prop · G003150 · 1976-12-31 00:00:00 — Härav utgörs 27,3 milj. kr. av priskompensationenligt nettoprisindex, räknat från prisläget februan 1976. För skyddsrumföreslås utgifter om 47,8 milj. kr. Härav utgörs 6,1 milj. kr. avpriskompensation enligt nettoprisindex, räknat från prisläget februari 1976.Planeringen bör enligt prop. 1976/77: 74 utgå frän denämnda basbeloppen. Härtill kommer kompensation för prisstegringar enligtnettoprisindex. Utgiftsändringarna beror på den ändradefinansieringsformen för skyddsrumsbyggande. Detekonomiska försvaret omfattar beredskapsåtgärder inom bl. a. industriproduktionen,livsmedelsförsörjningen, energiförsörjningen och kommunikationerna. Regeringenhar i prop. 1976/77: 74 föreslagit inriktning av verksamheten inomdet ekonomiska försvaret för perioden /78 1981/82. Föratt tillgodose försörjningsbehoven i fråga om livsmedel föreslås bl. a. utökadberedskapslagring av livsmedel, fodermedel samt gödsel-och bekämpningsmedel. Förbeldädnadsområdet föreslås i prop. 1976/77: 85 åtgärder för att tryggaförsörjningsberedskapen i fråga om skor. I fråga om övriga beklädnadsvarorföreslås i prop. 1976/77: 74 viss utökad lagring av teko-produkter. a. ett nytt oljelagringsprogram för perioden 1984. Dennuvarande tvångslagringen i näringslivets regi föreslås bibehållas i nuvarandeomfattning som en kraftig ökning av den statliga beredskapslagringenföreslås. Kostnaderna för huvuddelen av förslagen avses bli finansierade genomden särskilda beredskapsavgiften för oljeprodukter. Intäkterna frånberedskapsavgiften tillförs oljelag-ringsfonden. Förövriga försörjningsviktiga varor innebär förslagen bl. a. fortsatt uppbyggnadav beredskapslager för främst fredskriser av petro-kemiska produkter i enlighetmed beslut . Vidare föreslås uppbyggnad av ettberedskapslager för främst fredskriser av vissa försörj- 2 1976/77.1 saml. 1976/77:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag ig Utökad beredskapslagringför avspärrning och krig av kemiska produkter och metaller föreslås också. Inom transportområdet föreslås främst utökad statliglagring av reservdelar och materiel för den civila luftfarten. Vidare föreslås bl. a. utökade utbildningsmöjligheter förvapenfria tjänstepliktiga och frivilliga försvarsorganisationer. Kostnaderna för den föreslagna förstärkningen avförsörjningsberedskapen för perioden /781981/82 beräknas itotalförsvarspropositionen till uppskattningsvis ca . iprisläge febmari 1976 för den verksamhet som finansieras över statsbudgeten ocholjelagrings-fonden. I totalförsvarspropositionen framhålls beträffande detekonomiska försvaret att bedömningen av resursbehoven delvis baseras påöversiktliga kostnadsberäkningar. Den närmare bedömningen av resursbehoven fårgöras budgetårsvis. Långtidsbudgeten utförs som en konsekvensberäkning avredan fattade beslut. långtidsbudget har därför räknats med en i huvudsakoförändrad anslagstilldelning för investeringar såvitt gäller sådana somfinansieras över statsbudgeten. Förändringarna i resursbehoven uppstår då somföljdkostnader till en sådan investeringsnivå. Totalt förlångtidsbudgetperioden ger en sådan beräkning totala kostnader om ca 5,Smiljarder kr. Tabell 7 Uppskattade statliga utgifter inom det ekonomiskaförsvaret kr., fasta priser) 1 Varav anslagstilldelning 391 milj. kr. 1976/77: 74 föreslås betydande förbättringar inomområdet övrigt totalförsvar, som omfattar åtgärder inom en rad skilda funktioner.Inom hälso- och sjukvården samt inom det psykologiska försvaret föreslåsväsentliga resursförstärkningar. I långtidsbudgeten förutsätts dessaaktiviteter i huvudsak fortlöpa på denna nivå. 3.4 Stöd till barnfamiljer Utgifterna under denna ändamålsgrupp avser till stor delinkomstöverföringar till hushållen i form av allmänna barnbidrag, föräldrapenningoch bostadsbidrag för barnfamiljer. Den kraftigast växande delen avändamålsgruppen utgörs dock av statsbidrag till kommunernas barn- omsorg.Vidare ingår statens utgifter för bidragsförskott och den del av statens bidragtill social