prop · G003125 · 1976-12-31 00:00:00 — Därjämte bör vissamarkförvärv för projektet fortsätta. Jagdelar Statsföretags uppfattning att måste ses som ett led ien integrerad statlig verksamhet på oljeområdet. F. n. byggs inom upp en oljedistributionsrörelse enligt de riktiinjer somfastställdes av statsmaktema (prop. 1975/76: 124, NU 1975/76: 44,rskr 1975/76: 262). Denna verksamhet grundas på inköp av raffinerade produkterpå marknaden. I enlighet med verksamhetens försörjningspolitiska syfte skallemellertid efterhand övergå till förvärv av råolja antingengenom avtal med producenter eller genom engagemang i oljeutvmning. Detta kommeratt medföra ett behov av raffineringskapacitet, som på kort sikt kan tillgodosesgenom legoraffineringsavtal. Även i samband med förhandlingar om sådana avtalbör resurserna inom Statsraff kunna utnyttjas. Jag avser att återkomma tiUfrågan om de organisatoriska åtgärder som kan behövas i dessa sammanhang. Avde medel som har ställts till förfogande för iform av lån tUl Statsföretag återstår nu ca 15 milj. kr. Dessa medel väntaskunna täcka kostnaderna för verksamheten inom Statsraff fram till utgången avnästa budgetår. Jag hemställer att regeringen bereder riksdagentiUfälle att ta del av vad jag har anfört i det föregående. [10]19. Lån till Trivab konfektions AB. Något anslag för detta ändamål finns inteupptaget i statsbudgeten för /77. Trivab konfektions AB i utvecklar,tillverkar och säljer skyddskläder för sjukvården och industrin. Företagetsysselsätter f. n. Aktierna i företaget förvaltas av förenadefabriksverken (FFV). FFVhar i skrivelse anfört i huvudsak följande. Trivab har genom framgångsrik produktutveckling ochmarknadsföring lyckats att väl etablera sig på den svenska marknaden.Företagets omsättning har stigit snabbt från 9,2 milj. /74 tiU 15 milj. kr. För /77 beräknas omsättningen överstiga 20 milj. kr. TUlväxten bedöms kunna fortsätta genom ökadefterfrågan på arbetskläder, varför behov av ytterligare produktionskapacitetföreligger. Resultatutvecklingen har likaså varit tiUfredställande. 1975/76redovisade Trivab sålunda ett överskott före dispositioner och skatt på 1,6milj. 1976/77:125 70 Trivab bedriver f. n. sin rörelse i förhyrdalokaler i och sysselsätter där totalt ca 95 personer. Lokalernamedger inte någon ytterligare produktionsökning. För att tillgodose den ökade efterfrågan har Trivablagt ut beställningar bl. a. hos centrala beklädnadsverkstaden (CBV) iKarlskrona, där f. n. ca 25 personer är sysselsatta med produktion åt Trivab. beslöt (prop. 1975/76: 122, NU1975/76: 62, rskr 1975/76: 420) att CBV skulle avvecklas vid utgången /77. Med hänsyn till sysselsättningssituationen iKarlskrona och Trivabs behov av ytterligare produktionskapacitet skapasförutsättningar för etablering av en Trivab tillhörig produktionsenhet iKarlskrona. Ca 50 personer kan beredas sysselsättning i en sådan fabrik frånden . Sysselsättningsbehovet bedöms senare kunna öka. Den planerade expansionen av verksamheten samtetableringen i erfordrar ett avsevärt större rörelsekapital än detnuvarande. har behövligt rörelsekapital kunnat tiUgodoses bl. a. genomen samordning av verksamheterna vid CBV och Trivab. Den planerade nedläggningenav CBV medför att Trivabs kapitalbehov måste tillgodoses på annat sätt. FFVbedömer kapitalbehovet för Trivab tiU 5 milj. kr. FFV föreslår att FFV fårteckna ytterligare aktier i bolaget och härigenom tillföra bolaget 2 450 000kr., så att aktiekapitalet konuner att uppgå till 2,5 milj. kr. Vidareföreslås att Trivab av staten erhåller ett t. v. amorteringsfritt lån på 2,5milj. fattade beslut i fråga omförenade fabriksverkens (FFV) fortsatta verksamhetsinriktning m. m. (prop.1975/76: 122, NU 1975/76: 62, rskr 1975/76: 420). Beslutet innebär bl. a. attkonfektionssektorn inom FFV skall avvecklas. Driften vid centrala beklädnadsverkstaden(CBV) i upphör i enlighet med beslutet . i tillverkar skyddskläder för sjukvården ochindustrin. Genom en framgångsrik produktutveckling och marknadsföring