prop · G0031 · 1976-12-31 00:00:00 — kommun, som ansluter sig tillkommunallagskommitiéns mening (SOU 1952:14) att den ledande tjänstemannen ellerförvaltningschefen skall stå neutral i förhällande till olikapartigrupper.anserattenordning som innebär att en förvaltningschef kan vara ledamoti nämnden kan ge upphov till besvärliga konfiiktsituationer. Dennaprincipiella uppfattning föranleder emellertid inte kommunen att avstyrkaförslagel alt valbarhetshindren skall slopas. Som skäl härför anförs dels attingen kategori medborgare på grund av yrke bör uteslutas från möjligheten attfå kommunala uppdrag, dels all de politiska partierna bör kunna avgöra vilkanomineringar som är lämpliga. Förslaget att valbarhetshindren förförvaltningschefer skall slopas avstyrks av , länsstyrelserna1 , , , och samt avJönköpings läns landstingskommun. Genomgående åberopas intresset av attförvaltningschefen intar en partipolitiskt oberoende, självständig ställning.Förslaget avstyrks vidare av , 1976/77:1 391 , Karislads, Kumla, , , ,, , , , . hänvisar till sitt yttrande överförslaget till enhetlig kommunallag. I detta yttrande avstyrker förbundetkommunallagsutredningens förslag att valbarhelshindren för chefsljänstemännenvid val till kommunstyrelsen skall las bort. anser dock alt delbeträf fande valnämnd är befogat att göra avsteg från denna princip. I mångakommuner har man ansett det lämpligt att i valnämnden välja in den person somtidigare har varit förordnad av som ordförande i valnämnden ochvars erfarenhet man har önskat utnyttja. ansluter sig ocksålill förslagel all de särskilda valbarhetshinder som gäller för val tillarbetslöshelsnämnd skall slopas. Detta förslag har överhuvudtaget inle möttnågra invändningar. Åtskilliga av de remissinstansersom har yttrat sig särskilt i denna fråga framhåller intresset av enhetligavalbarhetsregler. Detta önskemål har i fiera fall varit det främsta skälet fördessa remissinstanser att tillstyrka förslagel beträffande de specialregleradenämnderna. De avstyrkande remissinstansema förordar i flera fall att nuvarandevalbarhetshinder i kommunallagarna behålls och görs lilllämpliga pä samlligaspecialreglerade nämnder. Flera remissinstanser har också den uppfattningen altjävsbestämmelserna i förvaltningslagen (1971:290), vilka gäller i fiertaletspecialreglerade nämnder, gör ett ledamotskap för förvaltningschef omöjligt. 1 promemoriorna föreslås alt desärskilda bestämmelser som finns om hurnämndernaskallellerbörvarasammansaltaslopas.Detgällerbl. a. rekommendationerna att det skall finnas juridisk sakkunskapföreträdd i barnavärds-nämnd, att läkare bör vara ledamot av nykterhetsnämndoch av hälsovårdsnämnd samt att en veterinär bör vara ledamot ihälsovårdsnämnd. Det gäller också föreskriften alt nyklerhetsnämnd skall varasammansatt av såväl män som kvinnor. Förslaget att alla rekommendationerom hur nämnderna skall vara sammansatta skall tas bort ur lagstiftningen harbedömts positivt av nära nog samlliga remissinstanser. Allmänt framhålls allrekommendationer om särskild yr-kesrepresentation är främmande för modernademokratiska principer. Flera remissinstanser framhåller också all frågan omnämndernas sammansäuning med förtroende kan överiämnas till de politiskapartierna. Endast ett par länsstyrelseravstyrker förslaget. i län framhåller atl ytteriigareöverväganden fordras för all rätlssäkerhetsintresset inte skall äventyras. Entänkbar ersättning kan enligt vara atl införa direktaförskrifter om inhämtande av sakkunnigutlåtanden i vissa ärenden.Livsmedelsverket delar promemoriornas kritiska syn på systemet atlspecialdeslinera mandat lill vissa yrkesgrupper. En ändring förutsätter dock Prop.1976/77:1 392 enligtverket atl behovet av sakkunskap inom hälsovårdsnämnden blir tillfredsställandesäkerställt på annat sätt. i anser att läkare ochveterinär i hälsovårdsnämnd tillför nämnden en önskvärd och erforderiigsakkunskap. Motsvarande resonemang förs belräffande de sociala nämnderna.Länsstyrelsen 1 , som också tillstyrker förslagel, anser alljuridisk sakkunskap i någon form bör tillföras ochnyklerhetsnämnd. 