hemhjälp som avser hjälp till barnfamiljer. Utgiftsutvecklingenför barnbidragen bestäms av bidragsnivån och befolkningsutvecklingen.Regeringen föreslår att bidragsbeloppet höjs från . perbarn och år fr. o. m. . Bidragen utgår till omkring 1 miljonbarnfamiljer med ca 1,8 miljoner barn. Antalet barn i bidragsberättigad ålderberäknas sjunka något . Föräldraförsäkringeninom sjukförsäkringen trädde i kraft . Ersättningstiden vidbarns födelse förlängdes från sex till sju månader.Föräldrapenning, som är ATP-grund-ande, utgår med en garantinivå på . För dem som har sjukpenning över garantinivån utgår föräldrapenningen medsamma belopp som sjukpenningen, dvs. Föräldrapenningenutgår till den av föräldrarna modern eller fadern som stannar hemma ochvårdar barnet. Till följd av beslut byggdes föräldraförsäkringen utden . Ersättningstiden vid vård av sjukt barn förlängdes ochrätten till ersättning vidgades. Vidare förlängdes ersättningstiden föradoptivföräldrar. 1976/77: 117 föreslår regeringen en fortsattförbättring av det familjepolitiska stödet. Föräldraförsäkringen byggs ut . av den sammanlagda ersättningstiden om nio månaderföreslås kuima tas ut i form av särskild föräldrapenning. Denna beräknas på grundval av förälderns sjukpenninggrundande inkomst. Under återståendeen månad föreslås föräldrapenning utgå med belopp motsvarande garantinivån,vilken föreslås höjd från . Enligt förslaget skallden särskilda föräldrapermingen kunna tas ut både ochvid heltidsledighet. Ersättningstiden fördelas lika mellan föräldrarna, men enförälder kan överlåta sin rätt till särskild föräldrapenning till den andraföräldern. Den särskilda föräldrapenningen får utnyttjas t. o. m. barnetsförsta skolår. I propositionen föreslås en lagstadgad rätt till ledighet frånanställningen under tid då särskild föräldrapenning utgår. Vidareföreslås vissa ändringar av adoptivföräldrars rätt till föräldrapenning. Denya reglerna föreslås träda i kraft . För barn födda 197177föreslås särskilda övergångsregler med en viss ersättningstid. Kostnaderna förden föreslagna utbyggnaden av föräldraförsäkringen beräknas uppgå till ca 500milj. 1976/77:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag Tabell8 Stöd till barnfamiljer (Milj.kr., fasta priser) bidrag m. m. m. m. Destatliga och statskommunala bostadsbidragen till barnfamiljer utgår till ca enhalv miljon familjer med omkring en miljon bam. Bidragen är relaterade bådetill inkomst och bostadskostnad. budgetproposition har redovisatsförslag om förbättrat stöd till föräldrar som inte har sina barn stadigvarandeboende hos sig. Kostnaderna härför har beaktats i medelsberäkningama. Stödettill låginkomsttagare utan barn har i långtidsbudgeten inräknats iändamålsgruppen bostadspolitik. Debarn vilkas föräldrar lever åtskilda är genom bidragsförskotten garanteradeett särskilt ekonomiskt grimdskydd. Bidragsförskottens årsbelopp är avbasbeloppet eller f. n. Bidragsförskotten utbetalas avkommunerna, som erhåller statsbidrag av nettokostnaderna förbidragsförskotten för varje kalenderår i efterskott. Fr. o. m. den 1 oktober1977 skall administrationen av bidragsförskotten föras över från kommunernatill och försäkringskassoma. I samband med omläggningenökar statens kostnader övergångsvis under budgetåren 1977/78 och 1978/79 föratt sedan minska 1979/80. Vårdbidragettill föräldrar med svårt handikappade barn i hemmet uppgår till samma nivå somförtidspension inkl. pensionstillskott. Utgifterna för vårdbidrag harinräknats i ändamålsgmppen folkpensioner m. m. Enkraftig utbyggnad av samhällets barnomsorg har beslutats av pågrundval av en överenskommelse mellan regeringen och kommunförbundet.Utbyggnadsprogrammet för åren 19761980 omfattar 100 000 nya daghemsplatser och50 000 nya platser i fritidshem jämte en ökning av antalet platser i kommunalafamiljedaghem. Föratt ge kommunerna ekonomiska möjligheter att genomföra utbyggnaden avbarnomsorgen har ett nytt statsbidragssystem med väsent- ligthöjda värdebeständiga statsbidrag införts. Driftbidraget