar därvid funnit atl om vi medvetet avstår från atl förbereda ell väpnatförsvar lorde detta i omvärlden tolkas som brislande vilja atl hävdasjälvständigheten. Den deklarerade utrikespolitiken skulle inte längre framståsom trovärdig. En klar slutsats är därför att civilmotstånd inte kan utgöra någothållbart alternativ till militärt försvar. Utredningen vill emellertid inieutesluta att även icke-militärt motstånd kan ge värdefulla bidrag i det samlademotståndet t. ex. vid ockupation. Det skulle både kunna göra det svårare för enangripare att behärska eller utnyttja landet och förorsaka honom höga politiskakoslnader. Vårsiandard när det gäller forskning, utveckling och produktion ger oss godamöjligheter att förse totalförsvaret med tekniskt kvalificerad materiel.Försvarsutredningen anser alt stor betydelse måste tillmätas möjligheterna atldisponera kapacitet för att utveckla och producera sådan materiel inom landet.Om dessa möjligheter skall finnas behövs kontinuerliga och stabilabeställningar av utveckling och produktion. En sådan stabilitet är även ensamhällsekonomisk fördel. anför emellertid alt den ärmedveten om att det av olika skäl kan vara svårt alt behålla den nuvarandebredden på den inhemska utvecklingskapaciteten i framliden. Främsl berörsflygplan-, robot- och elektronikindustrin. Prop.1976/77:74 45 bedömerutredningen förutsällningarna .för fortsatt utveckling och produktion somgynnsamma. Försvarsuiredningen har även behandlat frågan om överraskandeangrepp. För alt våra försvarsförberedclscr skall vara meningsfulla forilrasalt totalförsvaret vid elt angrepp hinner sliillas om för krig. Vi utgår ifrånall ell angrepp på föregås av politiska och miliiära förändringar i vårniirmaste omvärld. För att dessa skall uppfattas i lid behövs enligl försvarsulredningensmening en effektiv underrätielsetiänst. Därigenom kan vår insatsberedskap ifred hållas låg. En hög mobiliserings- och krigsor-ganiseringsberedskap samlell administrativt system som gör stegvisa beredskapshöjningar möjliga behövsemellertid för loialförsvarel. Beredskap för insats mot kränkningar av vårtterritorium och luftrum måsle kontinuerligt upprätthållas i fredstid. Försvarel bör inte uiformas för en siluation där enangripare i full ut-striickninj utnyttiar ABC-stridsmedel mot oss. Skyddel molsådana stridsmedel bör enligl försvarsuiredningen liksom inriktas påsådana ålgärder som gör fortsatt motstånd möjligl trots insats mol oss avenstaka kärnladdningar eller av bakteriologiska (biologiska) och kemiskastridsmedel i begränsad omfattning. De siirskilda kostnaderna för dessaålgärder skall emellertid vara måttliga. Verkningarna i i de fallsådana stridsmedel siitls in i omvärlden bör kunna begränsas. Den osäkerhei som är förenad med bedömningar avbl.a. framlida säkerhetspolitisk och vapenteknisk utveckling medför enliglförsvarsulredningens mening dels en risktagning med hänsyn lill de svårastesituationerna, dels elt behov av handlingsfrihet när vårt framlidatotalförsvar planeras och utvecklas. Denna handlingsfrihet måste rymmamöjligheter atl ändra sammansättningen av totalförsvaret, inriktningen avtotalförsvarets olika delar och totalförsvarets styrka. bör vara utformad med hänsyn till de möjligheter som finnsall öka dess slyrka och uthållighet genom förbättrad utbildning samt genom atttillföra materiel, anläggningar och förnödenheter. En bibehålianhandlingsfrihel förutsätter att resurser kontinuerligt sätts av för forskningoch ulveckling samt för att behålla produktionskapacitet inom landet.Försvarsutredningen vill i detla sammanhang peka på betydelsen av atl åtgärdervidtas i fred för att göra det möjligt all öka produktionen inom de områden