prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — De varandra motverkande effekter som stat och kommunutövar beror på att de kraftiga ökningarna av utbetalningarna från statentUl kommimerna av konununalskatt och statsbidrag inte motsvaras av lika storautgiftsökningar i den kommunala sektorn. Inte desto mindre väntas mycketkraftiga konsumtions- och investeringsökningar i kommunerna. Emellertid finnsdet restriktioner på arbetsmarknaden för möjligheterna att öka den kommunalasysselsättningen. Den tillbakahållande effekten uppkommer således främst pågrund av att inkomstökningen för kommunerna meUan 1976 och 1977 blir så passkraftig att det är högst sannolikt att kommunerna snarare kommer att förbättrasin finansieUa stäUning genom uppbyggnad av fonder och återbetalning av kortalån än att öka sina utgifter snabbare än vad som här förutsatts. Den samladeoffentliga sektorn beräknas ha en stimulerande effekt påbruttonationalprodukten med 1977. Prop.1976/77:100 Bilaga 1 Finansplanen 28 Efter de lättnader i kreditpolitiken, somsuccessivt genomfördes , har utlåningen på den svenskakreditmarknaden ökat mycket starkt. Kreditgivningen tog fart under senare delenav 1975 efter att utlåningstaket avskaffats och steg i allt snabbare takt underförsta . Inte förrän under årets sista månader, då ett nytt utlåningstakför affärsbankerna hade införts, kunde en dämpning i utlåningstaktenkonstateras. Den totala kort- och långfristiga nettoutlåningentill den privata sektorn och kommunerna torde ha bUvit 20 ä större 1976än . Särskilt expansiv var bankernas utlåning till andra ändamål änbostadsbyggande, som räknat i nettoflöde torde ha stigit med omkring 50 %.Under första halvåret ökade också kapitalmarknadsplaceringarna kraftigt.Industrin kunde i det närmaste fördubbla sina emissioner av obligationslånunder jämfört med . Till följd av att räntorna påkortfristiga lån legat över räntan på kapitalmarknadenmattades de långfristiga placeringarna . Företagens upplåning i utlandet blev omfattandesärskilt och tillsammans med upplåningen på den svenskakreditmarknaden, både i bankerna och kapitalmarknaden, kunde industriföretagennätt och jämnt hålla sina likvida tillgångar oförändrade. För större ochmedelstora företag, för vilka statistisk information föreligger, ökade dessatillgångar t. o.m. Handelsföretagen minskade sina likvida tillgångar med 1 %.BanktUlgodohavandena ökade för de båda näringsgrenarna med 8 resp. 6 %.Eftersom uppgifter för sista. kvartalet ännu inte föreligger är det ovisst hurföretagens likvida tillgångar utvecklats som helhet. Kreditgivningen gick i ökad utsträckningtiU näringslivet, som under de tre första kvartalen 1976 tog av dettotala nettoflödet av krediter i anspråk. I fråga om bankernas utlåning tordeäven hushållen ha svarat för betydande belopp. Den offentliga sektorns ochbostädernas andel av utlåningen sjönk . Kreditutvecklingen under den första delen av 1976låg i linje med politiken att trygga kapitalförsörjningen till industrinskapacitetsutbyggnad och stimulera produktion på lager. Oronpå de internationella valutamarknaderna och därav föranledda räntehöjningarutomlands ledde till ett starkt valutautflöde under sommaren och hösten 1976.Likviditeten i banksystemet hade tidigare tmder året dämpats i syfte attundvika en fortsatt kraftig kreditexpansion, och diskontot hade höjts i junifrån 5 1/. Valutautflödet fr. o. m. augusti, som kom att uppgå tillca 5 000 milj. kr. föranledde att vidtaga ytterligare åtgärder.Straffräntan på bankernas upplåning Bil.1 Preliminär nationalbudget 29 iriksbanken höjdes för ätt bringa den svenska penningmarknadsräntanmera i nivå med ränteläget utomlands. I början äv oktober höjdes diskontot från6 tiU och beslut fattades om en tillfällig direkt utlåningsreglering föraffärsbankerna fram till utgången av . Skärpningen av kreditpoUtiken skedde för att hejdadet tilltagande valutautflödet, betingat av förväntningarna om en uppskrivningav den västtyska valutan. Det var nödvändigt att vända det kortfristiga