för daghem höjdes fr.o. m. från . för nya platser.För befintliga platser höjs bidraget successivt till samma belopp. Bidragettill nya platser i fritidshem uppgår till hälften av nämnda belopp. Förfamiljedaghemmen har, utöver tidigare statsbidrag, införts ett nytt gmndbeloppi bidragssystemet. Detnya statsbidragssystemet finansieras genom en socialavgift. Socialavgiftentill barnomsorgen uppgår för år av avgiftsunderlaget ochföreslås i budgetpropositionen höjd till för . Avgiften beräknassenare successivt höjas till . Dennaändamålsgrupp omfattar statens utgifter för olika arbetsmarknadspolitiskaåtgärder såsom arbetsförmedling, sysselsättningsskapande åtgärder,arbetsmarknadsutbildning, kontant stöd vid arbetslöshet och arbetsmiljö. Vidarehör till denna ändamålsgmpp utgifterna för den regionala utvecklingen. Arbetsförmedlingenhar en strategisk roll inom arbetsmarknadspolitiken. hararbetsförmedlingen tillförts ca 1 500 nya tjänster. Den yttre och inreorganisationen utvecklas. Modern datateknik har tagits i anspråk förframställning av dagliga platslistor. Metoder för användning av sådan teknikockså i det dagliga förmedlingsarbetet prövas. En lag om skyldighet förarbetsgivare att arunäla lediga platser till arbetsförmedlingen har antagits avriksdagen och sådan skyldighet gäller nu på försök i de tre sydligaste länenoch kommer under nästa budgetår att utvidgas till att omfatta också Stockholmslän. /78 tillförs arbetsmarknadsverket ytterligare lönemedelmotsvarande 240 nya tjänster. förutsätts en vissfortsatt utbyggnad. Inriktningen av förmedlingsarbetet bestäms i hög grad avbehovet att hjälpa ungdomar vid övergång från skola till arbetsliv. Ungdomarnaskall tillförsäkras erbjudande om arbete, praktik eller yrkesinriktadutbildning. Även insatsema till förmån för kvinnor och för dem som på gmnd avnågot handikapp har svårt att få anställning på den öppna marknaden förstärksliksom arbetet i an-passningsgrupperna. Framställningenav ADB-baserade platslistor kommer under /78 att utvidgas tillhela landet. För detta ändamål och för utvidgad försöksverksamhet medanvändning av ADB-teknik i det egentliga förmedlingsarbetet har väsentUgtökade resurser tillskjutits. Anslagentill arbetsmarknadsutbildningen beräknas under antagande av oförändrat antalelever eller 135 000. Bidragen till elevema under sådan utbildning anpassastill utgående ersättningar inom arbetslöshetsförsäkringen ocb det kontantaarbetsmarknadsstödet. 1976/77:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag höjdesbidraget per dag till . För elever under 20år uppgår bidraget till ./dag. Bidragentill utbildning i företagen har visat sig vara ett verksamt medel för attförhindra permitteringar under konjunkturavmattningen. Särskilt ungdomar ochkvinnor kan få nytta av dessa bidrag. Desysselsättningsskapande åtgärderna i form av beredskapsarbeten har beräknats fåen i huvudsak oförändrad omfattning . Tabell9 Arbetsmarknads- och regionalpolitik kr., fasta priser) Genom- Anslag Anslagsförändring till snittlig procentuell förändring 1971/72 1975/76 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 Procentuellförändring 1977/78-1978/79 Genomsnittligprocentuell förändring 1977/78-1981/82 Totalautgifter + 6,8 7 117 -184 +144 +137 +137 -2,6 +0,8 därav arbetsmarknads politik + 4,6 5 690 -218 +114 +107 +107 -3,8 +0,5 regionalpolitik +18,5 1424 +9 O O O +0,6 +0,2 Utbetalningarav statsbidrag till lageruppbyggnad beräknas upphöra under /78.Det sammanlagda statsbidraget beräknas f. n. uppgå till drygt 1,5 miljarder förtreårsperioden /761977/78. Lagstiftningenom medbestämmande i arbetslivet trädde i kraft . För att gearbetsgivare och arbetstagare kunskaper i dessa frågor har beslutatatt ge omfattande ekonomiskt stöd till parterna på arbetsmarknaden för utbildning.Verksamheten startade . /72 har antalet anställda vid arbetarskyddsstyrelsen ochyrkesinspektionen i stort sett fördubblats. Ytterligare 85 tjänster tillförsorganisationen under /78. Härigenom uppgår antalet fastatjänster