prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Löneglidnmgen har satts till i genomsnitt ochsysselsättningskomponenten väntas ha en uppdragande effekt med 0,1 procentenhetpå lönesummans utveck-ling.i Lönesumman skulle därmed i de tre presenteradealternativen stiga med 5,1, 7,6 resp. mellan 1976 och 1977.Arbetskraftskostnaderna stiger utöver limlöneökningen med 3 1/4 procentenhetertill följd av höjningen av avgifterna tUl folkpensioneringen, ATP ochdelpensionsförsäkringen samt genom införandet av den nya socialavgiften tillbarnomsorgen. Vidare beräknas för grupperna inom LO-området ytterligare ökadetimkostnader på gmnd av avgiftshöjningen för den särskilda tilläggspensionen(STP) för arbetare. Hushållens disponibla inkomster beräknas 19741975ha stigit med vUket med en prisuppgång på innebär 4,7 %realinkomstökning (se tabell 6:1). Uppgången i de totala faktorinkomsterna från 1975tiU 1976 beräknas ha varit 12 1/. Lönerna som utgör den övervägande delenav faktorinkomsterna har, som framgått av föregående avsnitt, ökat . DeenskUda företagamas inkomster beräknas ha ökat 10 1/. För övrigafaktorinkomster redovisas betydligt lägre ökningstakt, 5 1/. har räknats med tre inkomstalternativberoeiide på alternativa utfall av löneförhandlingarna (se föregåendeavsnitt). Uppgången i de totala faktorinkomstema beräknas i de tre fallen bli6,2, 8,3 resp. 1 Detta innebär en viss höjning av den timvolym somredovisas i avsnitt 5.2. Skälen till att en viss differens uppstår är dels denovan omtalade väg-ningseffekten, dels att timvolymen omfattar samtligasysselsatta. Bil.1 Preliminär nationalbudget 121 TabeH6: 2 iDkomstöverföringar tiU hushåll 19751977 Milj. kr., löpande priser bostadstillägg, statligt och pensioner från stat och kommun därav: folkpensioner' utbetalningar frän försäkringskassor' Kommunalabostadstillägg till pensionärer redovisas under posten folkpensioner. alt. I, alt. n och alt. III se tabeU 6:1. Även för enskilda företagares inkomster har därvid tre alternativberäknats, vilka för dessa irmebär utvecklingstal på resp. 6, 6.2 och . Inkomstöverföringarna till hushållen från detoffentliga beräknas ha stigit 1976 (se tabell 6: 2).Socialförsäkringsutfallet ökade , bl. a. på gmnd av att ATP-systemetalltmer tas i anspråk. För utbetalningar från sjukkassor och yrkesskadeförsäkringnoteras ungefär samma ökningstakt som 19741975. Däremot steg utbetalningarnafrån arbetslöshetskassor mer än föregående är. övriga inkomstöverföringarberäknas ha stigit 15 1/19751976. Till denna uppgång bidrog det frånoktober 1975 höjda barnbidraget, reformer på det studiesociala området samtändrade ersättningsvillkor för personer i arbetsmarknadsutbildning. Inkomstöverföringarna förutses öka någotlångsammare än 1976, eller med 161/. Socialförsäkringsutfallet skUjer sigåt; i alternativen på grund av de olika antagandena om löne- och prisutvecklingen. Skattereformen 1976 verkade sänkande påinbetalningarna av preliminär A-skatt medan höjd utdebitering ochökning av löner och beskattade sociala förmåner verkar i motsatt riktning.Återbetalningarna 1976 till hushållen av överskjutande skatt blev högre än vadsom kalkylerats i tidigare prognoser. Det ur hushållens synvinkel negativanettot meUan fyllnadsinbetalnmgar samt kvarskatt och överskjutande skatt varlikväl avsevärt större 1976 än 1975. Prop.1976/77:100 Bilagal Finansplanen 122 Tabell6: 3 Hushållens direkta skatter och avgifter 19731977 Milj. - -..................................... - -................................................ -4 266. -1 640' därav: socialför-, 'Influtna deleri. /iH/n.Kvarskattériavser iiikömstén två äf tidigare, iriedan fyllnadsskatten och överskjutandeskatten avser inkomsten . Ang. alt. I, alt. II ochalt. III se tabell 6:1. Källor: , ochstatistiska centralbyrån. hållensinbetalningar till det offentiiga av skatter och avgifter m. m. med 17 1/2 %19751976. Ovanstående beräkningar resulterar i endisponibelinkomstökinng i löpande priser på 19751976. Prisuppgångenkalkyleras till och refl///JÄ:0H7s/öArrtirtge« skulle således ha varit 2,. skattereform verkar sänkande på denpreliminära A-skatten medan den kommunala utdebiteringen höjs, enligtpreliminära beräkningar med . Nettot mellan fyllnadsskatt, kvarskatt ochöverskjutande skatt väntas öka ytterligare. Totalt beräknas direkta skatteroch avgifter öka 19761977 med 5,6, 8,8 resp. , beroende på detunderliggande lönesunmieaiitagandet. HushåUens nettoinbetalningär tUI det offentligasjunker i det lägre alternativet och i meUanalternativet och ökar obetydligt idet högre. Sammantaget erhålls för de tre alternativen 1977disponibelinkomst-Ökningar i löpande priser på 10,1, 11,2 och . Med denberäknade prisstegringen på 6,8, 7,1 resp. 7,ger detta reaUnkomsttillskottpå resp. 3,1, 3,8 och 4,: tiU stegkonsumentpriserna (se tabell 6:4). Detta vär något mindre än undermotsvarande period 1975 (8,). Lägre ökningstakt än 1975 visar t. ex.livsmedel där pris utvecklingen bl. a. dämpats genom utvidgat prisstopp. .Ävenvårtigmp-pen alkohol och tobak har haft lägre prisstegring än då Tabell6: 4 Konsumentprisindex december 1975oktober 1976 _7,3 Bränsle och drivmedel' Övriga icke varaktiga varor Exkl.kokgas och elström, vilka ingår i offentUga tjänster. och statistiska centralbyråii. prisnivåndrogs upp bl. a. genom punktskattehöjning. Av samtliga varugrupper är detendast bränslen och drivmedel samt griippen "övriga icke varaktigavaror" som visar en högre ökningstakt än 1975. Priserna på tjänster, vilkaunder 1976 utvecklats snabbare än varupriserna har emellertid även i jämförelsemed 1975 haft en högre ökningstakt. För bostadsposten medfördediskontohöjningen en kraftig kostnadsökning. MeUan stegkonsumentprisindex totalt . För varor var uppgången och förtjänster ; Prisprognosen för oktoberdecember 1976, Uksomprognoseirria , grundas på de beräkningar som redovisas i tabell 6: 5;Under oktoberdecember 1976 väntas dén totala prisuppgangen bli . 'Dettaleder till en uppgång till deceihbér' 1976 .Mellangenomsnittslägena för kalenderåren 1975 och 1976 beräknas höjningen avkonsumentprisindex till . Vid implicitprisindex-beräkning framträder enstarkare genomsnittlig höjning, il %. Bedömningen av prisutsikterna har utgåttfrån tillgängliga prognoser och beräkningar angående arbetskraftskostnader ochimportpriser m. m. Med utgångspunkt från de beräkningsaltérnativ sona angettsför lönekostnaderna har arbetsgivarnas genomsnittUga kostnader församtiiga anstäUda antagits öka med drygt 8 resp; 10 1/2 och' i de trealternativen. Lönekostnademas genomslag inom de från internationell konkurrensskyddade områdena antas få ett normalt värde.' 