prop · G003101 · 1976-12-31 00:00:00 — Härvid avses främst kostnadsramarna för inredning av objektenKliniskt centrum, nybyggnad, Stora institutionsbyggnaden, ombyggnad, Nyr ochombyggnader för skogshögskolan, sfcoglig, mykologi med mikrobiologi m. fl, om-och nybyggnader i samt Ny- och ombyggnader i . Även de av migredovisade under förgående budgetår ändrade ramama bör kunna omfattas avramjusteringar inom föreslaget belopp. Regeringen bör bemyndigas att efterförslag av slutligt besluta om de ändringar av enskilda kostnadsramarsom föranleds härav. Jag förordar vidare att kostnadsramen för inredningav Nybyggnad för skogshögskolan i i enlighet med byggnadsstyrelsensförslag förs upp med 6,8 milj. kr. och därvid betraktas som definitiv. har under investeringsanslagetByggnadsarbeten vid jordbrukets högskolor ra. i anslutning tiUtUläggsbudget I till statsbudgeten för innevarande budgetår godkäntkostnadsram för objektet Centralblock, nybyggnad i för statensveterinärmedicinska anstalt. Med hänsyn till tidplanen för objektet förordarjag att en delrara av 3,5 milj. kr. förs upp i inredningsplanen. Statens strålskyddsinstituts utrustningsbehov tillföljd av den av beslutade omorganisationen och därav ökadelokalbehov motiverar enligt min mening att en delram för telefonväxel av . och övrig utrustning av . tas upp i utmstningsplanen redanvid denna tidpunkt. Jag förordar vidare att en delram av . förs uppför anskaffande av telefonväxel till lantbmkshögskolan i . Jag förordar att de ökade utgifter som hängersamman med här behandlade inredningsobjekt får bestridas av tillgängliga medelunder anslaget. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. bemyndiga regeringen attbesluta om anskaffning av viss inredning och utmstning av lokaler vidjordbmkets högskolor m. ra. inom de kostnadsramar som jag har förordat i detföregående, 2. godkänna vad jag har förordat idet föregående angående bestridande av utgifterna för viss inredning ochutmstning av lokaler vid jordbrukets högskolor m. ra. 1976/77:101 34 [6]8. Lånefonden till främjande av beredning ocb avsättning av fisk m.m. Med hänvisning tiU vad jag har anfört under punkten 4 hemstäUer jag attregeringen föreslår att till Lånefonden till främjande av beredning ochavsättning av fisk m. m. på tiUäggsbudget II tUl statsbudgeten för budgetåret1976/77 anvisa ett investeringsanslag av . 1976/77:101 35 AnmälantiU tilläggsbudget n till statsbudgeten för /77 såvitt avserarbetsmarknadsdepartementets verksamhetsområde [1]10. Statens hantverks- och industrilånefond. Från anslaget förs över raedeltill statens hantverks- och industrilånefond för utlåning tUl företagareföreningarna,vUka i sin tur lämnar hantverks- och industrUån till hemslöjds-, hantverks- ochsmåindustriföretag. Långivningen regleras- genom kungörelsen (1960: 372) orastatligt kreditstöd till hemslöjd, hantverk och småindustri (omtryckt 1973:550; ändrad : 471). För innevarande budgetår har tiU fonden anvisats50 milj. kr. Vidare har beloppsgränsen för lån tUl ett och sararaa företaghöjts från . 