prop · G003125 · 1976-12-31 00:00:00 — I statsbudgeten för innevarande budgetår harunder denna rubrik anvisats ett reservationsanslag av . I skrivelse har begärt ytterligare . för att under en begränsadtid avgiftsfritt ge ut på turkiska språket i syfte attinformera den stora gmppen turkiska assyrier i viktiga samhällsfrågor m. m.Invandrartidningen beräknar upplagan av den turkiska veckoeditionen till ca 4 000exemplar samt framställningskostnader per nummer till ca . har ett mycket stort antal turkiskaassyrier fått uppehållstillstånd i . 'Med hänsyn till det storainformationsbehovet hos denna invandrargrupp förordar jag attInvandrartidningen anvisas ytterligare . för att inom ramen för dettabelopp avgiftsfritt ge ut på turkiska språket underbegränsad tid. Utgivningen bör ses som en särskild informationsåtgärd tillförmån för assyrierna. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Åtgärder för invandrare på tUläggsbudgetIII till statsbudgeten för /77 anvisa ett reservationsanslag av100 . 1916fll: 125 49 Asling såvitt avser frågorna under punkterna 1, 2, 3, 5, 7, 8 och10; statsrådetJohansson såvitt avser frågorna under punkterna 4, 6, 9, 11 och 12 Anmälantill tilläggsbudget III till statsbudgeten för /77 såvitt avserindustridepartementets verksamhetsområde A.Industridepartementet m. m. [1]A 3. Kommittéer m. m. I statsbudgeten för /77 har under dennarubrik anvisats ett reservationsanslag av , varav 14 050 000 kr.på tUläggsbudget I (prop. 1976/77: 25 s. 93, NU 1976/77: 13, rskr 1976/77: 55).Vid ingången av budgetåret fanns på anslaget en reservation av 4 302 009 kr.Detta innebär att disponibla medel under anslaget uppgår tUl sammanlagt . den 1 juli 1976den harutbetalats . Återstoden av anslaget . bedöms inteförslå för att täcka kostnaderna för utredningsverksamheten. De ökade kostnaderna hänger samman med de beslutrörande utredningsverksamheten som har fattats genom tillkallandetav Norrbottendelegationen (I 1976: 04) och (I 1976: 05).Energikommissionen, vars arbete syftar tUl att ge underlag för regeringensförslag till energipolitiskt handlingsprogram, skall enligt direktiven haavslutat sitt arbete . Detta innebär ett mycket intensivtutredningsarbete som redan i inledningsskedet kräver betydande resurser. Jagberäknar det tillkommande medelsbehovet för dessa båda utredningar under dettakalenderår tiU 15 milj. kr. JaghemstäUer att regeringen föreslår att till Kommittéer m. m. på tilläggsbudget IIItill statsbudgeten för /11 anvisa ett reservationsanslag av . 4 1976/77. 1 saml Nr 125 Prop.1976/77:125 50 [2]A 4. I statsbudgeten för /77 har under dennarubrik anvisats ett reservationsanslag av . Vid ingången avbudgetåret fanns på anslaget en reservation av . Efter samråd med statsrådet vill jag taupp frågan om visst stöd till information m. m. på energiområdet. Ett omfattande arbete har inletts för att ta framunderlag för regeringens och ställningstaganden omenergipolitikens inriktning till omkring . Det är inför dessaställningstaganden angeläget med en bred allmän debatt om energipolitiskafrågor. Från samhällets sida måste därvid en strävan vara att främja enallsidig informations- och kunskapsspridning. Redan nu utgår direkt eller indirekt statiigt stödtUl information m. m. på energiområdet. Stimulans till studiecirkelverksamhetm. m. har aviserats (prop. 1976/77: 107 s. 50). Det är emellertid väsentligt att skapa möjligheteratt stödja även sådan information och kunskapsspridning som initieras av olikafristående organisationer och grupper. Organisationer och grupper som saknarfasta resurser och arbetar med frivUliga krafter får annars mycket svårt att tadel i debatten med sina synpunkter och förslag och allsidigheten går förlorad.Särskilda medel bör därför finnas för att stödja sådana organisationer ochgrupper. Behovetav att kunna lämna ett stöd av nu angivet slag uppkommer redan underinnevarande budgetår. Medel för ändamålet bör därför anvisas på tilläggsbudgetIII till statsbudgeten för /77. Jag beräknar medelsbehovet till450 . Medlen