harTrivab lyckats etablera sig väl på marknaden och kunnat expandera under senareår. Ytterligare expansion bedöms vara möjlig. Eftersom Trivabs lokaler iÄngelholm utnyttjas helt har bolaget bestämt sig för att etablera en filial iKarlskrona, där för ändamålet kvalificerad arbetskraft och lokaler blir ledigadå CBV läggs ned. Filialen beräknas till att börja med kunna sysselsätta ca 50personer. Trivabs verksamhet har finansierats genomFFV:s konfektionssektor. När CBV läggs ned kommer det finansiella samarbetetatt upphöra. Trivab bör därför ges egna finansiella resurser för sin verksamhet.FFV uppskattar Trivabs behov av rörelsemedel till 5 milj. kr. 1976/77:125 71 Jaghar ingen erinran mot det angivna beloppet. Det behövs både för att tryggasysselsättningen i och för att etablera filialen i . FFVföreslår att medlen tillförs bolaget dels genom ökning av aktiekapitalet, delsgenom ett statligt lån. aktiekapital föreslås bli höjt med 2 450 000kr. till 2,5 milj. kr. Aktieteckningen bör ske till viss överkurs som det börankomma på regeringen att bestämma. FFV bör på statens vägnar teckna aktierna.Betalningen för aktiema avses ske genom att FFV till bolaget överlämnar vissamaskiner samt varulager och kundfordringar som FFV nu innehar för bolagetsräkning. I fråga om lånet föreslår FFV att detta får uppgå tiU 2,5 milj. kr. ochlämnas bolaget på de villkor som gäller för lokaliseringslån. Jag förordar attfinansieringen av bolaget sker på det sätt FFV har föreslagit. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. bemyndiga regeringen att medgeförenade fabriksverken att teckna aktier i konfektions AB till ett värdeav , 2. till Lån till på tilläggsbudget III tiU statsbudgeten för /77anvisa ett investeringsanslag av . [11]20. Lån till förprojektering av naturgasledningar m.m. Något anslag för dettaändamål finns inte upptaget på statsbudgeten för /77. bUdades (prop. 1975/76: 124,NU 1975/76: 44, rskr 1975/76: 262) på grundval av ett konsortialavtal meUan statensvattenfallsverk och () som företrädareför ett antal kommunala och enskilda intressenter. har 51 %och SGFS av aktiema. Aktiekapitalet uppgår till . o. m. utgången av . Swedegas bildades för att överta den centralautrednings- och kontaktverksamhet om naturgas som har bedrivits inomdels dels den statliga naturgasdelegationen. Detförutsattes att verksamheten skulle bli av ungefär samma omfattning ochfinansieras av bidrag från intressenterna. För verksamheten under åren 1976och 1977 beräknades medelsbehovet tUl sammanlagt ca 1 milj. kr. Vidareförutsattes att Swedegas skulle överta av aktierna i och i andraregionala naturgasbolag som kan komma att bildas. Swedegas började sinverksamhet . I skrivelse hemställerSwedegas AB om bidrag till förprojektering av naturgasledningar m. m. med 10milj. i form av ett lån med villkorlig återbetalningsskyldighet. 1976/77:125 72 Swedegas framhåller att nalurgasfrågan vid mittenav kom i ett nytt läge genom utvecklingen i och . Dendanska regeringen lade fram en energiplan som innebar bl. a. attnaturgasen gavs en viktig roll i framtida energiförsörjning. Ar 1985räknade man med en årlig tUlförsel av 2,5 Gm och med 4 Gm, i förstahand genom utnyttjande av förekomster i den danska delen av och senaregenom inköp från norska fyndigheter. Förhoppningarna om tillförsel från Norgebaserades främst på de norska planerna på en samlingsrörledning för ett antalnaturgasfyndig-heter i med en förutsedd kapacitet av 20 Gm om åretfrån mitten av . Vid ett möte mellan de danska och norskastatsministrarna uppdrogs åt en dansk-norsk ämbetsmannakommitté attnärmare utreda hur gasen skulle kunna föras till och eventuellt ävenSverige. Två alternativa sträckningar för huvudledningen angavs: genom Jyllandtill eller över dansk kontinentalsockel direkt till ,i det senare fallet med en grenledning till för det dansksvenskabehovet. Det förutsattes att den danska sidan skulle ta kontakter med Sverigeför att klarlägga det svenska intresset av att köpa vissa kvantiteter gas. Det danska