till närmare 1 000. Förstärkningarna behövs bl. a. för att utarbetaytterligare arbetarskyddsföreskrifter och för att öka insatserna mot de kemiskahälsoriskerna. En viss fortsatt förstärkning förutses . IarbetsmarknadspoUtiken ingår vidare strävanden att med hjälp avanpassningsgrupperna bereda arbete på den reguljära arbetsmarknaden förpersoner med nedsatt arbetsförmåga. Storaansträngningar görs även fortsättningsvis för att genom halvskyddat arbetemöjliggöra anstälhiing inom det ordinarie arbetslivet av personer som aimarsskulle ha varit hänvisade till sysselsättning i särskilda beredskapsarbeten,arkivarbete eller verkstäder för skyddat arbete. Frånden gäller nya och förbättrade bidrag vid anställning avpersoner i halvskyddat arbete. Tilländamålsgruppen hör även anslagen till regional utveckling. Regionalpolitikensyfter till att ge människor i olika landsdelar allsidig sysselsättning ochservice samt en god miljö. Till grund för den regionalpolitiska planeringenskall i varje län ligga en regional utvecklingsplanc-ring, länsplanering. Regionalpolitisktstöd lämnas främst i form av lokaliseringsstöd vid investeringar samt somintroduktionsstöd, utbildningsstöd och sysselsättningsstöd. Särskildaåtgärder vidtas /78 för att stödja vissa särskilt utsattaglesbygder. Stöd skall kunna utgå bl. a. för att bygga kommunala industrihus imindre tätorter. Ramenför regionalpolitiskt stöd för femårsperioden /74 1977/78 har fastställtstill 4 000 milj. kr. Formerna för det regionalpolitiska stödet efter utgångenav utreds f. n. Medutgångspunkt i beslut om regionalpolitiken ochförslagen i länsplanering 1974 har riktlinjer utfärdats för det fortsattaplaneringsarbetet i länen. Dennaändamålsgrupp omfattar huvudsakligen utgiftema för vägvä-sendet,kommunikationsverken dvs. postverket, , ,luftfartsverket och och vissa investeringsutgifter förSveriges Radio. Itabell 10 anges den anslagsutveckling som förutses för perioden fram t. o. m.1981/82. Dessa anslagsbelopp avser att jämte tidigare behållningar täcka denförutsedda medelsförbrukningen och dämtöver såvitt avser bl. a. deaffärsdrivande verken ge en marginal om för att möjliggöra ökadeinvesteringar om det skulle påkallas av konjunkturmässiga eller andra skäl. Vidbedömningen av den framtida utvecklingen har hänsyn i första hand tagits tillden väntade efterfrågeutvecklmgen. Som nämnts i avsnitt 1 föreligger vissasvårigheter att avgöra vilken investeringsutveckling som krävs för att anpassaproduktionen till efterfrågan. För att få en praktiskt användbarberäkningsmetod har investeringarna, efter reduktion med väntadproduktivitetsstegring, förändrats i takt med den beräknade efterfrågeökningen.Vidare har vissa beslutade program och engångspro-jekt beaktats. Inomvägväsendet beräknas trafikvolymen öka i långsammare takt än vad som varitfallet . Det även vid en oförändrad nivå av vägbyggnadsanslagenstigande vägkapitalet måste emellertid beaktas vid beräkning av driftanslagen. 1976/77:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag (Milj.kr., fasta priser) 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 -0,2 m. m. -3,7 -0,8 Televerketsinvesteringar omfattar dels telenätet, dels rundradioan-läggningar fördistribution av radio- och TV-programmen. Medelsförbrukningen för dessaändamål beräknas uppgå till ca 894 milj. kr. under /78, varav ca54 milj. kr. Investeringarna i telenätet har bedömtsmot bakgmnd av den väntade teletrafikutvecklingen. Medelsförbrukningenför statens järnvägars investeringar beräknas uppgå till 640 milj. kr. Investeringarna har beräknatsmed hänsyn till den förväntade trafik- och produktivitetsutvecklingen. Utvecklingenav luftfartsverkets investeringar domineras av att GöteborgLandvetterflygplats färdigställs . Övriga investeringsbehov har bedömts motbakgmnd av den förväntade trafikutvecklingen och planerad utbyggnad avflygtrafikledningssystemet. Medelsbehovetför postverkets investeringar har beräknats med utgångspunkt i att den totalapostvolymen kommer att Ugga på i stort sett