kapitalflödetfrån en utströmning till en inströmning. kommer kreditpolitiken liksom under 1976att i hög grad bestämmas av nödvändigheten att finansiera ett omfattandeunderskott i bytesbalansen och sörja för att näringslivetsfinansieringsbehov tillgodoses. En viss ledning för bedömningar av vad som kankomma att krävas av kreditpolitiken kan kalkyler överbytesbalansens underskott och olika interna sektovers finansiella utvecklingge. De bedöinningar som görs i detta aysnht avviker på vissa punkter frånkonjunkturinstitutets redovisning i kap. 9. Detta sammanhänger främst med deekonomisk-politiska åtgärder som aviseras i finansplanen. Bytesbalansensunderskott beräknas växa med ca . tiU drygt11 miljarder kr. Denna tUlväxt i bytesbalansens underskott återspeglasfinansiellt i den svenska ekonomins växande underskott för framför allt staten.Statens finansiella sparande kan beräknas minska med 10,5 resp. nära 12miljarder kr. i resp. löneutvecklingsalternativ. Bostadsbyggandets anspråk påkreditmarknaden torde öka med ca . Kommunerna, vars inkomster växerkraftigt , beräknas få ett finansiellt överskott med 3 ä 4 miljarder kr.jämfört med ett underskott på . Prognoserna för näringslivetsinvesteringar i produktionstillgångar och lager indikerar en minskning avfinansieringsbehovet . A andra sidan har företagens möjligheter tillegenfinansiering försvagats på grund av den nedåtgående vinstutvecklingen. Förhushållen beräknas det finansiella sparandet växa med ett par miljarder kr.,medan det för AP-fonden blir ungefär oförändrat. Statenfår således ett starkt växande lånebehov, medan utbudet på den långa marknaden,främst bestämt av AP-fondens utveckling, inte nämnvärt förändras. ökarsom nämnts underskottet i bytesbalansen och därmed kommer en viss del avkreditanspråken i den svenska ekonomin alt riktas mot de internationellamarknaderna. Formerna för utlandsupplåningen och dess fördelning behandlas ifinansplanen. Med undantag för staten och kommunerna uppvisar de finansiellaöver- och underskotten räknade i förhållande till BNP, en relativt stabilutveckling 19751977 (tabell 1: 8). 1976/77:100 Bilaga 1 Finansplanen 30 Tabell 1: 8 Olika sektorers finansiella sparande i procentav BNP 19751977 2 Socialförsäkringssektorn inkl. Allmänna pensionsfonden -0,6 4,1 -2,4 . -2,0 4,1 Summa (1+2) -1,0 -1,0 Offentiig sektor totalt (1+2+3) 5 Företag, finansiella 6 Företag, icke finansiella -2,2 1,1 -8,3 4,6 -10,3 -1,8 1,1 -9,5 4,0 -1,9 -9,7 Summa = underskott i bytesbalansen -2,3 -2,7 . -3,3 -3,2. Källa: Ekonomidepartementet. Återhämtningen av den ekonomiska aktiviteten iindustrUänderna efter den djupa konjunkturnedgången 1974 och 1975 skedde snabbtoch i accelererande takt under kvartalen /76. Uppgångenblev kraftigare än vad de flesta prognoser hade pekat på. Mot t. ex. för en ökning av medlemsländernas bruttonationalproduktom i årstakt mellan och står ettutfall på . Den mycket snabba tillväxten iflertalet av de stora industriländerna övergick emellertid i ettlugnare skede. I steg bruttonationalprodukten under förstakvartalet med i årstakt medan ökningstakten under resten av åretlegat i storleksordningen . En Uknande avsaktning kan noteras bl. a. i Japanoch . Trots en successiv avsaktning av tillväxtenunder året, särskilt påtaglig i de större OECD-ländema, beräknas BNP-ökningen1976 för hela OECD-området uppgå till . Det förhållande att uppgången tidigt etablerades iFörenta staterna innebar en betydande stimulans också för tUlväxten iVästeuropa och . Konjunkturuppgången har skett snabbast i Förentastaterna, där den totala produktionen ökade med . I Västeuropavar uppgången mest markerad i med en ökning av bruttonationalproduktenom . Även i och var tUlväxten 1976 god istorleksordningen medan den i endast uppgick till ca 1 %.I de mindre kom vändningen uppåt i konjunkturen förhållandevissent och expansionen har varit långsam. Kraftiga neddragningar av företagens lagerhållningspelade en dominerande roll för produktionsminskningarna i många länder underkonjunkturnedgångens slutfas . En av de viktigastedrivkrafterna bakom den följande konjunkturuppgången har på motsvarande sättvarit den omsvängning som ägt rum från lagerminskning till lagerökning. Dettafick betydande spridningseffekter på produktion, sysselsättning och inkomsterför hushåll och företag. var lagemeddragningenmycket kraftig och beräknas ha motsvarat ett efterfrågebortfall ibruttonationalproduk- 3 Riksdagen1976177.1 saml 100. 