statiiga bolaget /S () fick i uppdrag att förbereda förprojektering av ettledningssystem och förhandlingar med oUka säljare på norsk sida. togockså kontakt med sin svenska motsvarighet Swedegas. Swedegas uttryckte därvidett principiellt intresse för import till av 1,5 a 4 Gm i mitten av1980-talet. Den lägre siffran baserades på en marknad enbart i , medan denhögre siffran förutsatte en utvidgning av distributionen till ochGöteborgsregionen. De två företagen förklarade sig beredda att bearbeta detekniska och kommersiella frågorna i samband med import av norsk gas enligt detvå alternativ som den dansk-norska kommittén studerade. Parallellt med diskussionerna om norsk naturgas harSwedegas förhandlat med ett ledande tyskt gasföretag om inköp av en mindrekvantitet naturgas, ca 1 Gm , . En sådanleverans skulle enligt bolaget syfta till att bygga upp en naturgasmarknad iSkåne i avvaktan på en mera omfattande introduktion av naturgas från Nordsjönkring mitten av . Även detta projekt förutsätter samarbete med DONGrörande transiteringen över danskt område. Ett förslag tiU samarbetsavtal mellan ochSwedegas rörande de norska och tyska projekten har utarbetats. De totalaplaneringskostnaderna m. m. för det norska projektet har av uppskattatstill 11Gm (gigakubikmeter) 1 miljard m, motsvarar eldningsolja. Prop.1976/77:125 73 åren 19771978, varav 11 milj. Dkr. i en första etapp . Avsistnämnda belopp väntas ca 1,6 milj. Dkr., motsvarande ca 1,2 milj. kr., kommaatt belasta Swedegas. TiU detta kommer beräknade kostnader för det tyskaprojektet, för marknads- och distributionsutredningar m. m. i samt föradministration med ca 2,8 milj. kr. Bolagets kostnader för beräknasalltså tiU ca 4 milj. kr. Kostnaderna för en fortsatt bearbetning av denorska och tyska importprojekten uppskattas till 8 milj. kr.Bolaget framhåller att uppskattningen är mycket osäker beroende bl. a. på attfrågan om fördelning av kostnaderna mellan och Swedegas ännu inte haravgjorts. För de två kan aUtså bolagets kostnader uppskattastill sammanlagt 12 milj. kr. Detta belopp innefattar inte kostnader för andraimportprojekt som kan komma i fråga , t. ex. gas frånSovjetunionen eller import i form av flytande gas (LNG). Bolaget har utgått från att de möjligheter tillnaturgasimport som står till buds bör noga prövas som ett led iförberedelserna för ett nytt energipolitiskt beslut. Enligt bolagets bedömningutgör de norska och tyska importprojekten den bästa möjUgheten förSverige att få tillgång till naturgas inom överskådlig tid. Bolaget pekarsärskilt på att en naturgasimport som ersätter främst tjock eldningsolja kaninnebära ökad försörjningstrygghet och betydande miljövinster genom minskadeluftföroreningar. Bolaget framhåller emellertid att förutsättningarnaför att introducera naturgas i är osäkra. Vidare framhålls att den angivna insatsen innebärett betydande ekonomiskt risktagande. Den ställer också helt andra krav påresurser än vad som kunde förutses då bolaget bildades. Bolagets intressentersaknar mot denna bakgrund möjligheter att helt bestrida kostnaderna för destora importprojekten. Enligt bolagets mening bör dessa koslnader till sinhuvuddel åtminstone t. v. betalas av staten. Bolagets intressenter är dockberedda att, under förutsättning av att ett statligt lån på 10 milj. kr.beviljas, öka sina bidrag till bolagets verksamhet till 2 milj. kr. Därmed skulle finansieringen av verksamheten underperioden kunna säkerställas. Bolaget understryker att det kan komma att behövasytterligare insatser för att klarlägga förutsättningarna för ennaturgasintroduktion innan ett beslut om att genomföra ett importprojekt kanfattas. Bolaget förutsätter att kostnaderna härför till övervägande del kommeratt få bäras av staten. Bolaget framhåller att det även efter ett investeringsbesluttorde komma att krävas statliga insatser i olika former. har arbetet pågått påatt klarlägga de allmänna förutsättningarna för import till avnaturgas. 