1976/77:100 Bilagal Finansplanen 124 Tabell6: 5 Konsumentprisförändringen 19751977 uppdelad på komponenter 1976 alt.I alt. n alt. Konsuxnentprisnivåns pro centuella uppgång, totalt 9,5 5,0 5,9 7,4 därav hänförs tiU: ändring i indirekta skatter . indirekta värdeskatter ,1,0 0,4 0,5 0,7 ändring i diverse taxor :0,2 3,4. alt. I, alt. II och alt. III se tabell 6:1. Härutöver har emeUertid restfaktorn justerats uppnågot i priskalkylen med hänsyn tiU troliga eftersläpande effekter av tidigareårs importpris-och/eller lönekostnadsstegringar. Restfaktoms inverkan påkonsumentprisuppgången väntas i de tre alternativen bli 1,7, 2,3 resp. 3,5procentenheter, varav antagits falla på ändring avdiverse taxor. De internationeUt bestämda prisernas ökningstaktväntas bli måttlig. De gjorda antagandena innebär dock en förutsättning om ennågot snabbare internationell prisstegring än den beräknat i sin senasteprognos (). Vad gäUer petroleumprodukter förutsätts här en någotstörre prisstegring än samt en viss prishöjning för råolja underförsta delen av 1977. Priserna på övriga produkter som beaktas i deninternationella prisfaktom väntas däremot stiga avsevärt mindre än under 1976.Effekten på konsumentprisindex av en fortsatt uppgång i de internationelltbestämda priserna har med dessa förutsättningar beräknats till 0,9procentenheter. Jordbruksprisemas stegring har under senare århåUits tillbaka genom subventioner. Bedömningen utgår från ettantagande att subventioneringen inte skulle öka ytterligare. Inverkan påtotalindex av höjda jordbrukspriser har satts till 0,7, 0,8 resp. 0,9procentenheter i de framlagda alternativen.- Bostadspriserna beräknas bidra till uppgången ikonsumentprisnivån . I kalkylen har oförändrat diskontoförutsatts. Totalprognosen för konsumentprisstegringen underloppet av 1977 blir med de tre lönekostnadsalternativen 5, 5,9 resp. (setabell 6: 5). Mellan genomsnittslägena för kalenderåren 1976 och 1977 upp- Tabell6:6 Hushållens konsumtionsutveckling 1963- -0,3 1,6. -7,4 - -11,6 *Per är. skattasförändringen tUl 6,8, 7,2 resp. . Den beräknade ökningen i årsgenomsnittetför impUcitprisindex bUr 6,8, 7,1 och . MeUan 1974 och ökade den privata konsumtionentotalt i volym. Konsumtionen av personbilar och övriga varaktiga varorutvecklades i snabbare takt än konsumtionen i sin helhet. Härvid uppvisadebUinköpen en markant ökning på . För turistutgifterna noterades en nedgångi fasta priser för tredje året i följd. ökade den totala privatakonsumtionen kraftigt eller jämfört med samma halvår 1975, trots atthushåUens realinkomst endast steg med 11/. Detta mnébar ettinihs-kat hushållssparande jämfört med . Tredjekvartalet 1976 visade Uka stor tiUväxt för konsumtionen som de två förstakvartalen, medan däremot disponibelinkomsten var i det närmaste oförändrad ijämförelse med tredje kvartalet 1975. Konsumtionsvolymens höga ökningstakt detre första kvartalen berodde främst pä stora ökningar i inköpen av personbilaroch övriga varaktiga varor. För delvis varaktiga varor fortsatte uppgången menökningstakten avtog . Icke varaktiga varor samt övrigatjänster följde 1976/77:100 Bilaga 1 Finansplanen Diagram 6:1, Husfaållens disponibla inkomster och konsumtionsutgifter 19651977 priser, Säsongrensade halvårsdata. ---- -m/- 1965 1966 1967 1958 1969 1970 1971 1972 1973 1974 1975.1976 1977 entrendmässig volymutveckling varvid den största ökningen framträdde mellantredje kvartalen 1975 och 1976. Den nedgång soni turistnettot tidigareuppvisat bröts då en uppgång noterades. Tredjekvartalet var ökningen ännu mycket kraftigare. har konsumtionsökiungenskattats till vilket mellan helåren 1975 och 197(5 ger en utveckling på3,. Hushållens reala disponibla inkomst förväntas