bör föras upp som en särskUd post under detta anslag. Det ankommer på regeringen att meddela närmareföreskrifter om disposition av dessa medel. Jaghemställer att regeringen föreslår att tUl Extra utgifter på tilläggsbudget III tillstatsbudgeten för /77 anvisa ett reservationsanslag av 450 000kr. B.Industri m. m. [3]B 16. Medelstillskott till för fmansiering av ett tillNorrbottens knutet investmentbolag. Något anslag för detta ändamålfinns inte uppfört i statsbudgeten för innevarande budgetår. Trots betydande närings- och regionalpolitiskainsatser från samhällets sida under i ,har länets befolkning inte kunnat beredas tUlräcklig sysselsättning. Länet harhögre registrerad arbetslöshet och lägre yrkesverksamhetstal än något annatlän. Den regionala obalansen är dessutom påtaglig. 1916 fil: 125 51 denär det naturligt att stora förhoppningar knöts till 80-pro-jektet somberäknades ge ett betydande utbud av arbetstillfällen. En enhällig styrelse förNorrbottens () har emellertid beslutat rekommendera attprojektet skjuts . Vid NJA minskas dessutom antalet anställda med 10001 500 personer för att företaget skall kunna säkrasysselsättningen. För länet innebär detta naturiigivis betydande problem.Regeringen har därför vidtagit flera åtgärder ägnade att förbättrasysselsättningsläget. Således tillsattes en särskilddelegation, Norrbottendelegationen (I 1976: 04), med uppgift att lämna förslagom konkreta sysselsättningsskapande åtgärder. Regeringen har vidare ibudgetpropositionen 1977 (prop. 1976/77: 100 bil. 17 s. 8089) föreslagitmedelstUlskott tiU Norriands-fonden samt bidragsgivning för klart avgränsademerkostnader tUl följd av en regionalpolitiskt betingad lokalisering enligt dets. Enligt min mening är det emellertid nödvändigt med ytterUgareinsatser för att främja näringslivsutvecklingen inom . Jaganmälde också i budgetpropositionen 1977 behov av särskilda medel förkompletterande insatser. NJA har inkommit med en skrivelse den 15 februari 1977med förslag till åtgärd att skapa nya arbetstillfällen inom länet. AvNJA:s skrivelse framgår.i huvudsak följande. NJA är villigt att medverka när det gäller attutveckla ny industriell verksamhet i länet. Härvid bör eftersträvas en lösningsom utnyttjar NJA:s resurser och utvecklingspotential. NJA har enproduktionsinriktning som möjliggör att egen personal och utrustning samtunderleverantörer kan användas för att snabbt iordningställa behövliga markanläggningaroch industrilokaler. Genom att 80-projektet skjuts upp, frigörskompetent personal som kan användas för inventering och prospektering avförslag till industrietablering. Mycket viktiga är de idéer till verksamhet somkommer fram i ett storföretag som NJA men som förkastas därför att de fallervid sidan av företagets normala inriktning. Vidare har NJA vittomfattandekontakter med andra industriföretag som kan tänkas lokalisera verksamhet tUlNorrbotten. Underleverantörerna är av speciellt intresse i sammanhanget. I syfte att NJA:s potential i dessa hänseendenskall utnyttjas i så stor utsträckning som möjligt föreslår NJA att ettinvestmentbolag bildas som knyts till NJA som dotterbolag. Bolaget skall heltvara inriktat på att stimulera en industriell utveckling i ochha till uppgift att delfinansiera sådan verksamhet som inte faller inom ramenför NJA:s nuvarande inriktning. Affärsidén för det tänkta investmentbolagetanges av NJA vara att bolaget skall gå in som delägare i företag och sedanefter avyttra ägarintresset. 