1.6 Proportionellaval av nämnder I PM II föreslås attkommunallagens beslämmelse om proportionelll val skall gälla val till samtligakommunala nämnder. Förslaget, som berör bl. a. nyklerhetsnämnd,hälsovårdsnämnd, uttagningsnämnd, handels- och sjöfartsnämnd ochslakthusstyrelse föresläs bli genomfört genom att den nya kommunallagensbestämmelse görs generellt tillämplig och genom aU specialförfattningarnasmotsvarande bestämmelser i ämnet slopas. Förslaget i promemorian biträds av samlligaremissinstanser som har yttrat sig i frågan. Allmänt anses förslaget innebäraen värdefull komplettering av kommunallagens regler till skydd för minoriteten,även om många remissinstanser framhåller all de aktuella nämnderna redan nuregelmässigt väljs proportionellt. Kumla kommun anser att även taxeringsnämndbör kunna väljas proportionellt. framhåller atl förslagelsom del har utformats i promemorian innebär att byggnadsnämnd, social centralnämndoch social distriktsnämnd i till skillnad från nu inle skullekomma att omfattas av någon beslämmelse om proportionellt val. Detta tordeinte ha varit avsikten med förslaget. Förslagel bör därför arbetas om så atldet även i fortsättningen medger proportionella val av dessa nämnder.Socialutredningen motsätter sig inle den lagtekniska lösning som harföreslagits men uttalar atl vissa skäl talar för att i stället ge bestämmelsenformen av en hänvisning till kommunallagen i resp. specialförfatining. I promemoriorna föreslås altspecialförfattningarnas besiämmelserom närvarorätt, yttranderäli och rätt attlåta anteckna avvikande mening förändra än ledamöter slopas. I stället hänvisastill en bestämmelse som kommunallagsutredningen har föreslagit av innebörd altkommunstyrelsen och andra nämnder får tillkalla tjänsteman hos den egnakommunen eller landstingskommunen eller särskild sakkunnig för att meddela deupplysningar som behövs. Förslagen i promemorioma innebär att nuvarande bestämmelserom närvarorätt, yttranderätt och falsk reservationsrätt för brandchefföredragande i byggnadsnämnd, skolchef, stads- och länsläkare saml distrikts-och länsveterinär slopas. Del skall i stället ankomma på resp. nämnd attavgöra vilka utomstående som får närvara vid nämndens sammanträden. Prop.1976/77:1 393 Remissopinionen är splittrad i denna fråga. Detövervägande antalet remissinstanser tillstyrker förslagel. I vissa yttrandengörs invändningar beträf fande någon nämnd eller någon kategorinärvaroberättigade. Utöver den majoritet av remissinstanserna som hartillstyrkt samtliga förslag eller lämnat dem utan erinran tillstyrks förslagenom slopad nävarorätl av bl. a. , länsstyrelserna i ,, , , och , länslandstingskommun. Bodens, , och kommuner. och LO saml, såvitt angår skolstyrelse och utbildningsnämnd,av läns landstingskommun. kommun tillstyrker i principmen menar att en särreglering kan erfordras för att tillförsäkrahälsovårdsnämnd medicinsk sakkunskap. i tillstyrkerförslaget i huvudsak men menar att det inte är möjligt att genomföra ibyggnadsnämnd på grund av bestämmelserna i 67 § byggnadsstadgan om delegationfrån länsstyrelse och föreslär beträffande skolstyrelse och brandstyrelse enlösning av innebörd alt närvarorätten, yttranderätten och den falskareservationsrätten skall bestå, om styrelsen inte beslutar annoriunda. Någraremissinstanser, däribland socialutredningen, hälsovårdsstadgeutredningen,länsstyrelserna I , , och samtGislaveds, , , och kommuner, anser allförslagen kan genomföras men all tjänsteman eller annan sakkunnig som harkallats till nämndens sammanträde bör ges yttranderätt. Några av dessaremissinstanser menaratt den som har kallats också bör ha falskreservationsrätt. Denna uppfattning delas av , som anser atttillkallad experts yttranderätt bör prövas ytteriigare. Styrelsen vill ocksåbehälla den falska reservationsrätten och framhåller atl den tillkallade annarsinte kan göras ansvarig förde upplysningar som han har lämnat. Liknandesynpunkter förs fram av