1976/77:125 74 somintresserade kommuner och företag har deltagit i arbetet. Ar 1976 bildades ettsärskilt bolag, , med uppgift att svara för planering ochsamordning på naturgasområdet. Det förutsattes att bolagets verksamhet skullebli av relativt begränsad omfattning . Emellertid har utvecklingen på naturgasområdet iDanmark och aktualiserat frågan om en mera omfattande svensk insats förutredningar och förprojektering. Det gäller i första hand att klarläggamöjligheterna till import genom av naturgas från den norska delen avNordsjön, eventuellt kompletterad med mindre kvantiteter från kontinenten.Swedegas har träffat en preliminär överenskommelse med motsvarande företag iDanmark om ett gemensamt arbetsprogram. Enligt uppskattning av Swedegasinnebär programmet för svensk del kostnader av ca 12 milj. kr. undertvåårsperioden 19771978, inkl. Swedegas kostnader för marknadsundersökningarm. m. i . Av detta belopp är delägarna i bolaget beredda att tUlskjuta 2milj. kr., förutsatt att staten bidrar med 10 milj. kr. i form av lån medvUlkorlig återbetalningsskyldighet. Enligt min mening är det angeläget att demöjligheter till försörjning med naturgas som öppnar sig blir gmndligtprövade. De insatser som har föreslagits av Swedegas får ses bl. a. som ett ledi den energipoU-tiska utredningsverksamhet som bedrivs som förberedelse för beslutom den svenska energiförsörjningen . Ett danskt-svenskt samarbete rörande möjligheternaatt gemensamt utnyttja naturgas från får också ses som ett betydelsefulltled i ett närmare nordiskt samarbete på energiområdet. I sammanhanget kannämnas att ett möte har ägt rum mellan de berörda danskaoch svenska ministrarna, varvid man kom överens om att överläggningar skulleäga rum på tjänstemannanivå om frågor av gemensamt intresse i samband med ennaturgasintroduktion. Jag vill, i likhet med Swedegas, understryka attförutsättningarna för en import av naturgas tUl är osäkra. Först motslutet av väntas det stå klart om det norskasamlingsrörledningsprojektet kommer att kunna leda tiU en naturgasimport tillDanmark och . Några mera betydande bidrag till den svenskaenergiförsörjningen från naturgasfyndigheterna i kan inte väntasförrän . Mot denna bakgrund anser jag det rimligt att statenbär huvuddelen av den ekonomiska risk som en fortsatt bearbetning av deaktuella importprojekten utgör. Jag förordar att tUl Swedegas lämnas ett lånmed villkorlig återbetalningsskyldighet för att täcka de av bolaget beräknadeutrednings- och förprojekteringskostnaderna . Regeringenbör kunna medge användning av medlen även för andra im- 1976/77:125 75 portprojektän de norska och tyska projekten om utvecklingen gör detta motiverat. Ettinvesteringsanslag av 10 milj. kr. bör således anvisas för att lämnas tiUSwedegas som lån till förprojektering av naturgasledningar m. m. Lånet börskrivas av i den mån ifrågavarande importprojekt inte kommer till stånd. Detankommer på regeringen att meddela villkor för lånet. Jag hemställer attregeringen föreslår att till Lån till förprojektering avnaturgasledningar m. m. på tiUäggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret1976/77 anvisa ett investeringsanslag av . FONDEN FÖR STATENS AKTIER [12]3. Förvärv och teckning av aktier i . Något anslag för detta ändamål finns inte upptageti statsbudgeten för /77. Officiell provning innefattar sådan teknisk provning,kontroll eller besiktning som är föreskriven i lag eller annan författning ochsom inte är sådan kontroll som konstruktör, tillverkare, ägare eller annan utankrav på opartiskhet låter utföra i egen verksamhet på eget ansvar (egenkontroll).Den officiella provningen syftar ytterst till att skydda liv, hälsa ochegendom. Statsmakterna antog riktiinjer förorganisationen av officiell provning och kontroU (prop. 1972: 54, NU 1972: 38,rskr 1972: 199). Ar 1974 kompletterades riktiinjema bl. a. genom lagen (1974:896) om riksprovplatser m. m. 1974: 162, NU 1974: 52, rskr 1974: 349).Lagen trädde i kraft . De antagna riktiinjema syftar tiU att åstadkommaklara ansvarsförhållanden, ett effektivt utnyttjande av