1976/77:125 52 investmentbolagetskall ges erforderlig styrka och rörlighet krävs enligt NJA:s skrivelse dels 30milj. i omsättningstillgångar, dels ett måttiigt aktiekapital. Jag anser det viktigt att den potential som finnsinom NJA utnyttjas i så stor utsträckning som möjligt när det gäller attåstadkomma en industriell utveckling i . Med potential avser jagsåväl personal som know-how, idéer, kontaktnät och produktionsutmstning.Eftersom NJA dessutom har att uppfylla ett viktigt samhällsansvar såsomskapare av sysselsättningstillfällen finner jag det under rådande förhållandenoch med hänsyn till den neddragning av antalet sysselsatta vid NJA som kommeratt ske , vara motiverat att till NJA som dotterbolagknyta ett särskUt investmentbolag med i huvudsak de uppgifter och deninriktning som anges i NJA:s skrivelse. Ett sådant investmentbolag torde ävenkunna utnyttja personal och materiella resurser vid högskolan i när detgäller urval och bearbetning av förslag till industriella aktiviteter. Jagfinner det väsentligt att bolaget bedriver sin verksamhet i nära kontakt medNorrbottendelegationen och andra regionalt inriktade organ. Jag är medveten om att invändningar kan resas motatt ett investmentbolag av denna typ ägarmässigt kopplas till ett statligtbolag i stället för tUl ett lämpligt regionalt organ. Som jag har anförtmotiverar dock den rådande situationen att en sådan koppling övergångsvisgenomförs. Möjligheterna att överföra ägarskapet till bolaget tillNorrlandsfonden eller annat lämpligt organ bör dock prövas när förutsättningarhärför föreligger. Bolagets verksamhet bör vidare utvärderas efter entvåårsperiod och uppnådda resultat redovisas för . Affärsidén för investmentbolaget innebär att detskall gå in som delägare i exempelvis nybildade bolag och sedan efter viss tidavyttra ägarintresset för att frigöra medel för ny etableringsverksamhet. Föregen del anser jag idén vara riktig. Regeln bör emellertid vara att investmentbolagetinte ingår som majoritetsägare i ett nybildat bolag. Jag bedömer medelsbehovet för det nyainvestmentbolaget tiU 25 milj. kr. Eftersom investmentbolagets verksamhet börses i ett regionalpolitiskt sammanhang och dessutom är förenad med betydanderisk bör dessa medel ställas till Statsföretag AB:s förfogande i form avmedelstiUskott. Medlen skall i sin helhet överföras tiU investmentbolaget viaNJA. Investmentbolaget bör ha ett aktiekapital av 3 milj. kr. som tecknas tillsådan överkurs att bolaget erhåller en reservfond av 2 milj. kr. Därutöver börbolaget från NJA erhålla ett aktieägartillskott av 20 milj. kr. Med hänvisning till vad jag nu har anförthemställer jag att regeringen föreslår 1976/77:125 53 att till Medelstillskott till förfinansiering av ett till knutet investmentbolag påtill-läggsbudget 111 till statsbudgeten för /77 anvisa ettreservationsanslag av . E.Teknisk utveckling m. m. [4]E 19. Europeiskt rymdsamarbete m. m. På statsbudgeten för /77har under denna rubrik anvisats ett förslagsanslag av . godkände ett avtal mellanOrganisationen för europeisk rymdforskning, och andra medlemsstater iorganisationen angående ett specialprojekt för uppsändande av sondraketer(prop. 1972: 48, NU 1972: 37, rskr 1972: 216). Maj:t beslöt den 26 maj1972 att ratificera avtalet. Enligt avtalet åtar sig att under periodenden 1 juli 1972den upprätthålla driften påsondraketförsöksplatsen i samt att sluta ett särskiltsvensk-norskt avtal om upprätthåUande av driften vid den norskasondraketförsöksplatsen Andöya . De stater som i övrigt ärparter i avtalet har åtagit sig att lämna vissa bidrag tillunderhållskostnaderna för de båda försöksplatserna. Var och en av dessa staterär berättigad att använda eller Andöya ett visst antal veckor, beroendepå bidragets storlek. Varje stats årliga bidrag och antal disponibla veckoranges i en bilaga till avtalet. Bidragen skall räknas om för att kompenseraförhöjningar i prisnivån för arbetskraft och material. I avtalet föreskrivs att det kan förlängas genomöverenskommelse mellan parterna. Avtalet kan också ändras på begäran av en eUerflera parter, om alla berörda parter lämnar sitt godkännande. Enighet har nåtts om en överenskommelse attförlänga avtalet t. o. m. . Genom överenskommelsen ändrasockså de årliga bidragen och antalet disponibla veckor för vissa stater, menden totala summan av bidrag och disponibla veckor förblir . Överenskommelsenmedför vidare att regler införs för omräkning av bidragen med hänsyn tillväxelkursförändringar, så att bidragens reeUa köpkraft i svenska och norskakronor kan bibehållas. Överenskommelsen