prop · G003150 · 1976-12-31 00:00:00 — Jaghar vid min genomgång funnit att fraktbidraget för vissa pappersproduktersåsom tidnings- och journalpapper, korrugeringspapper för wellpapp (fluting),kraftpapper och kraftpapp kan slopas fr. o. m. den 1 januari 1978.Besparingseffekten till följd härav beräknar jag till ca 12 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår attgodkänna de ändringar i transportstödet för som jag bar angett i detföregående. 1976/77:150 Bilaga 5 såvitt avser frågor under punkterna 2, 3 och 4; statsrådet avser fråga under punkten 1 Anmälantill slutlig reglering av statsbudgeten för /78 såvitt avserutbildningsdepartementets verksamhetsområde [1]D 32. Bidrag till byggnadsarbeten inom skolväsendet m. m. Inom skolväsendet harvissa senareläggningar av byggnadsinvesteringar bedömts möjliga som ett led iett allmänt åtstramningsprogram. Jag föreslår därför att investeringsramen förskolbyggnader sänks med 60 milj. kr. från i budgetpropositionen angivet beloppom 660 milj. kr. Jag avser att i annatsammanhang meddela riktlinjer om vilka objekt som i första hand bör komma tillstånd inom den nu angivna investeringsramen. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna den ändring avinvesteringsramens storlek som jag har förordat, 2. till Bidrag tillbyggnadsarbeten inom skolväsendet m. m. för /78 anvisa ettförslagsanslag av . [2] P5. Bidrag till vuxenutbildning m. m. Enligt bestämmelserna i 15 §förordningen (1971:424) om och statlig vuxenutbildning får särskildskolenhet anordnas för vuxenutbildning under förutsättning attutbildningen varaktigt beräknas uppgå till minst 16,5 poäng. Sådan kommunalvuxenutbildning, som inte har förlagts till särskild enhet, kan förläggas tillskolenhet med gymnasieskola eller i vissa fall till skolenhet med endastgrundskola. 1976/77:150 12 förutbildningen beslutar om förläggning. Med "förläggning" avses i dettasammanhang administrativ, inte geografisk, placering. Undervisning inomkommunal vuxenutbildning, som har förlagts till en särskild enhet, kan i praktikenäga rum i lokaler på en mängd olika skolor i kommunen. Frågan om förläggning avkommunal vuxenutbildning behandlades av (prop. 1971:37, UbU 1971: 13, rskr 1971: 170). Organisationeninom vuxenutbildning varierar mellan olika kommuner. I vissa kommunerhar ingen särskild enhet för vuxenutbildning inrättats trots attutbildningen under en följd av år omfattat betydligt mer än 16,5 poäng. I andrakommuner har en eller flera särskilda skolenheter inrättats, men viss kommunalvuxenutbildning har trots detta förlagts till andra skolenheter inom kommunen.Jag anser att det skulle vara en fördel för de studerande om organisationen avden kommunala vuxenutbildningen i så stor utsträckning som möjligt samordnadesinom en kommun. Jagförordar därför att kommuner som varaktigt har vuxenutbildning somberäknas uppgå till lägst 25 poäng skall vara skyldiga att senast den 1 juli1978 ha inrättat särskild enhet för vuxenutbildning. Kommuner som harinrättat en eller flera särskilda enheter för vuxenutbildning börvidare senast ha hänfört all vuxenutbildning inomkommunen till dessa enheter. Isamband med att beslutade om organisationen om kommunalvuxenutbildning, behandlades också frågan om gränsdragning mellanstudieförbundens utbildning och de dåvarande yrkesskolornas deltidskurser,varav en del föreslogs bli överförda till den kommunala vuxenutbildningen (prop.1967: 85, SU 1967: 117, rskr 1967: 277). Från studieförbundens sida hadeframhållits att yrkesskolornas deltidskurser, som i allmänhet var avgiftsfria,i många fall konkurrerade med studieförbundens avgiftsbelagda studiecirklar.Departementschefen ansåg att vissa kurser som var av samma karaktär somstudiecirklar även i fortsättningen borde kunna anordnas inom den kommunalavuxenutbildningen, men endast om verksamheten inte tillgodosågs av studieförbunden.Om kurserna anordnades inom vuxenutbildning borde de statsbidragsmässigtjämställas med studiecirklar. Sådana kurser borde endast få anordnas eftermedgivande av (). Iskrivelse redovisade SÖ bl. a. att, för att läroplaner pågymnasial nivå utan motsvarighet i gymnasieskolans läroplaner skullefastställas av SÖ för vuxenutbildning efter , skullefordras att de var av samma karaktär som läroplaner med motsvarighet igymnasieskolans läroplan, dvs. kompetens-givande, och utgjorde ett komplementtill