sista kvartalet öka med ca5 % vilket resulterar i ett helårsgenomsnitt på . Härigenom skullesparkvoten komma att minska , sammanedgång i sparbenägenheten som antyddes i . Detre inkomstalternativ som beräknats visar en ökning i den disponibla inkomsten i reala termer med 3,1, 3,8 resp. . Även för konsumtionsvolymen har tre alternativ angetts. SkUlnaden mellan konsumtionsalternativen är dock inte lika stora som-mellan inkorastal- ternativen. Det lägre inkomstaltemativet har förutsatts leda till en kon sumtionsökning vUket motsvarar en ungefär oförändrad sparkvot. Mellanalternativet har antagits innebära en konsumtionsök ning på och ge en ökning av sparkvoten . En real ökning i konsunrtionsvolymen på , dvs. det högsta alternati vet, har antagits leda tiU en ökiiing av sparkvoten ined 0,6 procentenhe ter. BiL 1 Preliminärnationalbudget ,127 Investeringarna beräknas totalt ha minskat med 1,i volym 1975 1976. För byggnadsinvesteringarna tyder kalkylerna på enminskning medan maskininvesteringarna däremot förefaUer ha ökat . Det är i första hand inom den statliga sektorn somen ökning av investeringarna kan registreras i synnerhet gäller det förinköpen av maskiner och transportmedel. För såväl den privata som denkommunala sektorn visar beräkningarna endast måttliga förändringar från 1975tUl 1976. Nedgången i bostadsbyggandet fortsatte i betydande omfattning även1976 och beräknas ha uppgått till . Kalkylerna baserar sig i huvudsak på enkätinformationfrån näringslivet resp. statliga och kommunala myndigheter. Som redovisats ikapitel 6 om de enskilda konsumenternas ekonomi har tre beräknings-alternativframlagts för lönekostnadernas utveckling , detta med hänsyn till denosäkerhet som råder om avtalsförhandlingarnas slutresultat. Prisutvecklingenför investeringsvarorna 1977 blir beroende bl. a. av utvecklingen avlönekostnaderna inom landet. De prisberäkningar som utarbetats på basis av detre alternativen visar en spridning i prisökningstakten 19761977 som Uggermellan 6 och . Vid utarbetandet av investeringsprognosen för denoffentliga sektorn räknar regelmässigt med attprisutvecklingen för investeringsvaror utövar inflytandepå den volymmässiga investeringsutvecklingen. Skälet härtUl är attinvesteringsutrymmet antas i stor utsträckning vara begränsat av i förvägfastlagda ramar. 1 synnerhet torde detta gälla den statiiga sektorn, för vUkenalltså utarbetats tre olika alternativ för investeringsutvecklingen. Det är sannolikt att förhållandena är tämligenlikartade inom den kommunala sektorn. Som redovisas i avsnittet om de kommunalainvesteringarna har också för den kommunala sektom tre alternativ utarbe--tatsför investeringsvolymens utveckling. Den genomförda ihekaiuskä beräkningen avprisutvecklingens effekter på kommuninvesteringarna ger kanhända en överdrivenbild av prisutvecklingens betydelse för konimu-nernas realainvesteringsaktivitet. Det är troligt att kommunernas inves-teruigär ävenpåverkas av lönekostnadernas effekter på det finansiella läget via förändradeutgifter för konsumtionsändamål. Underlag saknas , emeUertid för en närmarebedömning av kommunemas beteende i dessa. Prop.1976/77:100 Bilaga 1 Finansplanen Tabell 7:1 Bruttoinvesteringarnas utveckling 19721976samt prognos priser Procentuell förändring från föregående år -1,5 -8,5 -4,5 -0,5 Privat jordbruk, skogsbruk -1,5 -2,0 -0,5 -6,0 Handel m. m. -12,0 -2,5 -3,0 Statiiga affärsverk exkl. industri -4,0 -2,0 -5,5 -3,5 -6,0 -1,0 -11,0 -7,0 -3,0 -0,5 -1,5 -3,5 -2,5 -4,0 -4,0 Privat jordbruk, skogsbruk -2,5 -2,5 -3,0 -9,0 Statliga affärsverk exkl. industri -9,5 -7,5 -5,5. -5,5 -8,0 -1,0 -1,0 -14,5 -11,0 därav: handelsflottan' -52,0 -98,5 -3,5 -1,0 -1,5 -8,5 -4,5 -9,0 -0,5 Privat jordbruk, skogsbruk och -1,0 -4,0 -2,5 -6,0 Statliga affärsverk exkl. industri -3,0 -5,5 -0,5 -0,5 -4,5 -10,0 -6,5 -2,0 -7,5 -8,5 -1,5 Summa exkl. handelsflottan* -0,5 ,0,5 ' Häri innefattas bl. a. flertalet friståendekontorsbyggnader. ' Inkl. statliga väginvesteringar. ' Inkl. vissa statliga aktiebolags investeringar. Häri innefattas investeringar iavelsdjur m. m. Summan av byggnads- och maskininvesteringar överensstämmerdärför ej med totala investeringar. ' Investeringarna i handelsflottanuppgick till 10 milj. kr. priser och har prog-noserats till 670milj. Det är därför inte meningsfullt att skriva ut den procentuellaförändringen 19761977. Källor: och . Bil,1 Preliminär nationalbudget Det ställer sig än mer kompliceratatt bedöma effekterna på näringslivets investeringsverksamhet av skildalönekostnadsalternativ. Det kan emellertid vara lämpligt att skilja mellan trefaktorer som påverkar företagens beteende. Det gäller först och främstdriftskostnadernas utveckling som får omedelbara effekter på företagensfinansiella situation men Tabell 7: 2 Bruttoinvesteringarnas utveckling 19721977samt prognos för privat, statlig' och sektor 1976 i milj. kr. Byggnader och anläggningar Privata inkl. bostäder exkl. bostäder 19 636 9 549 -5,5 -2,0 -1,5 -3,0 inkl. bostäder exkl. bostäder 6 207 6 207 -0,5 -0,5 -1,0 -1,0 Kommunala inkl. bostäder exkl. bostäder 13 089 10 426 -13,0 -11,0 -12,5 -7,0 -5,5 -3,0 -3,0 -0,5 Summa inkl. bostäder exkl. bostäder -2,5 -3,5 -4,0 -1,0 -4,0 -1,0 Maskiner m. m. 21 151 4 285 1 780 -2,0 -0,5 12.0 -1,5 -1,0 -4,5 -2,0 -0,5 -7,0 -3,5 inkl. bostäder exkl. bostäder 40 786 30 699 -1,5 -1,5 -3,0 -1,0 inkl. bostäder exkl. bostäder 10 492 10 492 -3,5 -3,5 Kommunala inkl. bostäder exkl. bostäder 14 869 12 206 -12,0 -9,5 -11,5 -6,5 -4,0 -2,0 -2,0 0.5 Summa'-inkl. bostäder exkl. bostäder -1,5 -0,5 -1,5 ' Häriinnefattas investeringar i avelsdjur. Summan av byggnads- ochmaskininvesteringar överensstämmer därför ej med totala investeringar. Anm. Procenttalen är.avrundade till hela resp. halvaprocent. Nedan redovisas byggnadsunderhållets procentuellaförändring priser. 19701971 19711972 19721973 19731974 19741975 19751976 2,5 1,0 . . -1,0 4,5 4,0 1,0 Källor: och statistiskacentralbyrån. 9 Riksdag--.-! 1976/77.1 snml 100. 1976/77:100 Bilaga 1 Finansplanen Diagram7:1 Byggnads- ocb maskiniavesterJngar, totalt och uppdelat på sektorer19681977 Index: 1967 = 100. -i-rTlTT'T-r>- H ) I I I I I I ' I . » I I I I I I I 1 I 1968 70 72 74 76 1968 ,. 70 72 74 76 Anm:I varje deldiagram är respektive total inlagd som en tunt streckad kurva.Källor: och konjunKturinstitutet. somsannolikt även har konsekvenser för deras långsiktiga handlande.Lönekostnademas genoraslag på investeringsvaruprisema torde liksom för denoffentliga sektorn vara en faktor att beakta. Därutöver påverkas givetvisföretagens investeringsbeslut av den reala efterfrågans utveckling som bl. a.sammanhänger med möjlighetema att konkurrera med andra länders industrier. När det gäller att söka bedöma de samladeeffekterna på näringslivets investeringar av dessa skilda faktorer måstekonstateras att vår kunskap om de ekonomiska sambanden är otUlräckliga. Detförefaller dock intuitivt