tillgängliga resurseroch garantier för opartiskhet i den officiella provningsverksamheten. Organisationen av den officiellaprovningsverksamheten skall enligt riktlinjerna ske på så sätt att ett antalorgan som vart och ett är sakkunnigt inom sitt område och som i övrigtuppfyller vissa krav utses till s. k. riksprovplatser. I enlighet med vad somhar anförts i de båda nämnda propositionerna skall garantier skapas för attriksprovplatserna har en opartisk och oberoende stäUning. De principer som harantagits av statens provningsanstalt har härvid ansetts böra ligga till grundför de bedömningar som måste göras. Främst skall prövas riksprovplatsensägarförhållanden, beslutsordning, vinstintressen och verksamhet utöverofficiell provning. Enligt lagen (1975: 444) om beslutanderätt förriksprovplats som ej är myndighet (prop. 1975: 49, NU 1975: 20, rskr 1975: 198)kan sådan 1976/77:125 76 riksprovplatsanförtros att pröva frågor som gäller godkännande av produkt eller anläggningeller fastställande av avgift för utförd provning. En förutsättning är dockatt riksprovplatsen är bolag eller stiftelse vari staten har ett bestämmandeinflytande. Den officiella provningen inom elmaterielområdethar ännu inte inlemmats i riksprovplatssystemet. Huvuddelen av provningen inomdetta område utförs f. n. av () med stöd av statiig auktorisation. SEMKO:s ägare ,och har iskrivelse till regeringen förklarat sig beredda att förhandla med staten om attstaten inträder som majoritetsdelägare i bolaget. Efter remiss har yttrande över skrivelsen avgivitsav statens provningsanstalt. Företrädare för industridepartementet har därefterför statens räkning fört förhandlingar med SEMKO:s ägare om ett statiigtövertagande av aktiemajoriteten i bolaget. Förhandlingarna har resulterat idels ett avtal mellan staten och om överlåtelseav föreningens aktier i till staten, dels ett konsortialavtal mellan åena sidan staten och å den andra sidan ochSvenska elverksföreningen om samarbete vad gäller provning av elektriskmateriel. Samarbetet skall bedrivas genom ett gemensamt ägt bolag i vilketstaten förfogar av aktiema. Avtalen har träffats medförbehåll för regeringens godkännande. SEMKO bildades av Svenska elverksföreningenoch brandförsäkringsbolagen. Sedanår 1934 ingår den tUlverkande industrin som medintressent. Aktiekapitaletuppgår f. n. till . fördelat på 42 aktier a . Av aktierna ägs 18av , 12 av och 12 avSveriges elektroindustriförening. Enligt bolagsordningen får ingen utdelning lämnastill aktieägarna. Den av bolaget drivna anstalten fick genom statiigauktorisation en monopolstäUning inom sitt område. var195 personer anställda hos bolaget. Bolagets omsättning uppgick under räkenskapsåret1975/76 tiU ca 19,7 mUj. Ca 10 000 artiklar typgodkändes under dettaräkenskapsår. SEMKO har till uppgift att från säkerhetssynpunktprova i första hand elektrisk installationsmateriel och sådana bruksföremål somär avsedda att användas i hem och hushåll, på kontor, i butiker, skolor och samlingslokaler.Provning för godkännande sker genom typprovning. På godkänd materiel utförsmarknadskontroll av att handelsvaran överens- Prop.1976/77:125 77 stämmermed provat och godkänt utförande. Godkänd materiel skall normalt S-märkas. förvaltar bolagets ekonomi ochtillsätter verkställande direktör och övriga högre tjänstemän. Den tekniskaverksamheten leds av . Av nämndens femton ledamöter utserregeringen nio, däribland ordföranden. Nämnden utser ett provningsutskott ochbehövligt antal normutskott. Vidare fastställer nänmden provningsavgifter ochbeslutar i övriga frågor som hänger samman med provningsverksamheten. beslutar med ledning av erhållnaprovningsresultat om provad materiel skall godkännas eller ej. Utskottet kanäven upphäva godkännande om marknadskontrollen av materiel ger skäl för detta. Bestämmelser om provning av elektrisk materielmeddelas av statens industriverk med stöd av kungörelsen (1935: 138) angåendekontroll av viss elektrisk materiel (ändrad : 575).Provbestämmelsema grundas vanligen på