1975/76: 100 bU. 13, NU1975/76:51, rskr 1975/76:330). har i oktober 1976föreslagit att statens hantverks- och industrUånefond skaU tiUförasytterUgare medel. Enligt förbundet är tiUgängliga lånemedel helt. otUlräckligaför att täcka de mindre och medelstora företagens behov av lån från företagareföreningarna.Förbundet framhåller att efterfrågan på lån har ökat bl.a. på grund av attsmåföretagen 'har visat ökad investeringsvilja sorakreditrestriktionema har gjort det särskilt svårt för dessa företag att få lånpå den ordinarie kreditmarknaden. Vidare har höjningen av lånegränsen medförtökade anspråk på lånemedel. har i yttrande över förslagetframhålUt att en stark uppgång av företagareföreningarnas utlåning har ägt ramunder . den 1 juliden 31 oktober 1976har föreningarna beviljat lån på saramanlagt ca 71 milj. kr., vilket motsvararmer än av den totala utlåningen Prop.1976/77:101 36 1975.Två föreningar är nu helt utan låneraedel. Saramanlagt hade dock föreningama 79milj. innestående hos kammarkoUegiet . Industriverketanser att det är viktigt att företagareföreningarna tUlförs resurser så att degenom utlånmg kan bidra tiU att lösa likviditetskriser i Uvskraftiga, mindreföretag. Verket har sålunda inget att erinra mot att statens hantverks- ochindustrilånefond tiUförs ytterligare medel. För egen del vUl jag erinra om uttalandet iregeringsdeklarationen att en väl fungerande samhällsekonomi förutsätter ettdecentraliserat näringsliv och att näringspoUtiken måste utformas så attmindre och medelstora företag får goda utvecklingsmöjligheter. Jag anser attföretagareföreningarnas utlåning är av väsentlig betydelse för småföretagenskreditförsörjning. Föreningarnas verksamhet ligger dessutom väl i linje medregeringens strävan att förstärka regionalpoUtiken genom att stödja sysselsättningeni glesbygderna och de mindre tätorterna. En stram kreditpolitik kan blisärskilt kännbar för raindre företag, eftersora dessa i högre grad än andra ärberoende av främmande kapital. Mot bakgmnd av vad jag nu har anfört bedömer jagatt en ytterligare förstärkning av statens hantverks-, och industrilånefondbehövs under innevarande budgetår. En utökning av fonden, med: 30 milj. kr. ärenligt min mening väl ägnad att tillgodose föreningamas behov av lånemedel.Enligt industriverket hade företagareföreningama vid ingången av budgetåret1976/77 ca 25 milj. kr. tiUgängUga för utlåning. Med den nu föreslagnaförstärkningen av fonden skulle det sammanlagda tiUskottet tiU fonden /77 uppgå tUl 80 nulj. Dessutom får företagareföreningamaanvända inflytande amorteringar på tidigare utlämnade lån för nyutlåning.Föreningarnas sammanlagda utlåningskapacitet under /77 kandärför beräknas uppgå till ca 165 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att tiU Statens hantverks- och industrilånefond påtiUäggsbudget II till statsbudgeten för /77 anvisa ett investermgsanslagäv . 1976/77:101 37 Asling såvitt avser punkten 1; statsrådetJohansson såvitt avser punkten 2. AnmälantiU tUläggsbudget II tiU statsbudgeten för /77 såvitt avserindustridepartementets verksamhetsområde C.Mineralförsörjning m. m. [1]C 4. geologiska undersökning: Utmstning. För detta ändamål finns påstatsbudgeten för innevarande budgetår uppfört ett reservationsanslag av . Ingående reservation uppgick till . Anslaget är avsett att finansiera Sverigesgeologiska undersöknings (SGU) investeringar i mer kostnadskrävande utrustning.Ränta och avskrivning på utrustningskapitalet belastar de program inom vilkautrastningen används. Utrustning som anskaffas med anlitande av utmstningsanslagettillförs SGU:s utmstningskapital. Medel motsvarande avskrivning ochförräntning av utrustningskapitalet omförs tUl särskild inkomsttitel påstatsbudgeten. SGU har i skrivelse hemställt omatt ytterUgare . anvisas /77 för inkÖp av vissdatomtrast-ning sora erfordras efter verkets omlokalisering till ochUppsala resp. . Utmstningen bör enligt SGU inköpas redaninnevarande budgetår för att tillåta inkörnings- och förberedelsearbeten föromlokaUseringen. Statskontorettillstyrker SGU:s framställning. Prop.1976/77:101 