1976/77:100 Bilaga 1 Finansplanen Bruttonationalproduktens utveckling i olikaländer och länder-områden 19681977 -2 -4 6. -2, -4. i i ..: 1 1 -4,, » I ' I L 1968 69.70' 71 .72 73 74 75 76.77. - 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 Den ofyllda delen av staplarna markerarprognosintervall Källor: , nationell statistik och prognoser gjordainorn partementet. Tabell 2:1 Bruttonationalproduktens utveckling i vissaOECD-länder 1974- BNP (%)' De sju stora länderna 38,6. -1,8 -1,8 4,5-5,5 -1,3 5,56,5 -3,2 3,54,5 -1,2 -0,1 -3,7 3,5-4,5 'i},5 -1,4 2,53,5 -1,1 2,53,5 -2,0 -9,0 2,53,5 -1,4 3,5-4,5 priser och växelkurser. tenpå i årstakt i de sju största och svarade därmed förpraktiskt taget hela den minskning av bruttonationalprodukten uppskattadtill i årstakt som ägde mm i dessa länder under det halvåret. När sedantakten i lagerminskningen avtog , innebar enbart dennaändrade hastighet i lagernedgången ett efterfrågetiUskott av stor betydelse förproduktionen. Denna utveckling accentuerades , då enlagerinvestering ägde rum i de sju stora länderna motsvarande omkring 1/3 avbrutto-., nationalproduktens ökning. En stabUisering inträdde under andra halvåret1976 och tillskottet tUl efterfrågan och produktion från lagersidan var dåobetydligt. Den andra huvudförklaringen tiU konjunkturomslagetvar en kraftig ökning av den privata konsumtionen som steg mycket snabbt underkonjunkturuppgångens inledningsskede. I stor utsträckning vände sig konsumtionenmot varaktiga konsumtionsvaror, särskilt bUar, vilket speglade ett betydandeuppdämt köpbehov efter den djupa konjunkturnedgången. Redan under andrakvartalet 1976 inleddes emeUertid en period av långsammare ökningstakt för denprivata konsumtionen i åtskUliga länder väsentiigt lägre än vad räknademed i sin rapport . Denna avsaktning torde i vissa länderreflektera en långsam- Prop.1976/77:100 Bilagal Finansplanen 36 maretillväxt i hushållens reala disponibla inkomster. Det är vidare sannolikt atthushållen inte i samma omfattning som under det snabba uppgångsskedet varbenägna att öka sin konsumtion på bekostnad av ett minskat sparande. Den lugnare utvecklingen på lagersidan och en lägretillväxt när det gäller den privata konsumtionen speglas också i en avmattningi industriproduktionens ökningstakt i flertalet avde större länderna. Produktionsutvecklingen var fortsatt svag iFörenta Staterna, , och , medan produktionskurvanåter pekade uppåt i . Allteftersom efterfrågan påvaraktiga konsumtionsvaror avtagit har ocksådetaljhandelsförsäljningen utvecklats svagare. Företagens fasta investeringar sjönk kraftigt under1975 liksom i de flesta . Den svaga utvecklingen avindustriinvesteringarna har främst berott på en betydande överkapacitet ochdålig lönsamhet. Den mycket snabba inledande uppgången i ekonomisk aktivitetförefaller att ha varit av för kort varaktighet för att leda till ett ökatkapacitetsutnyttjande i en sådan omfattning att det skulle stimulera tillnågon kraftig uppgång i investeringarna. I många länder inriktades den ekonomiska politikenunder 1975 på investeringsstödjande åtgärder. I liksom iFörbundsrepubliken vände investeringskonjunkturen uppåt . IFörenta staterna ökade näringslivets investeringar om än måttligt efter enmycket kraftig minskning 1975. Bostadsbyggandet ökade mycket snabbt och var denviktigaste orsaken till en uppgång av de totala investeringarna . FörFörbundsrepubliken del ökade industrins investeringar i maskiner ochbyggnader kraftigt. Maskininvesteringarna var betydande särskilt som effekt av de tidigare beslutade investeringsstimulanserna. Totaltsteg