klart att ett högre avtalsalternativ både avUkviditets- och lönsamhetsskäl håller tUlbaka investeringarna jämfört med ettlägre alternativ. Med hänsyn till den stora komplexiteten hos dessa samband harnågot försök inte gjorts att variera näringslivets fasta investeringar efter deskilda avtalsalteraativen. Det samlade resultatet avinvesteriiigsberäkningarna eiiligt mittenalternativet tyder på en vissvolyinökning i förhåUande tiU 1976 (se tabell 7: 1 och 7: 2). Det är särskUt iden kommunala sektom som investeringarna förutses öka men även för de privatainvesteringarna påräknas en ökning. De statliga investeringarna inkl. destatliga företagen antas däremot minska. Bostadsbyggandet, som minskat under en följd av år,beräknas nu bli i stort sett oförändrat i volym 19761977. En återhämtning av antalet igångsatta lägenheter efter den snabba nedgången har tro-' ligen påbörjats. En snabbare utveckling mot ett raed hänsyn till den lång siktiga efterfrågan mer balanserat bostadsbyggande hämmas emellertid f.n. av den befintUga bostadsreserven. Den regionala obalansen i för- delningen av bostadsreserven torde dock mycket snart kunna leda till att lokala bristsituationer återigen uppstår på bostadsmarknaden. De se naste årens låga färdigstäUande synes nämUgen med god marginal under- , stiga efterfrågan på nyproducerade lägenheter. Kommunemas investeringar förutses på basis av densenaste enkät undersökningen öka högst betydligt , Detta innebär ett omslag i den konununala investeringsaktiviteten vilket' i första hand torde kunna återföras på en betydande förbättring av kom munernas finansiella läge 1977, TiU den ökade investeringsviljan bidrar sannolikt även de stadiga insatser för byggandet av dag- och fritidshem- som beslutats i samråd med kommimehia. Det höjda anordningsbidraget, som urspmnghgen avsåg perioden , har förlängts tiU att gäUa även ." Härigenom bereds kommunerna utökade möjUgheter att realisera sina planer på detta område. . . För den egentiiga industrins investeringar förutsesen minskning i volym . intogföretagen en allt försiktigare hållning beträffande investeringsplanerna för1977. 1976/77:100 Bilaga 1 Finansplanen försämradlikviditet och rapporter om en stark vinstförsämring i förening mednedjusterade efterfrägeutsikter är sannolikt de viktigaste faktorerna bakomdenna utveckling. Investeringsprognosen för industrin har utgått från att någonnämnvärd återhåUande effekt på industriinvesteringarna inte skall föranledasav den allt stramare penningpoUtiken. De större företagen skaU enligtriksbankens intentioner beredas möjligheter att utnyttja de utiändskalånemarknaderna när så anses erforderhgt. 7.2Investeringsutvecklingen inom olika områden De totala bostadsinvesteringarna beräknas haminskat i volym 19751976, vUket är en nedrevidering med enprocentenhet jämfört med prognosen . Investeringarna iflerfamiljshus beräknas därvid ha minskat i volym medaninvesteringarna i småhus beräknas ha sjunkit med 5 %.Ombyggnadsinvesteringarna uppskattas däremot ha ökat i volym. Dennedrevidering av bostadsinvesteringarna sedan konjunkturinstitu- Tabell7: 3 Lägenheter i påbörjade och inflyttningsfärdiga bostadshus 19711977 Därav flerfamiljshus Påbörjade Inflytt- (58 000) (56 200) (16 000) (16 300) (42 000) (39 900) (58 000) (56 000) (18 000) (16 000) (40 000) (40 000) 'Ett bostadshus anses bli påbörjat den månad dä grundbottenbésiktning äger rumoch/eller de egentliga byggnadsarbetena påbörjas. - Dä minst tre fjärdedelar av lägenheterna i ettbostadshus befinner sig i ett sådant skick att de kan tas i bruk anses husetvara inflyttningsfärdigt. Anm. Alla inom parentes angivna uppgifter ärprognoserade. Samtliga siffror är avrundade till närmaste hela femtiotal. Diagram7: 2 .