den grundläggande utbildning som gymnasieskolekurserna gav. Enligt minmening finns det som en följdav denna utveckling inte längre behov av att anordna utbildning inom kommimalvuxenutbildning enligt de statsbidragsbestämmelser som gäller förstudiecirklar. har i uppdrag att föreslå regler förgränsdragning mellan vuxenutbildning och studieförbund och att utredaom annan organisation än studieförbund skall kunna få statsbidrag för studiecirkel.Det slutliga ställningstagandet till frågan om studiecirldar bör kunnaanordnas inom vuxenutbildning bör därför göras i samband medbehandlingen av folkbildningsutredningens övriga förslag. arbetar, bör dock inte studiecirklar kunna anordnasinom vuxenutbildning. Detta blir också en konsekvens av vad jag i detföljande kommer att förorda om annan anordnare av studiecirkel än lokalt organav studieförbund. Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen attgodkänna vad jag har förordat beträffande vuxenutbildning. [3]F 6. Bidrag till studiecirkelverksamhet. Enligt bestämmelserna i 16 §förordningen (1963: 463) om statsbidrag till det fria och frivilligafolkbildningsarbetet utgår statsbidrag även för studiecirklar som anordnas avannan än lokalavdelning eller annat lokalt organ av studieförbund. Dennaprincip fastställdes av (prop. 1963: 36, SU 1963: 74, rskr1963: 190). Under en följd av år har det enligt () ipraktiken inte förekommit att annan än lokalt organ av studieförbund ansökt omstatsbidrag för studiecirklar från anslaget Bidrag tillstudiecirkelverksamhet. SÖ redovisar emellertid i skrivelse den 20 december1976 att ett antal ansökningar om statsbidrag med hänvisning till 16 § undersenare tid har kommit in till SÖ. EnligtSÖ är det principiellt otillfredsställande att SÖ som är tillsynsmyndighet förstudieförbunden skall handlägga denna typ av ärenden. SÖ:s personalresurser ärinte heller anpassade för detta. SÖ hemställer därför i skrivelsen att 16 § ifolkbildningsordningen upphävs. Folkbildningsutredningenhar i uppdrag att pröva om annan organisation än studieförbund skall kunna fåstatsbidrag för studiecirkel. Statsbidrag under anslaget Bidrag tillstudiecirkelverksamhet har i praktiken under en följd av år inte utgått tillannan anordnare av studiecirklar än lokal avdelning av studieförbund. Medhänsyn härtill förordar jag att statsbidrag för studiecirklar från anslagetBidrag till studiecirkelverksamhet fr. o. m. /78 t. v. endastskall kunna utgå till lokalt organ av studieförbund. Det slutliga ställningstagandettill frågan om statsbidrag bör utgå till annan anordnare bör dock ske först isamband med att ställning tas till folkbildningsutredningens förslag. 1976/77:150 14 Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen attgodkänna vad jag har förordat om statsbidrag för studiecirklar. [4]G 2. Studiebidrag m. m. Chefen för bar tidigare denna dagföreslagit en höjning av det allmänna barnbidraget från . till 2 100kr. fr. o. m. . Studiebidraget och det förlängdabarnbidraget utgår f. n. med samma belopp som det allmänna barnbidraget. Ikonsekvens härmed bör nyssnämnda studiesociala förmåner höjas till . permånad fr. o. m. . Förhöjningen av studiebidraget och det förlängda barnbidraget har jag beräknat dettotala medelsbehovet för budgetåret till 41,5 milj. kr. Denföreslagna höjningen av de studiesociala förmånerna kräver en ändring iövergångsbestämmelserna till lagen (1977: 146) om ändring i studiestödslagen(1973: 349). Förslag till denna förändring bör fogas till detta protokoll sombilaga. Jaghemställer att regeringen föreslår att delsantaga inom utbildningdepartementet upprättat förslag till ändringi lagen om ändring i studiestödslagen (1973: 349), dels till Studiebidrag m. m.för /78 under nionde huvudtiteln utöver tidigare anvisatförslagsanslag anvisa ytterligare . Lagom ändring i lagen (1977:146) om ändring i studiestödslagen (1973: 349) Härigenomföreskrives att övergångsbestämmelserna till lagen (1977: 146) om ändring istudiestödslagen (1973: 349) skall ha nedan angivna lydelse. Dennalag träder i kraft såvitt Denna lag träder i kraft den 1 avser2 kap. I § och 3 kap. 6 § . och i övrigt den 1juli 1977. 