förslag som har utarbetats avnormutskott. Dessa förslag utformas så långt det är möjligt i nära anslutningtUl internationella rekommendationer. träffades med förbehåll förregeringens godkännande ett avtal mellan staten och om övertagande av föreningens aktier i . Avtaletinnebär att staten övertar elektroindustriföreningens 12 aktier i för ettbelopp av . Beloppet har beräknats med ledning av en uppskattningav värdet av aktierna i som partema låtit två auktoriserade revisorerutföra. Dessa har samstämmigt uppskattat värdet till ca 6,4 milj. kr. Parternahar enats om att vid värderingen utgå från värdet 6,4 milj. kr. träffades med förbehåll för regeringensgodkännande ett konsortialavtal mellan staten på den ena sidan och och på den andra sidan omsamarbete genom ett gemensamt bolag, , för officiell provning enligt lagenom riksprovplatser. Avtalet innebär att staten tillsammans medbrandförsvarsföreningen och elverksföreningen i fortsättningen skall varaaktieägare i . Staten övertar i enlighet med förut nämnda avtal medelektroindustri-föreningen denna förenings samtliga aktier i . Bolagetsaktiekapital höjs genom fondemission med . och därefter genomnyemission av 942 aktier med ytterligare . Prop.1976/77:125 78 1,5milj. De nyemitterade aktierna tecknas av staten till ett pris av 2 929 620kr. Av aktiekapitalet kommer staten att äga och de båda föreningarnatiUsammans . Priset på aktierna har bestämts med ledning av dentidigare nämnda värderingen. Enligt avtalet skall bolaget såvitt möjligt börjasin verksamhet som riksprovplats inom området för elektrisk materiel den 1 juli1977. skall enligt avtalet, utöver demsom enligt lag tillsätts av bolagets anställda, bestå av åtta ledamöter ochtvå suppleanter. Härav väljs fem ledamöter och en suppleant på förslag avstaten och tre ledamöter och en suppleant på förslag av brandförsvarsföreningenoch elverksföreningen. TUl ordförande liksom vice ordförande i styrelsen väljsden som staten föreslår. En revisor och en suppleant för denne väljs på förslagav staten samt en revisor och en suppleant för denna på gemensamt förslag av debägge föreningarna. De olika statliga myndigheter,näringslivsorganisationer och andra organisationer som är berörda av SEMKO :sverksamhet skall enligt avtalet beredas skäligt inflytande och skälig insyn iverksamheten genom en rådgivande nämnd. Denna skall bestå av minst tio ochhögst femton personer som tillsätts av styrelsen. Två ledamöter i nämnden skallutses efter förslag av och två ledamöter efterförslag av var och en av brandförsvarsföreningen och elverksföreningen. Nämndenskall behandla frågor som rör provningsverksamheten vid SEMKO och därmedsammanhängande angelägenheter. Nämnden eller dess ledamöter skall däremot inteha direkt insyn i enskilda provningsuppdrag. I avtalet föreskrivs vidare att styrelsen för SEMKOskall tillsätta ett utskott som består av minst tre och högst fem opartiskasakkunniga jämte personliga suppleanter. En av dessa skall vara chefstjänstemanvid bolaget medan de andra kan vara utomstående. Varje ärende som innebärprövning av fråga som rör godkännande av produkt skall föreläggas utskottetinnan beslut fattas. Enligt avtalet måste parterna vara eniga för attkunna fatta beslut i vissa frågor. Hit hör frågor om ändring av bolagsordningeller aktiekapital samt vissa andra för bolagets verksamhet grundläggandefrågor. Vid bolagets verksamhet skall eftersträvas attaktieägarna erhåller skälig utdelning på sitt aktiekapital. I övrigt skallbolagets rörelse inte drivas i vinstgivande syfte utöver vad som kan varanödvändigt för att täcka bolagets investeringsbehov eller behov avrörelsekapital. I avtalet finns vidare bestämmelser bl. a. om attpart inte får överlåta aktie till utomstående med mindre övriga parter harerbjudits att förvärva aktien. Förening äger framför staten rätt att förvärvaerbjuden aktie. Aktiernas värde bestäms av två opartiska sakkunniga, av vilkastaten utser en och föreningarna en. Värderingen skall ske på grundval Prop.1976/77:125 79