38 Vid min anmälan av medelsbehovet för motsvarandeanslag för /78 (prop. 1976/77: 100 bU. 17) har jag redovisatmin beräkning av de totala kostnaderna för anskaffning av utrustning tUl SGUsom följd av omlokaliseringen till och . Dessa kostnader uppgårenligt min beräkning tiU samraanlagt 8,7 milj. kr. I detta belopp ingår bl. a.500 000 kr. som enligt SGU bör ställas tiU förfogande redan under innevarandebudgetår. Det är av stor vikt att omlokaUseringen av SGU kangenomföras med minsta möjliga stömingar i produktionen. Med hänsyn härtill börSGU få möjlighet att redan innevarande budgetår få inköpa den avseddadatorutrustningen. Jaghemställer att regeringen föreslår att till geologiska undersökning:Utrustning pä tilläggsbudget II tiU statsbudgeten för /77anvisa ett reservationsanslag av . [2]18. Något anslag för detta ändamål finnsinte upptaget i statsbudgeten för /77. Det statsägda har tilluppgift att i huvudsak på uppdrag av statens delegation för rymdverksamhetsvara för vissa uppgifter inora rymdområdet. Jag har tidigare denna dag vid minanmälan av anslaget Europeiskt rymdsamarbete ra. på statsbudgeten /78 lämnat en närmare redogörelse för verksamheten vid statensdelegation för rymdverksamhet och (jfr prop. 1976/77:100 bU. Rymdbolaget sköter bl. a. en del av kontakterna med deteuropeiska rymdorganet (, ) samt handhar vissauppgifter inom den svenska fjärranalysverksamheten. Rymdbolaget har i skrivelse till regeringen den 6december 1976 framhållit följande. Runtjorden cirklar f. n. ett antar satelliter, avsedda för fjärranalysändamål, somkontinuerligt tair bilder av markytan under sig. Sådana bilder tas i ettflertal våglängdsområden iäom för synligt och infrarött ljus.Satellitbilder för fjärranalysändamål har ett flertal till-lämpningsområden. Dekan exempelvis användas inora skogsbruk, jordbmk, miljövård, fysisk planering,geologisk kartering, fiske, sjöfart och 1976/77:101 39 väderlekstjänst.Ett av de vanligaste användningsområdena är väderlekstjänsten, därsatellitbilder har raedgett en säkerhet för väderleksprogho-ser som varotänkbar tidigare. n. mest avancerade satelliterna för fjärranalys är de amerikaöska s. k. Landsat-sateUiterna. För att möjUggöra att bUdema från dessa satel liter kan utnyttjas inora alla områden på jorden planerar den ameri kanska rymdflygstyrelsen (National Aviatioii and Space Adrainistration, ) att medverka tiU upprättandet av ett nät av mottagningsstationer över hela jorden. Avtal gällande dé stationer som är belägna i kommer enligt planema att träffas med . F. n. finns endast en sta tion i sora kan ta emot Landsat-bilder. Stationen är belägen'i . För att få bilder från norra och polarområdet krävs ätt en station i Nordskandinavien upprättas. Eftersom är raedlem i är det naturUgt att denna station i första hand upprättas i norra . tog rymdbolagets styrelse ett principbeslutätt upprätta en vid råketbaseni Kimna. Förhaiid-lingarhar tagits upp med öm vilka' ekonomiska villkor som kan uppnås förstationen. Avsikten är att stationen skall drivas som en affärsmässig rörelse,där kostnadema helt täcks av intäkter från användare och från . För den händelse att godtagbara villkor kan uppnåsvid förhandlingarna behöver byggandet av stationen kunna sättas i gång snabbt.Kostnaderna för att uppföra en komplett beräknar rymdbolaget'på ett preliminärt underlag till 7 milj. kr. Bolaget hemställer att ett statligtlån på detta belopp ställs till bolagets förfogande. Statens delegation för rymdverksamhet tUlstyrkerbolagets fraraställning. Delegationen betonar angelägenheten