1976/77:150 Bilaga 6 Anmälantill slutlig reglering av statsbudgeten för /78 såvitt avserbostadsdepartementets verksamhetsområde B.Bostadsbyggande m. m. Under denna rubrik har i budgetförslaget för budgetåret1977/78 upptagits ett förslagsanslag av . Ivarje län utom finns en länsbostadsnämnd. Nämnden är länsmyndighetför den statliga verksamheten för att främja bostadsförsörjningen. Den fattarbeslut om lån och bidrag m. m. samt förvaltar utestående lån. I länfullgörs de uppgifter som ankommer på länsbostadsnämnd av . Jagber att nu få ta upp frågan om administrationsavgift vid statlig belåning avbostadshus. Ar1974 beslutade om väsentliga ändringar i gmnderna för den statligabostadsfinansieringen. Besluten mnebar bl. a. att det dåvarande paritetslånesystemet,som infördes , ersattes av ett system med räntesubventioner till statligtbelånade bostadshus. Systemetmed räntesubventioner innebär i korthet att låntagaren får ett statligt bidragmotsvarande skillnaden mellan å ena sidan den verkliga räntekostnaden förbostadslånet och bottenlånet och å andra sidan en räntekostnad beräknad utifrånen på visst sätt bestämd garanterad ränta, olika för olika låntagarekategorieroch låneobjekt. Bidrag utgår dock inte för lokaler. Den garanterade räntan är f.n. av lånetiden om det statliga lånet avser småhus som skallbebos av låntagaren, imder vissa fömtsättningar om lånet avser ombyggnadav flerfamiljshus som ägs av låntagare som har möjlighet att göra avdrag vidinkomstbeskattning för del av ombyggnadskostnaden samt i övriga fall.Under varje följande år av lånetiden höjs den garanterade räntan med 0,2procentenheter för småhus som skall bebos 1976/77:150 18 För övriga hus höjs på motsvarande sätt räntan med 0,15procentenheter och därefter med 0,2procentenheter. Vid övertagande av lån bestäms den garanterade räntan föråterstoden av lånetiden som om lånet ursprungligen hade beviljats den nyeägaren eller tomträttshavaren. Räntebidragutgår fömtom för hus med lån enligt bostadsfinansieringsförordningen (1974:946) även för hus med paritetslån eller nominellt lån enligtbostadslånekungörelsen (1967: 552). Vidare utgår räntebidrag för husfärdigställda med statliga lån enligt någon avlåneförfattningarna från åren 1962,1957 eller, i fråga om flerfamiljshus,1948, om låntagaren inte har räntelån. Räntebidrag utgår dock inte om lånetavser småhus och låneunderlaget är högst . En motsvarande ordning harföreslagits beträffande energispariån i prop. 1976/77: 107 om hushållning medenergi i byggnader m. m. Räntebidrag utgår också för vissa lån som beviljatsför studentbostäder. Denstatliga bostadslåneräntan, som f.n. är , bestäms av regeringen för ettår i sänder med hänsyn till den ränta som gäller för långfristigastatsobligationer. I bostadslåneräntan ingår häratöver 0,25 procentenheteravsedda att täcka statens administrationskostnader för utlåningen.Administrationspålägget skulle vid nuvarande lånestock svara mot en inkomst påi storleksordningen 75 milj.kr. Kostnaden för verksamheten vidbostadsstyrelsen och länsbostadsnämnderna uppgår till sammanlagt ca60 milj. kr. Räntebidragssystemetinnebär emellertid att staten genom bidrag subventionerar även den del avräntan för bostadslån som avser administrationskostnader. Det finns därförenligt min mening skäl att på annat sätt ta ut ersättning för åtminstone en delav statens administrationskostnader för lån som omfattas av räntebidrag. Mot bakgmndav vad jag nu har anfört förordar jag att en särskild låneavgift tas ut på ihuvudsak det sätt som tillämpas på lånemarknaden i övrigt. Avgiften börutformas som en engångsavgift och, som jag strax återkommer till, i samband meduppläggning och övertagande av lån. Regeringen bör utverka riksdagensbemyndigande att få besluta om en sådan avgift. Möjligheten att ta ut avgiftbör gälla i fråga om beslut som meddelas efter . Det bördärvid ankomma på regeringen att bestämma avgiftens storlek samt att meddelanärmare bestämmelser för uttagande av avgift. Jag har för avsikt att senare,om vad jag nu har förordat godkänns, föreslå regeringen de åtgärder sombehövs. Förriksdagens information vill jag emellertid redovisa följande. Med utgångspunkti att införandet av en avgift i fråga om redan beviljade lån skulle innebära enändring i de urspmngligen fastställda villkoren för lånet bör kravet på avgiftbegränsas till nya lån samt till övertagande av utestående lån. Kravet påavgift vid övertagande av lån motiverasockså av att övertagandet föranleder administrativa kostnader som i principinte är beaktade vid bestämmandet av låneräntan. Avgifteni samband med beslut om lån bör