livsmedelsverket, som anser att en vägran att låta densakkunnige fä sin mening antecknad i protokollet kan innebära otillböriigtundanhållande av sakunderiag för beslutet. i är avmotsatt mening och anser all den falska reservationsrätten bör kunna slopas medhänsyn till atl nämnderna har ett politiskt ansvar. Ytteriigare några remissinstansermenaratt kommunallagsutredningens förslag om atl tillkallad skall lämnaupplysningar är för snäv och endast ger möjlighet alt besvara direkta frågor.Eskilstuna kommun framhåller alt om tjänstemannen i stället för en skyldighetatt lämna upplysningar hade skyldighet atl också delta i överiäggningarna ochdelge nämnden samlliga upplysningar som är a v betydelse skulle detta kunna geanledning till frågor som annars inle skulle ha ställts. Kommunen menar att ensådan lösning skulle ge en allsidigare belysning av ärendet och vara ägnad attförebygga brister eller felaktigheter i beslulsunderiagel. iVärmlands län anser alt tillkallad tjänsteman bör ha skyldighet att inställasig i nämnden. Någraremissinstanser avstyrker förslagen att förvaltningschefs och annanföredragandes närvarorätt, yttranderätt och falska reservationsrätt skall tasbort. menar all föredragande tjänstemans Prop.1976/77:1 394 personliganärvaro utgören värdefull tillgäng för . Molsvarande åsiktuttrycks av belräffande brandchefens närvaro vidsammanträde med brandstyrelse. framhåller alt brandchefens ansvarför att brand förebyggs talar för att han skall ha en ovillkoriig rätt altdirekt till brandstyrelsen redovisa vilka konsekvenser för brandförsvaretsfunktionsduglighet som kan bli följden av det ena eller andra beslutet. Nämndenframhåller också att det för brandchefen i högre grad än för någon annankommunal förvaltningschef är värdefullt att ha rätt att fä sin mening antecknadtill protokollet och därigenom kunna begränsa sitt ansvar för de brister ibrandförsvaret som ett beslut eventuellt kan föranleda. ärstarkt kritiskt till förslaget och framhåller atl hälsovårdsstadgans nuvaranderegler i ämnet tillkom så sent som i samband med 1971 årslivsmedelslagstiftning. Verket menar att det inle kan förutsättas atthälsovårdsnämnden i alla lägen inser att human- eller veterinärmedicinsksakkunskap behövs. Atl stryka bestämmelserna om när-varoskyldighel förtjänsteläkare och ijänsleveterinär är att riskera en resursförstärkning inomlivsmedelslillsynen som är både påkallad och accepterad.Hälsovårdsstadgeutredningen framför liknande synpunkter och menar att nuvarandebestämmelser i varje fall bör beslå i avvaktan på utredningens förslag. Beträffandefrämste veterinär vid slakthus och dennes medverkan vid sammanträde medslakthusstyrelse framhåller livsmedelsverket alt underlaget för slakthusdriftentill stor del ligger inom veterinärens kompetens- och tillsyns-område. Denpraktiska kontaktyta som närvarorätten innebär anser verket vara till storömsesidig fördel, varför del är värdefullt om den ansvarige besiktningsveterinärenkallas till och har rätt att närvara vid slakthusstyrelsens sammanträde.Rätten att till protokollet anmäla avvikande mening anser verket vara av mindrebetydelse. Utredningen om skolan, staten och kommunerna anföratt syftet med skolchefens närvarorätt m. m. i skolstyrelsen främst är alltillförsäkra skolstyrelsen erforderiig sakkunskap. Bestämmelsen om närvarorätthänger emellertid nära samman med frågan om behov av och former för denstatliga tillsynen över skol väsendet. Eftersom detta är en väsentlig del avutredningens eget uppdrag, avstyrker utredningen ändringar i detta sammanhang.Länsstyrelsen i län menar atl förslagen all bestämmelserna omnärvarorätt, yttranderäli och falsk reservationsrätt för förvaltningschefer,andra föredragande och vissa experter skall slopas kräver ytteriigareöverväganden, speciellt med teak-tände av det rättssäkerhelsiniresse sombestämmelserna avser alt tillgodose. i anser attde här berörda tjänstemännen bör ges närvaro- och yttranderätt, om fullmäktigeinte beslutar annat. Förslagel avstyrks även av