de fasta investeringarna . Också i flertalet andra länder torde investeringsnedgångenha nått sin botten 1976 men uppgången därefter har i allmänhet varit mycketmåttlig. Bostadsbyggandet har inte spelat samma stora rolldenna gång som vid tidigare konjunkturuppgångar. Utvecklingen har iflertalet europeiska länder varit svag, medan igångsättandet av bostäder iFörenta staterna ökade snabbt . Minskningen i bostadsinvesteringarnai under konjunkturnedgången var emellertid mycket betydandeoch fortfarande i mitten av 1976 låg bostadsinvesteringarna 20 ä undertidigare toppnivå. Den nu gamla konjunkturuppgången harhittills haft mycket begränsade effekter på den i utgångsläget mycket högaarbetslösheten. hade arbetslösheten inte minskat med mer än ca 1/2miljon från den rekordhöga nivån . Parallellt med en fortsatt högarbetslöshet har emellertid sysselsättningen ökat. Diagram 2: 2. Industriproduktionen i vissa länder1974:1976 Index: 1970= 100. i/V-vvW" Anm. Uppgifterna för är. 1976 ejdirekt jämförbara med tidigare sifferserie. Prop.1976/77:100 Bilagal Finansplanen 38 harantalet sysselsatta i ökat med mer än 4miljoner. Eftersom utbudet av arbetskraft stigit mycket kraftigt under sammatid har effekterna på arbetslösheten varit små under sensommaren och höstenkunde t. o. m. noteras en viss ökning av arbetslösheten. a. FörbundsrepublikenTyskland och har skett en minskning av det korttidsarbete som var envanlig form av dold arbetslöshet under konjunkturnedgången. Den ekonomiska politiken i de störreindustrUänderna hade en expansiv inriktning. Effekterna av dennapolitik kan tUl viss del beräknas ha kvarstått också under första delen av 1976för att därefter successivt ha ebbat ut. I takt med den ekonomiskaåterhämtningen blev den ekonomiska poUtiken alltmerrestriktiv. I flera länder är det en uttalad målsättning att åstadkomniabudgetbalans genom begränsning av de offentliga utgifterna i takt med attefterfrågan i den privata sektorn återvinner styrka. Penningpolitiken blevsuccessivt mer åtstramad. Återgången till en mer restriktiv politik motiveradesallmänt av önskemål att kontrollera det pågående uppsvinget så att tUlväxtenskulle bli balanserad och inte så snabb att den i likhet med uppsvinget 1972och 1973 gick över i en fas av snabb inflation. I många länder motiveradevidare hänsynen tiU utrikesbalansen och utvecklingen på valutamarknaden enåtergång till en återhållsam politik. Omsvängningen i de sju största länderna från enexpansiv finanspolitik till en gradvis mer restriktiv sådan för 1976har av beräknats motsvara avbmttonationalproduk-ten i dessa länder. Särskilt markant har omslaget varit iFörbundsrepubliken och i . Däremot har utvecklingenvarit den motsatta i , där finanspolitiken hade en restriktiv inriktningunder 1975 men kan förväntas ha verkat i expansiv riktning . Penningpolitiken som successivt lättades under 1975stramades åt un der loppet av 1976. Flera av de större länderna har satt upp kvantitativa mål för penningmängdens ökning. , och För bundsrepubliken har varit inriktade på att fullfölja sina mål om en måttlig tillväxt av penningmängden under loppet av året. Räntorna har i dessa länder varit förhåUandevis stabila. I vissa andra större har den försämrade utrikesbalansen och/eller spekulationer mot landets valuta motiverat restriktiva åtgärder, exempelvis i , och . Valutahänsyn har också varit motivet för en stramare poUtik i flera av de. mindre län derna, framför allt för dem som deltar i valutasamarbetet inom den s. k. valutaormen. ' Trots en tilltagande restriktivitet ipenningpolitiken kan ki-editmark-naderna i flera länder, exempelvis Förentastaterna, ändå sägas ha varit relativt lätta . Detta hänger framförallt samman med ätt Bil.1 Preliminär nationalbudget 39 företagensefterfrågan på krediter varit svag, dels till följd av att de förbättrat sinlikviditet, dels deras investeringsbenägenhet varit svag. Inte minst mot denbakgrunden har de största länderna varit relativt framgångsrika att håUa siginom de uppsatta ramarna