oförändrad nivå under perioden.Hänsyn har tagits till vissa större pågående byggnadsprojekt, bl. a.postgirohuset i och en ny postterminal i . Utgifternaför denna ändamålsgmpp bestäms av förändringarna i statsskulden, av räntenivånpå den statliga upplånmgen samt av upplåningens sammansättning. Statensupplåning och förvaltningen av statsskulden handhas av somlyder under . Statsskuldenökade med 6 944 milj. kr. och uppgick vid slutet av året till 80411 milj. kr. Härav var 50 540 milj. kr. placerade i räntelöpandeobligationslån, 10 200 milj. kr. placerade i premieobligationslån och 10 563milj. placerade i skattkammarväxlar. slutetav /77 beräknas statsskulden uppgå till ca 82 500 milj. kr. Förnärvarande () beräknas den statliga nyupplå-ningen ha engenomsnittlig ränta av . Eventuella förändringar av diskontot påverkargivetvis denna genomsnittsränta, dock inte fullt ut, eftersom den långa räntannormalt endast delvis följer diskontoändringarna. Ävenmed en oförändrad räntenivå för nyupplåningen kommer emellertid dengenomsnittliga räntesatsen för den totala upplåningen att stiga allt eftersomäldre lån med lägre räntesatser ersätts av nya lån. Ökningenav ränteutgifterna ett visst budgetår beror i huvudsak på statens upplåningunder föregående budgetår. Ränteutgifterna under /78 väntas uppgåtill 6 400 milj. kr. Denna beräkning baseras bl. a. på antagandet attbudgetunderskottet under innevarande budgetår blir ca . Vidberäkningen har hänsyn också tagits till att en del av den statliga upplåningenunder 1977 sker i utlandet, vilket verkar nedpressande på räntekostnaderna. Pålängre sikt har endast ungefärliga framskrivningar av ränteutvecklingen kunnatgöras. Till grund för dessa framskrivningar ligger den förväntadesaldoutvecklingen för statsbudgeten . Enredogörelse för saldoutvecklingen ges i avsnitt 6.4. Vidare byggerberäkningarna på ett antagande om en oförändrad räntenivå för nyupplåningen.Med de givna antagandena kommer utgiftsökningen för denna ändamålsgrupp att blibetydande nämligen . Statsskuldräntorna utgörsåledes en successivt stigande andel av statens totala utgifter. Genom- Anslag Anslagsförändring till Procen- Genom snittlig 1977/78 ----- tuell för- snittlig procen- 1978/791979/80 1980/81 1981/82 ändring procen tuell för- J 977/78 tuell för ändring 1978/79 ändring 1971/72 1977/78- 1975/76 1981/82 Totala utgifter +13,3 6 400 +1200 +1400 +1300 +1100 +18,8 +15.6 Dennaändamålsgrupp domineras av räntebidrag och långivning till bostadsbyggandet,vilka för /78 föreslås uppgå till sammantaget nära 4,8miljarder kr. Bland andra ändamål inom gmppen märks lån till kommunalamarkförvärv, vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet samtbostadsbidrag för låginkomsttagare. 1976/77:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag kr., fasta priser) Genomsnittlig procentuell förändring 1971/72-1975/76 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 1977/78 förändring 1977/78 1981/82 + 1,2 6049 +1349 +240 +110 +235 +22,3 Bostadsbyggandethar successivt minskat . båbörjadesdrygt 56 000 lägenheter. Antalet påbörjade lägenheter har därmed under senareår understigit det utrymme som lämnats inom de särskildabostadsbyggnadsramarna. Detta beror helt på en drastiskt minskad produktion avlägenheter i flerfamiljshus. Småhusens andel av nyproduktionen har ökatkraftigt och uppgick till . Motsvarande andel var30 %. har bostädemas storlek ökat, särskilt i småhus.Förskjutningarna mot ett ökat småhusbyggande har gjort attbruttoinvesteringarna i bostäder räknat per lägenhet och i fasta priser harökat . del av statens stöd till bostadsbyggandet utgår i form av räntebidrag ochlångivning. De statliga bostadslånen ar i genomsnitt högre förlägenheter i småhus än för lägenheter i flerfamiljshus. För statligt belånadehus gäUer att räntekostnaden över vissa garanterade nivåer för lån inomlåneunderlaget betalas av staten. Nyproducerade hyres- ochbostadsrättslägenheter har en garanterad låneränta på under det förstaåret av lånetiden. För nyproducerade