länslandstingskommun, och SACOfSR. Förslagen i PM II innebärvidare all den närvarorätt som tillkommer länsläkare och länsveterinär vidhälsovårdsnämnds samman- 1976/77:1 395 Detta tillstyrks av fiertalet remissinstanser, däribland länsstyrelseni som menar atl en smidig ordning synes vara alt ordföranden ireglemente ges rätt atl kalla erforderiiga experter. Tillstyrker gör ocksålänsstyrelserna i . och liksom länsstyrelsen1 . Förslagel avstyrks av lantbruksstyrelsen, som menar althälsovårdsstadgeutredningens förslag bör avvaktas. Samma uppfattning harlivsmedelsverket och hälsovårdsstadgeutredningen.Livsmedelsverket framhålleratt den moderna livsmedelstillsynen förutsätter samordning och nära ochömsesidigt etablerade kontakter tillsynsmyndigheterna emellan. Länsveterinärensnärvarorätt i hälsovårdsnämnd skall enligt verket ses mol denna bakgrund ochinte som ett utslag av statligt förmynderskap. Starka skäl talar därför motförslaget att närvarorätten skall slopas. Förslagel avstyrks vidare avlänsstyrelserna i , , , och Jämtlandslän. Den sistnämnda sätter i fråga om del inle allmänt settföreligger intresse av att denna begränsade form av tillsyn och kontrollbehålls. Förslagen i PM 11 innebär också att derekommendationer som finns i fiera specialförfaltningar om anlitande avjuridisk, medicinsk eller veterinärmedicinsk sakkunskap vid nämndernas sammanträdenslopas. Flertalet remissinstanser, däribland länsstyrelserna i ,, , , Ålvsborgs, Skaraboigs, , ochNorrbottens län tillstyrker detta förslag. Några av dessa remissinstanser gördock vissa reservationer. i län är sålunda inte beredd atttillstyrka ändringen beträffande och hälsovårdsnämnd.Länsstyrelsen 1 anser också alt förslagel inte bör genomföras ifråga om hälsovårdsnämnden. , som tillstyrker förslagen iprincip,anser atl föreskrifterna om juristmedverkan i ochexpertmedverkan i hälsovårdsnämnd bör behällas i avvaktan på resultatet avsocialulredningens resp. hälsovårdsstadgeutredningens arbete. Socialuiredningenpåpekar att nämndernas behov av utomstående sakkunskap numera inte kan ansesgälla enbart de yrkesgrupper som anges i specialförfattningarna. Utredningenhar därför ingen invändning mot att rekommendationerna ersätts av en regel ommöjlighet för nämnderna att kalla erforderiig sakkunskap utan begränsning tillvissa yrkeskategorier. avstyrker att en ändringgörs , eftersom frågan kan anses ingå i utredningens uppdrag. 1 förordar en regeli specialförfattningarna motsvarande kommunallagens bestämmelse om rätt förkommunstyrelsen att kalla sakkunniga och infordra yttranden frän bl. i avstyrker förslaget attrekommendationerna skall tas bort och hänvisar därvid till kravet pårättssäkerhet och effektivitet. Liknande synpunkter åberopas av iGöteborgs och län, som särskilt pekar på behovet av juristmedverkan ibarnavårdsnämnd. Prop.1976/77:1 396 kommunavstyrker förslaget och framhåller att närvaroskyldigheten på nivåupplevs som en fördel. 1 frågan om utomståendes närvarorätt vid nämndsammanträdeanför A'o/v-köplngs kommun att konsekvensen bjuder att också civilförsvarschefsrätt alt närvara vid civilförsvarsnämnds sammanträde slopas. I promemoriorna föreslås att kommunallagarnasbeslutförhetsregel alt fiera än hälften av ledamöterna skall vara närvarandegörs tillämplig i samtliga kommunala nämnder. Det innebär bl. a. atlordföranden inte längre behöver vara närvarande för att särskildarbetslöshetsnämnd skall vara beslulför. De särskilda beslutförhets- ochomröstningregler som gäller i handels- och sjöfartsnämnd slopas också. Förslagethar inle föranlett några invändningar från remissinstanserna. I PM III föreslås alt förvaltningslagensbeslämmelser om jäv görs lilllämpliga i samtliga ärenden i särskild arbetslöshetsnämnd,särskild hem-värnsnämd, uttagningsnämnd och handels- och sjöfartsnämnd.Förslaget har allmänt tagits emot väl av remissinstanserna. 