för penningmängdens ökning. De farhågor för en förnyad inflation somen följd av det ekonomiska uppsvinget, vilket antyddes exempelvis i rapportfrån juU 1976, visade sig i stort sett obefogade. Råvarupriserna stegvisserligen snabbt bl. a. tUl följd av den storalagerökningen och snabba uppgången i produktionen. harråvarupriserna emellertid visat en obetydlig uppgång. Härtill har bidragit delsden lägre ekonomiska aktivitet som successivt etablerades undersommarhalvåret, dels de goda skördeutfallen främst i ochSovjetunionen samt den mycket omfattande lagerhållningen av t. ex. vissametaller. beräknas råvarupriserna enligt The Econdmisfsdollarbaserade index ha ökat med , medan de låg i stort sett oförändradeunder 1975. Bidragande till avsaktningen i prisstegringstaktenunder 1976 har framför allt varit en fortsatt uppbromsning avlönekostnadsutvécklingen samt en ökad produktivitet. De nominellalöneökningarna var för genomsnittiigt något lägre än1975. a. och har dock haft fortsatt högalönestegringstakter. Till den mer dämpade löneutvecklingen har bl, a. bidragitde ingripanden av inkomstpolitisk karaktär från regeringarnas sida i löne- ochprisbildningen som blivit ett allt vanligare inslag i den ekonomiska politikeni flera länder. Sådana har förekommit bl. a. i , ,och . I Storbritaimien har löneöverenskommelsen från sommaren1975 lett tUl en kraftig avsaktning av löneökningstakten. från1976 beräknas medföra en ytterligare dämpning. Som normalt i början av en konjunkturuppgångiharvidare produktiviteten ökat snabbt vilket motverkat genomslaget avlöneökningarna på den allmänna prisutvecklingen. Produktivitetsökningar ikombination med relativt långsamma löneökningar har bl. a..i ,och lett tUl en mycket gynnsam utveckling avarbetskostnaden per producerad enhet och därmed bidragit till en förbättradkonkurrenskraft för dessa länder. Mellanoktober 1975 och steg priserna i OECD-länder-;. na igenomsnitt, vUket kan beräknas bli resultatet också mellan helåren 1975 och1976. Även om inflationstakten successivt kun- nat bringas ned är prisökningarna emellertiddubbelt så höga som den genomsnittliga nivån från exempelvis 1960-taIet. Vidareär skillnaderna ; i inflationstakt mellan länderna fortfarande mycket stora. ISchweiz ligger prisstegringstakten på , i ., 1976/77:100 Bilaga 1 Finansplanen Tabell 2:2 Konsumentprisernas utveckling 1962-Årlig procentuell förändring 31,8' 18,9' ' Senaste tillgängliga period. Förentastaterna och i intervallet , medan den i många OECD-länderfortfarande är avsevärt högre än . Dessa skUlnader har sannolikt varit enbidragande orsak till den oro som förekommk på valutamarknaderna . Konjunkturuppgången i under 1976medförde också en snabb ökning av världshandeln. Som väntat steg OECD-ländernasbytesbalansunderskott kraftigt jämfört med det låga underskottet eller från ca tiU . Underskottet är ojämnt fördelat länderna emellan: ,FörbundsrepubUken , och har överskott påsammanlagt ca . En avsaktning i ekonomiska tillväxtefter den mycket snabba starten i konjunkturuppgången var inte bara väntadutan kan också ses som ett resultat av att den ekonomiska politiken allmäntvarit inriktad på att kontrollera uppsvingets förlopp, att åstadkomma enbalanserad tillväxt och kanske framför allt att förhindra en ny inflationsvåg. Detsom från början betraktades som en önskad andningspaus i upp- Diagram 2: 3. Arbetslöshet i olika länder 19731976 Anm. På gmnd av skiljaktiga definitioner ochberäkningsmetoder är dessa tal inte helt jämförbara länderna emellan. Källor:OECD och nationell statistik Prop.1976/77:100 Bilagal Finansplanen 42 gångenhar emellertid blivit en avsaktning som i mänga länder;inte bara blivitlängre utan också mera markerad än vad man hade anledning att tro vid mittenav . framemot saknades klara och entydigatecken på en förnyad expansion ". Uppgången iindustriproduktionen försvagades i flera länder ocharbetslösheten som-minskat tidigare , ökade åter i vissa länder. Deviktigaste faktorerna bakom den successiva avmattningen i