med hänsyn till de motiv för avgift som jag harredovisat i det föregående begränsas till sådana typer av lån för vilkaräntebidrag utgår. Detta innebär att avgift kommer att tas ut i samband medbeslut om bostadslån och energispariån, det senare om bifallerregeringens förslag i prop. 1976/77: 107 beträffande räntebidrag i samband medsärskilt energispariån. Administrativa skäl talar för att avgift tas ut även ide fall räntebidrag inte utgår på gmnd av att låneunderlaget eller i fråga om energispariånden lånegmndande kostnaden ej överstiger . Vidbeslut om övertagande av lån bör med hänsyn till de administrativamerkostnader som därvid uppkommer avgift tas i princip oavsett om lånet ärförenat med räntebidrag. Avgift vid övertagande bör således tas ut när detgäller bostadslån enligt bostadsfinansieringsförordningen och lån enligt 1967resp. kungörelser samt egnahemslån och tertiärlån enligt äldrebestämmelser även i de fall sistnämnda lån inte berättigar till räntebidragvilket inträffar när huset i fråga är färdigställt eller tidigare.Avgift bör vidare tas ut vid övertagande av lån enligt kungörelsen (1974: 252)om statligt stöd till energibesparande åtgärder i bostadshus. Ä andra sidankan det av sociala eller andra skäl finnas anledning att från avgift vidövertagande göra generella undantag för vissa lånetyper. Jag tänker på t. ex.förbättringslån. Även andra lån av mera speciellt slag, såsom hyresförlustlån,lån till allmänna samlingslokaler, tilläggslån för studentbostäder m. fl. sådanalånetyper torde kunna undantas. Ärfastigheten eller tomträtten belastad med flera statliga lån, t. ex. medbostadslån och energispariån eller tilläggslån för kulturhistoriskt värdefullbebyggelse, bör gälla att endast en avgift erläggs vid beslut om övertagande avlånen. Avgiftensstorlek bör bestämmas med hänsyn till de avgifter som gäller för lånemarknadeni övrigt. Mot denna bakgrund avser jag att senare föreslå regeringen om avgifti storleksordningen . För enkelhetens skull bör avgiftenvara densamma vid beslut om lån som vid övertagande av lån. Jaghemställer att regeringen föreslår attbemyndiga regeringen att ta ut och bestämma storleken av en särskildadministrationsavgift vid statlig bostadslångivning i enlighet med vad jag harförordat. 1976/77:150 Bilaga 7 Anmälantill slutlig reglering av statsbudgeten för /78 såvitt avserindustridepartementets verksamhetsområde 1.Kraftstationer m. m. Regeringens arbete är inriktat på att underhösten 1978 skall föreläggas förslag om den framtida inriktningen avenergipolitiken. I samband härmed kommer bl. a. omfattningen avkärnkraftprogrammet att fastläggas. Iavvaktan härpå avser jag att föreslå regeringen att statensvattenfallsverk får i uppdrag att dels ta upp förhandlingar med med-intressenteni om en sådan ändring avplaneringen för kärnkraftblocket att handlingsfrihet föreligger attavbryta eller fullfölja projektet efter ett energipolitiskt beslut av riksdagenhösten 1978, dels kartlägga konsekvenserna i olika avseenden av en sådanändring i planeringen. Efterutvärdering av resultatet av dessa förhandlingar och det övriga material somvattenfallsverket sålunda kommer att redovisa avser jag att imder hösten 1977föreslå regeringen att lägga fram de förslag till åtgärder som kan behövas föratt uppnå angivet syfte och för att underlätta en omställning. Fråninvesteringsanslaget Kraftstationer m. m. har för nästa budgetår anvisats 2 265milj. Av detta belopp utgör 163 milj. kr. statens vattenfallsverks andel av beräknade delägarlån till för finansieringenav den fortsatta utbyggnaden av (prop. 1976/77:100 bil. 312,NU 1976/77: 24, rskr 1976/77: 206). 1976/77:150 22 Deanslagsmedel som har beräknats i prop. 1976/77: 100 för finansieringen avutbyggnaden av kärnkraftblocket bör mot bakgrund av vad jag nu harsagt kunna disponeras även för täckande av kostnader för åtgärder som bl. a.staten kan behöva vidta till följd av den ändrade planeringen för nämnda block. Hurstort det totala behovet av medel blir under /78 kan bedömasförst när resultatet av tidigare nämnda förhandlingar och kartläggningföreligger. delsger till känna vad jag har anfört om planeringen avkärnkraftblocket , dels föreslår att medge att det /78 under fjortonde huvudtiteln uppförda investeringsanslaget Kraftstationer m.m. intill ett belopp av 163 000 000 kr.får disponeras i enlighet med vad jag har anfört.