1Malmöhus län anser atl förvaltningslagens jävsbestämmelser bör gälla också islakthusslyrelse. I promemoriorna föreslås all de bestämmelser ombegränsad prolokollföring som finns i flertalet specialförfaltningarförenhetligas. Föreskrifterna om skyldighet all motivera beslut föreslåsersatta med en hänvisning lill 17 i; förvaltningslagen. Promemoriornas förslag tillstyrks av så gott somsamtliga remissinstanser. framhåller atl de hänvisningar till17 § förvaltningslagen som föreslås är onödiga, eftersom dessa bestämmelserändå gäller för de specialreglerade nämndernas protokoll. och 1 länavstyrker förslagel. framhåller alt i byggnadslagstiftningen oftakrävs särskilda skäl för byggnadsnämnds beslut. Såväl för den enskilda partensom för , som utövar tillsyn över byggnadsnämndernas verksamhel,är del enligt verkets mening angelägel att motiven för sådana beslutredovisas. tillstyrker förslagen i den mån de kan innebära enförenkling av protokollskrivningen i nämnderna. Kommunen framhåller atl det ärangeläget att onödiga procedurregler inte ställs upp som försvårar förståelsenav de kommunala protokollen. Denna fråga bör enligt övervägasytteriigare. Prop.1976/77:1 397 I promemorian föreslås alt den regel somkommunallagsuiredningen har föreslagit och som innebär att kommunfullmäktigebeslutarom kommunens arkiv görs tillämplig på samlliga specialregleradenämnder. Endasl ett fatal remissinstanser har särskiltyttrat sig om arkivvården. Av dessa tillstyrker uiredningen om skolan, stålenoch kommunerna, länsstyrelserna i och län samt Bodens,och kommuner förslaget. anser atthuvudregeln liksom bör vara atl den sociala nämnden på ordförandensansvar svarar för arkivvården men aU nämnden skall ha räU atl lämna över sinahandlingar till kommunstyrelsen för värd. delar uppfattningen atl olikheternamellan specialförfattningarnas och kommunallagens bestämmlser om arkivvårdsaknar berättigande. förutsätter atl den nya kommunallagensbestämmelser om arkivvård får en utformning som leder lill en betryggandearkivvård. Under sådana förhållanden har inget atl invända molförslaget till en-helliga bestämmelser i specialförfattningarna. I promemoriorna föreslås attspecialförfattningarnas bestämmelser om delegation ersätts med en hänvisningtill kommunallagens molsvarande beslämmelser. De undantag som finns för vissakvalificerade ärendegrupper skall dock behållas. Förslagel innebär altskyldigheten för byggnadsnämnd och hälsovårdsnämnd att underställalänsstyrelsen beslut om delegation slopas. 1 stället får sådana beslut fattasmed stöd av kommunfullmäktiges bemyndigande. Vidare föresläs att det krav somfinns i vissa specialförfaltningar all Ijänstemannadelegat skall vara anställdhos nämnden ersätts av en motsvarighet till kommunallagens bestämmelse atlvederbörande skall vara anställd hos kommunen. Möjlighet all med fullmäktigesmedgivande delegera beslutanderätt öppnas för de nämnder som harsaknat sådan möjlighet. Praktiskt taget samtliga remissinstansertillstyrker förslagen. 1 län framhåller altbesvärsmöjligheten ger tillräckliga garantier för atl några väsentligastatsintressen inte blir åsidosatta och tillstyrker förslagen. Del gör ocksålänsstyrelsen i som dock anser all vidaredelegalion av sådanbeslutanderätt som byggnadsnämnd har fält från enligl 67 §byggnadsstadgan inte bör kunna ske utan medgivande.Länsstyrelsen anser också atl anvisningar i fråga om delegation ihälsovårdsnämnd bör utarbetas innan underställningsskyldighelen avskaffas.Frågan om vidaredelegalion av beslutanderätt som erhållits på delegation frånlänsstyrelsen tas upp också av . En lämplig lösning skulleenligt kommunens mening kunna vara att kommunallagens delegationsbestämmelsekompletterades så att nämnd, som av Prop.1976/77:1 398 statligmyndighet har medgetts rätt atl besluta i myndighetens ställe, får uppdra åtsärskild avdelning av nämnden eller åt tjänsteman att besluta också ihithörande grupper av ärenden. Några remissinstanser, bl. anser att kravet atl Ijänstemannadelegat skallvara anställd hos nämnden bör behållas. avstyrker förslagetbeträffande hälsovårdsnämnd med motiveringen att hittillsvarande system harvarit ändamålsenligt. Inte heller är beredd alt