redovisades preliminärt för riksdageni prop. 1975/76: 100 (bU. 15 s. 251). Överenskommelsen undertecknades avalla avtalsparter utom . Möjligheten lämnades öppen för attsenare underteckna eller ansluta sig till överenskommelsen. Även om Belgieninte undertecknar eller ansluter sig tiU överenskommelsen skall denna träda ikraft, och det åligger då att täcka det underskott som 1976/77:125 54 Detta kan medföra merkostnader för på ca över anslaget Europeiskt samarbete inomrymdforskningen under utbUdningsdepartementets huvudtitel. Totalt innebär förlängningen av avtalet enoförändrad ambitionsnivå inom sondraketområdet jämfört med tidigareavtalsperiod. har till europeiskt samarbete inom rymdforskningen /78 anvisat ett förslagsanslag av 19,9 milj. kr. 1976/77:100 bU. 12 s. 382, UbU 1976/77: 15, rskr 1976/77: 137). Härav har för Esrangespecialprojekt beräknats 2,7 milj. kr. Verksamheten vid ger svenska och utländskaforskare vetenskapligt intressanta möjligheter till utforskning av jonosfärenoch mag-netosfären. Jag finner det vara tillfredsstäUande att utgifterför drift och underhåll av även kan minskas kraftigt genomatt denna överenskommelse har träffats om fortsatta bidrag från andraeuropeiska länder till verksamheten. Jag förordar att överenskommelsen omförlängning av avtalet angående ett specialprojekt för uppsändande avsondraketer godkänns. Med hänvisning till vad jag nu har anförthemställer jag att regeringen föreslår att godkänna överenskommelsen om förlängning avavtalet mellan Organisationen för europeisk rymdforskning, och andramedlemsstater i organisationen angående ett specialprojekt för uppsändande avsondraketer. I.STATENS AFFÄRSVERKSFONDER E. [5]4. Teckning av aktier i ett aktiebolag för försäljning av viss stir-lingprodukt. Något anslag för detta ändamål finns inte upptaget i statsbudgetenför /77. Ar 1968 bUdades kommanditbolaget () . Intressenter i bolaget är staten, representerad avförenade fabriksverken (FFV), och mekaniska verkstads AB. Bolaget harträffat licensavtal med N. V. Gloeilampenfabrieken i Eind-hoven,, som har utvecklat en till vissa delar patentskyddadvarmgasmotor (stirlingmotorn), om tillverkning och försäljning av motorn.Sedermera har även Motor Co. i ingått som licenstagare,varvid ömsesidiga licensavtal har träffats mellan United , ochFord. Stirlingmotornhar vissa speciella egenskaper, varav här nämns låg Prop.1976/77:125 55 ljud-och vibrationsnivä, låg halt av skadliga avgaser, flerbränsleegen-skaper, ingensmörjoljeförbrukning samt potential för låg bränsleförbrukning och långlivslängd. Av skrivelse från FFV meddärtill fogade handlingar framgår i huvudsak följande. För att stödja United bildade FFV år 1968en särskild stir-linggrupp. Denna svarade under inledningsåren för tillverkningav prototypmotorer till bolaget. har gruppens verksamhet koncentreratstill tillverkning av stirlingspecifika komponenter, materialfrågor ochproduktionstekniska studier. påbörjade gruppen i samarbete medUnited utvecklingen av en mindre stirlingmotor med en högstaaxeleffekt av 15 kW (20 hk). Denna motor avses komma att tillverkas hos FFV ochförsäljas på licens från United . Motorn är avsedd att kombineras medannan utrustning som tillsammans kan tillgodose flera energibehov(elektricitet, värme, luftkonditionering etc). FFV samarbetar med ett amerikansktföretag inom fri-tidsfordonsmarknaden. Denna marknad är i storoch expansiv och långt mer utvecklad än andra frhidsmarknader vad avserkomfortnivå. Samarbetet avser introduktion på denna marknad av ettkomfortsystem för fritidsfordon. utförs tillämpningsprov avkomfortsystemet i fordon i och i Förenta statema. Parallellt med dessaprovningar pågår vid FFV, förutom produktutveckling, även förberedelser förserieproduktion. Dessa förberedelser beräknas ta att genomföra. Då FFV inledde sitt samarbete med det amerikanskaföretaget var avsikten att tUlsammans bilda ett bolag förmontering och marknadsföring av komfortsystemet. Partema är ense om altlämplig tidpunkt för bildandet av det gemensamma