av att stationensnabbt kan komma till utförande om godtagbara ekonomiska villkor kan uppnås.Delegationen påpekar vidare att en i , föratom att den gersvenska myndigheter och organisationer möjligheter att utnyttja Landsat-bilderför olika ändamål, också ger en ökad sysselsättning vid raketbasen , ensysselsättning sora dessutora är jämnare fördelad över året än den nuvarande.Delegationen finner det vara helt i enUghet raed övriga engagemang iESA att nu åtar sig att driva en nordeuropeisk . Intresset för att utnyttja sateUitbilder förfjärranalysändamål har varit växande i ochantalet användningsområden ökar. Statens delegation för rymdverksarahet harunder drivit en omfattande försöksverksamhet med fjärranalys,bl. a. avseende havsisövervakning och oljeutsläpp i samarbete raed bl. a. ,generaltullstyrelsen, ochfinska rayndigheter. 1976/77:101 40 Jag anser att stora fördelar står att vinna i ettökat utnyttjande av fjärranalystekniken i samhället och finner det följdriktigtatt nu engagerar sig i nedtagning av satellitbilder. Jag anser därföratt , om projektet visar sig vara ekonomiskt bärkraftigt, bör utnyttjaden möjlighet att bygga en nedtagningsstation för Landsat-bUder i Kimna somföljer av medlemskap i . Som en ytterligare fördel med projektetframstår tiUskottet av arbetstiUfäUen i inland genom stationenstUlkomst. Kostnadernaför att uppföra stationen är ännu preliminära, liksom i vad mån projektet helteller delvis kan finansieras genom upplåning på kapitalmarknaden. De närmarevillkoren för ESA:s utnyttjande av stationen är heller inte bestämda. Jag ärdärför inte nu beredd att slutgiltigt ta StäUning till hur staten bör medverkatill stationens finansiering. förhandlingarna med snabbt leder tillpositiva resultat kan medelsbehov uppkomma redan tmder innevarande budgetår.Staten bör därvid ha möjlighet att kunna lämna lån tUl rymdbolaget i den måndetta behövs för en snabb byggstart. Jag beräknar att härför behövs högst 2milj. Det bör ankomraa på regeringen att faststäUa de närmare villkoren förlånet, sedan förhandlingama med har slutförts. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Lån till påtUläggsbudget II tUl statsbudgeten för /77 anvisa ettinvesteringsanslag av . 1976/77:101 41 överav regeringen hos i prop. 1976/77:101 begärda anslag på tilläggsbudgetn till statsbudgeten för /77 //.Justitiedepartementet , D 5 Utrustning till domstolar m. m.j rejcrvattortia«.y/flg 600 000 V.Socialdepartementet . . , ; K 1 Bidrag till handikappinstitutet m. m. E12 Viss utbildningsverksamhet, reservationsanslag 1000 000 B10 Bidrag tiU Operan och Dramatiska teatem, reserva tionsanslag 12 443 000 B 11 Bidrag till , reservationsanslag 6 134 OOQ B13 Rikskonsertverksamhet, reservationsanslag 237 000 E 25 Teknisk samt viss medicinsk och raateraatisk-natur vetenskaplig UtbUdning och forskning ra. m. i Gö teborg och , reservationsanslag 1 348 000 E 3 Främjande i allmänhet avfiskerinäringen, reserva tionsanslag 2 000 000 Industridepartementet C 4 geologiska undersökning: Utrustning, Summadriftbudgeten 24 637 000 1976/77:101 42 F i n a n s d e p a r t e m! e n t e t 11 Byggnadsarbeten för statlig förvaltning 40 000 000 3 Flygvapenförband:Anskaffning av anläggningar 7 000 000 4 Statenslånefond för den mindre skeppsfarten 15 000 000 8 Lånefonden till främjande av beredning öch avsätt ning av fisk ra. Arbetsmarknadsdep ar te men t et 10 Statens hantverks- och industrilånefond 30 000 000 Industridepartementet 18 Lån tiU Svenska rymdaktiebolagét 2 000 000 Summaför kapitalbudgeten 95 000 OOO TRYCKERI 1976 76066»