småhus som bebos av låntagaren ärmotsvarande ränta . De garanterade räntenivåerna höjs därefter åriigen föratt slutligen nå upp till marknadsräntenivån (f. n. för bostadslån).Räntebidrag utgår även till stora delar av det befintliga beståndet avfastigheter som har finansierats med statliga lån. Ramenför beslut om bostadslån till nybyggnad föreslås i 1977 årsbudgetproposition bli fastställd till 8 160 000 m våningsyta. Detta beräknasmotsvara ca 64 700 lägenheter samt därtill anknutna lokaler, såsom daghem ochfritidshem. Medelsramenför beslut om lån till ombyggnad föreslås budgetproposition uppgåtill 450 milj. kr. för vart och ett av . Därav har 35 milj.kr. beräknats för lån tiU förbättring av boendemiljön inom bostadsområden meduthyrningssvårigheter. De i långtidsbudgeten angivna anslagsförändringarna harberäknats med utgångspunkt i de bedömningar av bostadsbyggandets omfattningsom bostadsmyndigheterna har redovisat mot bakgmnd av bostadsbyggnadsprogrammenför åren 19761980. Utrymmet inom de av medgivnaramarna för beslut om bostadslån tUl nybyggnad kommer enligt dessa bedömningarsannolikt inte att helt utnyttjas. I beräkningarna har också beaktats förslageni budgetproposition om bl. a. höjning av den övre lånegränsen förenskilt ägda flerfamiljshus. Hänsyn har också tagits till att hyresförlustlånskall utsträckas till att omfatta hyresförluster t. o. m. . Utgifternahärför kan antas belasta bostadslånefonden t. o. m. /80. Underperiodens början kvarstår vidare utbetalningar för det initialstöd sombeviljades för sådana ombyggnader av bostadslägenheter som påbörjades föreutgången av . Iändamålsgruppen ingår vidare utgifter för bostadsbidrag till hushåll utan barn.Enligt förslag budgetproposition skall statskommunala bostadsbidragfrån i vissa fall kunna utgå även till sådana pensionärersom f.n. är berättigade enbart till kommunala bostadstillägg tillfolkpensionär. Slutligeningår i ändamålsgruppen stöd till energibesparande åtgärder inombostadsbeståndet m. m. Stödet utgår i form av bidrag och lån. Enligt förslagav regeringen (prop. 1976/77: 107) skall lånen i fortsättningen utgå som högsttjugoåriga annuitetslån utan övre beloppsgräns, såvida inte lånen utgår förenergibesparande åtgärder i samband med ombyggnad för vilken statligtbostadslån utgår. I sådana fall bör bl. a. amorteringstiden för energispariåneivara densamma som för bostadslånet. Bidragsbeloppet föreslås bli höjt.Räntebidrag skall kunna utgå i vissa fall. För /78 föreslås stödutgå med 500 milj. kr. Denkraftiga anslagsförändringen mellan budgetåren 1977/78 och 1978/79 förräntebidrag och bostadslån m. m. kan bl. a. hänföras tiU de kraftigakostnadsökningarna inom byggandet, den årliga ökningen av räntebidrag och denförväntade stora förbrukningen under /78 av reservationsmedel påbostadslånefonden. En betydande anslagsökning blir nödvändig för budgetåret1978/79. Idenna ändamälsgrupp ingår skatteutjämningsbidrag, skattebortfalls-bidrag ianledning av skattereform, särskUt bidrag till kommunerna i sambandmed den skatteomläggning som trädde i kraft samt denkompensation som utgår till kommunerna för minskat skatteunderlag i anledningav den skattereform som trädde i kraft . Vidare ingår deextra bidrag som utgår i enlighet med överenskommelse om begränsning av denkommunala utdebiteringen . Skatteutjämningsbidragen,som utgör huvuddelen av ändamålsgruppen, syftar huvudsakligen tUl att stödjakommuner, landstingskommuner och kyrkliga kommuner med svag skattekraft. 1976/77:150 Bilaga2 Reviderat budgetförslag 28 melsersom gäller fr. o. m. utgår bidrag till kommuner och landstingskommunerför att tiUförsäkra dessa ett visst skatteunderlag, som relateras tillmedelskattekraften i landet. Skattekraftsgarantin varierar med det geografiskaläget. De kyrkliga kommunerna får samma skatteutjämningsbidrag som meden årlig femprocentig uppräkning av föregående års bidragsbelopp. I särskilda fall utgårextra skatteutjämningsbidrag till kommuner som befinner sig i en besvärligekonomisk situation.