bolaget är första halvåret1977. Överenskommet ägareförhåUande i bolaget är för svenska staten genomFFV och för det amerikanska företaget. aktiekapital har planerats utgöra 1 milj.US doUar. De båda aktieägarna avser att kontant tillskjuta vardera samt därutöver tillföra bolaget apportegendom i sådana proportioner attFFV:s andel av aktiekapitalet blir . Kapitalbehovet för bolagets fortsatta verksamhetplaneras att tUl övervägande del bli upplånat i . Under deförsta verksamhetsåren beräknas upplåningen kräva borgensåtaganden från aktieägarna.Intill utgången av tredje verksamhetsåret (/80) beräknas svenskastatens borgensåtaganden behöva uppgå till ca 11 milj. kr. Marknadenför fritidsfordon i är så stor att FFV 1976/77:125 56 ävenvid leveranser som motsvarar en liten marknadsandel () uppnårbetydande produktion. Verksamheten kommer att medföra krav på vissainvesteringar vid FFV. Eftersom stirlingverksamheten delvis avses ske ibefintliga lokaler begränsas dock behovet av byggnadsinvesteringar. (1977/781980/81) har FFVså stora utvecklings-, berednings- och inkörningskostnader för stirlingmotornatt verksamheten kommer att visa ett betydande underskott. Först fr. o. m. detfemte året beräknas verksamheten gå med vinst. FFV hemstäUer om tUlstånd att teckna aktier i detplanerade amerikanska aktiebolaget till ett värde motsvarande ,dvs. högst 3,6 milj. kr. För att betala dessa aktier anhåller FFV om ettinvesteringsanslag motsvarande 100 000 doUar tiU den kontanta delen av likviden.FFV hemställer vidare om tillstånd att teckna borgen för bolagets upplåningintill ett belopp motsvarande högst 2,5 milj. dollar, dvs. högst 11 milj. kr. För att stödja verksamheten vid KB United () har FFV bildat en särskild grupp som tidigare svarade förtUlverk-ning av prototypmotorer åt United och senare för tillverkningav stirlingspecifika komponenter m. m. Inom denna grupp har i samarbete medUnited utarbetats en mindre stirlingmotor med en högsta axeleffekt av15 kW (20 hk). Denna motor avses komma att tillverkas hos FFV och är avseddatt kombineras med annan utrustning för att kunna tillgodose flera energibehov(elektricitet, värme, luftkonditionering etc.). FFV har samarbetat med ettamerikanskt företag, beträffande introduktion på den amerikanskafritidsfordonsmarknaden av en produkt, bestående av den mindre stirlingmotornkombinerad med utrustning, som bl. a. genererar elektricitet och värme. kommer inom FFV, förutomproduktutveckling, att göras förberedelser för serieproduktion. Viss begränsadförsäljning kommer att ske redan under /78. Försäljningenberäknas sedan komma att starkt öka . FFV och det amerikanska företaget är överens om attför monteringen och marknadsföringen av det gemensamt utvecklade energisystemeti bilda ett aktiebolag, i vilket aktierna till skall ägasav svenska staten genom FFV och till av det amerikanska företaget.Parterna anser att bolaget bör bildas . Bolaget avses få elt aktiekapital av 1 milj. USdollar. Härav avser parterna att tillskjuta vardera kontant. Iövrigt skall de betala sina andelar av aktiekapitalet med apportegendom. 1976/77:125 57 hemställt om tillstånd att teckna aktier i det planeradebolaget till ett värde av . För att FFV skall bli i stånd attbetala aktierna behövs dels att verket får ett anslag motsvarande , dels att verket får tillstånd att tillskjuta viss lös egendom såsomapportegendom. Vidare har FFV hemställt om tillstånd att teckna borgen för bolagetslån till ett belopp motsvarande högst 2,5 milj. dollar. De planer som FFV och detamerikanska företaget har innebär att stirlingmotorn marknadsförs för förstagången. Även om marknaden till en början är begränsad tiU fritidsfordon iFörenta staterna, bör denna möjlighet att få motorn prövad i praktiskt bruk avett efterhand ökande antal användare tas till vara. Erfarenheterna härav börvara av intresse för FFV vid det utvecklingsarbete som pågår parallellt medmarknadsföringen. Jag anser därför att FFV bör få tillstånd att på statensvägnar teckna aktier för ett belopp motsvarande i