\ntal oufhyrda lägenheter 19721976 i hus färdigställda ochsenare Storstadsområden ----- Övriga riket Anm. Gäller endast lägenheter i statsbelånadeflerfamiljshus enkl. tets höstrapport som de nu aktueUa kalkylerna för 1976anger är i första hand en konsekvens av att återhämtningen av bostadsbyggandetsker i en något långsammare takt än väntat. Statistiken över antalet lägenheterpåbörjade under årets tre första kvartal tyder på en fortsatt låg igångsättningav flerfamiljshus och en återgång tUl en mera "normal" nivå försmåhus. Under januariseptember påbörjades 10 000 lägenheter iflerfamiljshus och 29 000 lägenheter i småhus. Momskompensationens inverkan påigångsättningen under tidigare delen av 1975 gör en jämförelse med detta årmissvisande. Motsvarande siffror var 17 000 resp. 31 000 lägenheter.Den totala igångsättningen har antagits stanna vid 58 000 lägenheter varav42 000 i småhus. Antalet outhyrda lägenheter istatsbelånade flerfamUjshusi minskade 1 mars1 med 1 600lägenheter. 1975 var minskningen endast 400lägenheter, medan den uppgick till 2 600 lägenheter mars1976. Med tanke på den säsongvariation, som tycks finnas i serien, förefallerden observerade nedgången av antalet outhyrda lägenheter 1 mars1 september1976 innebära en acceleration i nedgångstakten, vilket pekar mot attminskningen för hela 1976 blivit av klart större omfattning än . Den årliga bostadsefterfrågan underandra har av långtidsutredningen beräknats till 70 000lägenheter och av boende- Uppgifterna om antalet outhyrdalägenheter avser lägenheter i statsbelånade flerfamiljshus färdigställda fr.o. 1967 till för angivet mättillfälle närmast föregående halvårsskifte. 1976/77:100 Bilaga 1 Finansplanen utredningentill 75 000 lägenheter. Antalet färdigställda lägenheter 1976 har beräknats tUl56 000 lägenheter. Befolkningens geografiska fördelning torde emeUertid hainneburit att inte hela skilhiaden mellan bostadsefterfrågan och antaletnyproducerade lägenheter motsvaras av en lika stor nedgång i antalet outhyrdalägenheter. Ett jämviktsläge på de lokala bostadsmarknaderna skulle förutsättaen omfördelning av befolkningen från områden med efterfrågeöverskott tillområden med utbuds-överskott på bostäder. Av diagram 7:2 framgår att antalet outbyrdalägenheter 1 mars1 minskade mest utanför storstadsområdena ochi var dubbelt så många i storstadsområdena som i övriga riket.Andelen outhyrda lägenheter i statsbelånade flerfamQjshus färdigställda196730 uppgick till i storstadsområdena och2,i övriga riket. Situationen utanför storstadsområdena talar för attantalet påbörjade lägenheter blir högre 1977 än 1976. Igångsättningen under1976 tyder emellertid på en tämligen långsam återhämtning av bostadsbyggandet.Dessutom kan de rådande kreditrestriktionerna verka återhållande påigångsättningen av privatfinansierade småhus. Detta särskilt med tanke på attett stort antal privatfinansierade småhus utanför det ordinariebostadsbyggnadsprogrammet byggdes 19711973. Den årliga ramen för igångsättningav privatfinansierade småhus höjdes under senare delen av dessa år och blev igenomsnitt dubbelt så hög, eller ca 15 ÖOO lägenheter, som densenaste tioårsperioden.