tillstyrkaförslaget beträffande hälsovårdsnämnds delegation utan förordaratthälsovårdsstadgeutredningens ställningslagande avvaktas. Däremot biträdersocialstyrelsen förslaget vad avser sociallagstiftningen och föreslårdärutöver all delegation i nykterhetsnämnd skall kunna förekomma i ytteriigareen ärendegrupp. Det gäller beslut om verkställighet av tvångsintagning avperson som redan tidigare är frivilligt inlagen på vårdanstalt enligl 58 §nykterhelsvårdslagen. Detta förslag förs fram också av iGävleborgs län. i noterar en skillnadi förfatlningsförslagen vad avser byggnadsnämnds resp. hälsovårdsnämndsmöjlighet att delegera beslut om yttrande lill kommunfullmäktige, länsstyrelseoch regering. 1 framhåller alt börunderrättas om vilka delegalionsbemyndiganden kommunfullmäktige har g)orl. Flera remissinstanser framhåller särskilt atlförslaget atl valnämnd skall kunna delegera beslutanderätt är värdefullt, så t.ex. riksskatleverket. i län samt , ochÅlvsbyns kommuner, 1.13Gemensam personaladministration och egendomsförvaltning I PM II föreslås atlkommunfullmäktige genom ett tillägg till kommunallagen far möjlighet att åtkommunstyrelsen eller annan nämnd uppdra handläggning av frågor om anställningm. m. beträffande personal som är underställd andra nämnder. Samma möjlighetföreslås belräffande förvaltning och verkställighet i fråga om egendom, somannars förvaltas av andra nämnder. Förslaget tillstyrks av nära nog samtligaremissinstanser. Några vill dock på olika sätt värna om facknämndens infiytandei tjänstelillsättningsärenden. a. socialutredningen och länsstyrelserna iUppsala, , och län betonar vikten av samråd medfacknämnden. anser liksom hälsovårdsstadgeutredningen altfacknämnden även i fortsättningen skall tillförsäkras ell avgörande infiytandei tjänsletillsältningsären-den. Några remissinstanser, däriblandlänsstyrelserna i och saml Lerumskommun, framhåller att skyldigheten all samråda med facknämnden bör regleras ilagtexten. i kommun anser atl frågan omgemensam egendomsförvaltning och personaladministration skall avgöras av resp.facknämnd och inte av fullmäktige. Prop.1916/11-A 399 Flera remissinstanser betonar del angelägna i attförslaget om gemensam personaladministration genomförs och pekar på de ökadekrav som den moderna arbetsrätten ställer på arbetsgivarna. iJönköpings län anser exempelvis att de föreslagna ändringarna är nödvändiga föratl syftet med bestämmelserna om anställningsskydd och åleranställningsrättskall kunna tillgodoses. avstyrker dock förslaget beträffandebrandstyrelse vars huvuduppgift är just personal- och ulruslningsfrågor. Kumla kommun framhåller med instämmande av länsstyrelseni län atl gemensam förvaltning och administration bör kunna omfattaockså t. ex. inköp och försäkring. anser att frågorna om gemensampersonaladministration och egendomsförvaltning bör övervägas ytteriigare såatl bl. a. ansvars- och revisionsfrågorna kan klariäggas. Avpersonalorganisationerna tillstyrker LO och TCO, medan S/ICO/5/? avstyrkerförslaget och framhåller all de syften som ligger bakom förslagel bör kunnauppnäs ulan långtgående koncentration av berednings- och beslutsfunktioner. 1.14 Rättatt väcka ärende hos fullmäktige I PM II föreslås atl förbudetförsocial disiriktsnämnd alt göra framställning till kommunfullmäktige slopas.Enligt promemorieförslaget bör det ankomma på fullmäktige alt avgöra i vilkenmån social distriktsnämnd skall ges sådan möjlighet. Förslagel har i allmänhet inte föranlett någrareaktioner hos remissinstanserna. Bland dem som uttryckligen tillstyrkerförslaget finns . i och Uppsalakommun avstyrker med motiveringen att distrikisnämndernas uppgifter inte är avsådan art att nämnderna behöver vända sig direkt till kommunfullmäktige.Svenska kommunförbundet avstyrker också förslagel. Förbundet anser altkonsekvenserna av ett förfarande där fiera distriktsnämnder oberoende avvarandra och av sociala centralnämnden skulle kunna göra framställningar elleravge yttranden till kommunfullmäktige inte är tillräckligt belysta.