konjunkturuppgångenhar varit avsaktningen i den privata konsumtionen parallellt ined attcfterfrågetUlskottet från lager sidan blivit allt mindre. Eftersomkapacitetsutnyttjandet inom industrin i de flesta länder fortfarande trots densnabba produktionsökningen i konjunkturuppgångens inledning ligger på enhistoriskt sett låg nivå, har inte konjunkturuppgången fått stöd av deninvesteringsuppgång som normalt borde inträda söm'bärande element i denna fasav uppsvinget. Den senaste konjunkturnedgången var den djupasteunder efterkrigstiden. Utvecklingen och utsikterna för det närmasteåret tyder på att den också skulle följas av den långsammaste återhämtningen.Detta är en avvikelse från tidigare mönster då de kraftigaste nedgångarnaockså åtföljts av de snabbaste uppgångarna. Med nuvarande inriktning av den ekonomiskapolitiken i utan några nämnvärda stimulanser för produktionen och i avsaknad av en verklig styrka, i investeringsutyecklingen är detsanno-likt att den ekonomiska tUlväxten i blir någotlångsammare än eUer äger rum i en takt om jämfört med enökning om . Prognosen för utvecklingen påverkas i mycket höggrad av utvecklingen i de tre största länderna. , ochFörbundsrepubliken , viUca sammanlagt svarar för av dentotala produktionen i OECD-området. Uppgångenhar hittUls varit starkast i , där bruttonationalproduktenunder Ökade med att jämföra med genomsnittet för OECD-ländernavilket låg på .. Qlika data för den ekonomiska utvecklingen i Förentastaterna visade motstridiga tendenser: orderingången förinvesteringsvaror var hävdad och igångsättningen av bostäder ökade kraftigt. Äandra sidan kunde noteras att industriproduktionen sjönk i följdoch att index för ledande konjunkturindikatorer snarastpekade på en ytterligare försvagning av uppgången. En sammanvägning av dessaolika tendenser ger dock till resultat-att utsikterna förefaUer goda för enuppsnabbning av den låga tillväxttakten under de tre sista kvartalen 1976 (i årstakt). Flera väsentliga eftérfrägeköinpönen-ter kan förväntas bära upptillväxttakten: den privata konsumtionen beräknas ta fart på nytt till följdbl. a. av ökade reala disponibla inkomsr: ter, bostadsbyggandet förväntas bl.a.på gmnd av riktig kredittiUgång Bil.1 Preliminär nationalbudget 43 ökasnabbt, företagens investeringsplaner pekar på att investeringarna kommer attöka snabbare än och slutligen beräknas delstater-. nas och delokala myndighetemas utgifter stiga kraftigt. Även i kan tillväxten väntas fortsätta i godtakt. Den privata konsumtionen, bostadsinvesteringarna och företagens mvesteringar kan förväntas bära upp en relativt snabb tillväxt.. presenterade den japanska regeringen ett stunulanspaket för ätt.främja framför allt investeringama. Även för del pekar vik tiga konjunkturdata i riktning mot en viss ökning av tiUväxltakten jämfört med . Orderingången för investerings varor har varit hävdad både från utlandet och från hemmamarknaden och industriproduktionen steg åter . De reala disponibla inkomsterna beräknas öka snabbare än . A andra sidan här företagsenkäter pekat på mer pessimistiska framtidsförväntningar och försämrade. De officiella västtyska prognoserna förutser en tillväxttakt 1977 om , medan har, en mer pessimistisk prognos och räknar med en ökning om endast 3,5.%. Skillnaderna meUan prognoserna lig ger framför allt i att man från västtysk sida har en iner optimistisk syn på export- och investeringsutveckUngen. anser att den västtyska utvecklingen knappast kan undgå att påverkas av den något långsammare utvecklingen i i övrigt: En produktions tillväxt om förefaller reaUstisk. I övriga är bilden mera splittrad ochtendensen i allmänhet svag: alla de stora länderna ,, har externa balansproblem. TiUväxten kanförväntas bli låg i fall väntas den utebli ' vilket betyder att detsamhällsekonomiska utrymmet för stimulansåtgärder är begränsat. För de sjustora som helhet beräknas tillväxten av bruttonationalproduktenför bU . I de små länderna haruppgången som inleddes islutet :av 1975 skett i mycket måttlig takt.