det bolag somavses bli bildat i tUlsammans med det amerikanska företaget.Investeringsmedel för den kontanta delen av betalningen av aktierna bör anvisasmed högst . Finansieringen i övrigt av bolagets verksamhet avses skegenom upplåning. För denna behövs borgen av aktieägarna. Regeringen bör inhämtariksdagens bemyndigande att medge FFV att på statens vägnar teckna sådanborgen för högst 11 milj. kr. Jag vill i sammanhanget framhåUa,att det föreslagna bildandet av bolaget för marknadsföring av vissastirlingprodukter inte ingår i det arbete med stirlingmotorer som FFV isamarbete med bedriver inom KB United () AB & Co.Jag avser att återkomma till regeringen i stirlingfrågan. Isamband därmed bör ställning tas tUl FFV:s medverkan vid ev. statiiga åtagandeninom stirlingområdet. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. bemyndigaregeringen att medge förenade fabriksverken att deltaga i bildandet av ettaktiebolag i enligt de riktlinjer jag har angett i detföregående, 2. bemyndiga regeringenmedge förenade fabriksverken att teckna borgen för lån till det under 1 nämndaaktiebolaget intill högst . 3. lill Förvärv avaktier i ett aktiebolag för försäljning av viss stirlingprodukt påtilUäggsbudget III till statsbudgeten för /77 anvisa ettinvesteringsanslag av . [6] 1. Kraftstationer m. m. I statsbudgeten för budgetåret1976/77 har under denna anslagsrubrik anvisats ett investeringsanslag av 2229,6 1976/77:125 58 milj.kr., varav 243,6 milj. kr. på tiUäggsbudget I (prop. 1976/77: 25 s. 106, NU1976/77: 13, rskr 1976/77: 55). Statens vattenfallsverks investeringsram förinnevarande budgetår uppgår till 2 233,4 milj. kr. inkl. medel, vUka genomsärskilt beslut har ställts till verkets förfogande för arbeten som har sattsigång av sysselsättningsskäl. Riksdagenhar bemyndigat regeringen att medge vattenfallsverket att teckna borgen för låntill bolag, i vilka verket förvaltar statens aktier, intill sammanlagt 2 600milj. kr., varav högst 90 milj. kr. för lån tUl distributionsföretag (prop.1976/77:25 s. 106, NU 1976/77:13, rskr 1976/77: 55). Iskrivelse har vattenfallsverket hemstäUt bl.a. om godkännandeav ett till skrivelsen fogat konsortialavtal mellan verket. Sydsvenska KraftAB, och AB Vattenbyggnadsbyrån om bildandeav ett aktiebolag med ändamål att tillhandahålla tjänster åt utländskakraftföretag. Itvå skrivelser den 4 febmari 1977 har vattenfallsverket hemställt om sammanlagt22 . på tiUäggsbudget tiU statsbudgeten för innevarande budgetår.Medlen avser dels förvärv av eldistribution inom SkutskärSöderforsområdet,dels inlösen av rätt till ersättningskraft. I många utvecklingsländer saknas ännu inhemskpersonal som är tiUräckligt utbildad för att kunna svara för utbyggnad ochskötsel av kraftanläggningar. Allt fler länder har fått problem närelkraftförsörjningen har utvecklats från små isolerade kraftverk mot storasammanhängande system med komplicerade kraftanläggningar. som är verksamma i utvecklingsländerna sysslarfrämst med utbyggnad av kraftanläggningar och har inte erfarenhet av drift ochunderhåll av kraftsystemen. Det har därför, framhåller vattenfallsverket, visatsig finnas ett klart behov av att anlita erfarna tekniker från europeiskakraftföretag för tjänstgöring i utvecklingsländerna. Desvenska kraftföretagen har inte ägnat sig åt uppdragsverksamhet avifrågavarande slag. Det har dock förekommit att enskilda tjänstemän harbeviljats tjänstiedighet för arbete i utlandet. Viss normal konsultverksamhetsom har avsett uppdrag av utredningskaraktär har även förekommit.Vattenfallsverket har exempelvis engagerats för ett sådant uppdrag i . mening skulle svenska kraftverkstekniker genom arbete iutvecklingsländernas kraftföretag kunna bidra till näringslivets uppbyggnad idessa länder. Deras verksamhet skulle också bidra till bl. a. att svensktillverkande industri ges förutsättningar att konkurrera på lika viUkor medandra länders exportindustri. Prop.1976/77:125 59 För de svenska kraftföretagen är det en nackdel attför avstå från kvalificerad personal.