därbetydelsefulla resultat kan uppnås inom rimlig lid. Försvarsutredningenunderslryker emellertid atl det stöd för säkerhetspolitiken som totalförsvaretulgör representeras endast av den organisation och del innehåll som finns vidvarje tidpunkl. Alla möjligheter alt förbereda förstärkning av totalförsvaretskall emellertid tas tillvara i planering och löpande verksamhel. Under en lång följd av år har del rått slor enigheli vårt land om säkerhetspolitikens inriklning liksom om behovel av ett eftervåra förhållanden starkt totalförsvar. Detla har bl. a. inneburit all enighelhar rått om all Prop.1976/77:74 46 åriigensälla av en avsevärd del av samhällsresurserna för försvarsändamål. Flerårigaplaneringsramar för försvaret ger stabilitet åt försvarsplaneringen.Försvarsuiredningen tillmäter del förhållandel att försvarspolitiken vilar påett brett folkligt stöd stor betydelse. har lidigare konstaterat alttotalförsvaret måsle vara allsidigt sammansatt. En balanserad sammansättninguppnås inom ramen för de ekonomiska resurser totalförsvaret disponerar genomnoggrann avvägning mellan och inom totalförsvarets olika delar. Utredningenhar konstaterat att ell militärt angrepp i form av invasion ulgör detallvariigaste hotel mol vår säkerhet. 1 en sådan silualion kommer det miliiäraförsvaret atl åläggas den tyngsta uppgiften. Det militära försvarel måsledärför utgöra den dominerande delen i totalförsvaret. De olikatotalförsvarsgrenarna är beroende av varandra. Övriga lotalförsvarsgrenar måstepå grund av krigels krav anpassas till hur del miliiära försvarel är avsett allverka i krig. Tänkbara angreppssiluationer, den vapentekniskaulvecklingen och risken för att hela landet i ökad omfattning kommer atlberöras av slridshandlingar ställer krav på civilförsvaret. Detta bör enligtförsvarsuiredningen inriktas på all ge befolkningen skydd mol konventionellastridsmedel och skäligt skydd mol bl. a. radioaktiv strålning vid bostäder ocharbetsplatser inom särskiU hotade områden. Utvecklingen i vårt samhälle medför i mångaavseenden en ökad känslighet i samhället för störningar. Denna ulveckling är isina huvuddrag internationell och kan medföra alt ekonomiska ålgärder i ökadgrad ulnyttias för alt lösa konflikier. Med hänsyn till della bedömerförsvarsuiredningen atl ökad uppmärksamhet måste ägnas sådana åtgärder somsäkerställer nödvändig försörjningsförmåga vid avspärrning under relativi långlid. Även förmåga alt motstå stridshandlingar och föriusl av väsentligaproduktionsresurser bör ingå i målen för vår försörjningsberedskap. Försvarsuiredningen anger att övrigi totalförsvarbör inriktas enligt de av utredningen angivna allmänna principerna. Flera avfunktionerna fordrar endast mycket begränsade ekonomiska resurser förberedskapsåtgärder. Totalförsvarets styrka vilar ytterst på medborgarnas viljaatl försvara landets frihet och oberoende. Psykologiskt försvar intar därförenligl uiredningen i flera avseenden en särställning. En funktion som uiredningenockså anser måsle ägnas ökad uppmärksamhet är sjukvärden i krig och underavspärrning. Till försvarsulredningens förslag har fogals vissareservationer. Dessa återges under avsnittet 4.1.4. Prop.1976/77:74 47 Jag vill inledningsvis anföra alt jag i alllväsentligt ansluter mig till de förslag lill gemensamma grunder förtotalförsvarets fortsatta ulveckling som försvarsuiredningen har lämnat. Förall den svenska säkerhetspolitiken skall vara trovärdig och realistisk måsteden, som statsministern redan har berört - vid sidan av andrasäkerhetspolitiska medel - stödjas av ett tillräckligt starkl totalförsvar. Omvi skall kunna avvisa hot och påtryckningar av skilda slag krävs atltotalförsvaret är allsidigt sammansatt.