prop · G00374 · 1976-12-31 00:00:00 — Dessa skiljer sig frånnu gällande normer. Hänsyn tas lill alt antalet personer per lägenhet minskarmed liden. Dessulom räknas bl. a. värnpliktiga bort. Delta innebär som exempelatl i flerfamiljshus byggs endast 1,7 skyddsrumsplatser per lägenhet motnuvarande 2,4. Detla medför en risktagning under de första 10-15 åren inybyggda hus, Kosinaderna per skyddsrumsplals beräknas iperspektivplanen för flerfamiljshus till , för småhus till 1 080 kr.och för anläggningar till . Deviktigaste åtgärderna på ekonomisk mellannivå (743 milj. kr. för perioden1977-1982) är fortsatt utbyggnad av ledningscentraler så atl dessa är 1982, förbättring av radiosystemet och att ändrad krigsorganisationinförs planenligt. Vissa brister kvarstår , främst avseende alarmeringoch radiosystem. De viktigaste ålgärderna på låg ekonomisk nivå (633milj. är alt byggandet av ledningscentraler uppskjuts (brist är1982), atl materielanskaffning inom ledningsfunktionen reduceras, att antaletundsättningsenheter reduceras med ca 20 96, och alt anläggningsbyggandet inomund-sällningsorganisalionen upphör så gott som hell. Deviktigaste ålgärderna och objekten på hög ekonomisk nivå (852 milj. )innefattar larmaggregat i orter med mer än 200 invånare, radioslyrning avnuvarande larmaggregat redan 1977-82, forcerad projektering av radio-syslem,skyddsrumsielefoner, förbättrad sjukvårdsuibildning samt ökadmaterielanskaffning och forcerad utbyggnad av anläggningar inom delprogrammetUndsättning. 1976/77:74 258 Härtillkommer kostnaderna för skyddsrummsprogramen A-D. Sammanfattning av medelsbehoveti olika handlingsvägar framgårav följande labell. (Belopp i milj. kr. prislägefebruari 1975; löneläge 1975.) Perioden Perioden handlingsväg ------------------------------------- Åtgärderutom Skyddsrum Summa Summa skyddsrum (A-D) 1 perspeklivplanen görs en värdering av effekten avolika handlingsvägar. Värderingen avser senare delen av 1980-ialel och görs ide redovisade verkansnivåerna. 115 bedöms i verkansnivå 3(neuiraliielsfallel) framför allt medföra risk för skador på befolkningen isödra lill följd av brist på skyddsrum. Den urholkadeundsätlningsorganisationen medför enligt civilförsvarsslyrelsen att indikeringoch sanering inte kan genomföras i erforderiig uislräckning. 1 verkansnivå 2(konventionellt angreppsfall) bedöins risk föreligga för atl civilbefolkningengenom bristen på skyddsrum lider skada under förbekämpning och markstrid.Undsätlningsorganisationen bedöms vara otillräcklig. 1 verkansnivå 1 (allatyper av angreppsfall) tillkommer den minskade moisiåndskraft mol hot somskyddsrumsbrislen orsakar saml de brislande resurserna för indikering ochsanering vid insats av ABC-stridsmedel. 115 innebär skyddsrumsutbyggnad iorter med mer än 5 000 invånare. Samma värdering som i handlingsväg A 115 ärgiltig vad gäller civilförsvar utom skyddsrum. Skadorna på civilbefolkningenfär emellertid annan geografisk fördelning. 135 innehåller sammaskyddsmmsprogram som handlingsväg B 115. bedöms ihuvudsak kunna lösa sina uppgifter i verkansnivå 2, medan den bristandeutbildningen för ABC-miljön minskar organisationens effekl i övrigaverkansnivåer. 135 har för civilförsvar ulomskyddsrum samma effekl som handlingsväg B 135. Den utökade skyddsrumstillgångenger dock enligl civilförsvarsslyrelsens uppfattning bältre civilförsvarseffekti alla verkansnivåer. HandlingsvägC 155 innehåller samma skyddsrumsprogram som hand- 1976/77:74 259 Belräffande civilförsvar utom skyddsrum innebär handlingsvägen bättrealarmering, anskaffning av skyddsrumstelefoner och bättre sjukvårdsutbildning.Dessa förbättringar ökar effekten i alla verkansnivåer medan brislerfortfarande råder avseende uppträdande i ABC-miljö. 155 ger ihuvudsak god effekl i alla verkansnivåer. 5.1.2Programplaner for civilförsvaret för perioden /78-1981/82 Enligt anvisningar som regeringen har meddelat förcivilförsvarets programplanering skall i huvudsak försvarsulredningsförslag lill inriktning av verksamheten (SOU 1976:5) ligga till grund förplaneringen för . Som utgångspunkt för planeringen av verksamhet sominle avser skyddsrum för befolkningen skall enligt anvisningarna för vart ochell av budgetåren gälla en planeringsram om 153 milj. kr. För verksamhel somavser skyddsrum för befolkningen skall gälla en planeringsram om 38 milj. kr.för vart och ett av och 105 milj. kr. för vart och eltav de tre . Samlliga belopp är angivna i prisläge . 1 samband med planeringen skallcivilförsvarsslyrelsen i samråd med överbefälhavaren också belysa de kostnadersom uppslår och de effekler som erhålls belräffande alarmering av befolkningenvid luftanfall om uthålligheten hos strilsyslemet inom det miliiära försvaretökas utöver vad överbefälhavaren planerar inom planeringsramarna. Civilförsvarsslyrelsen har av försvarsulredningensbedömningar dragit den allmänna slutsatsen atl förhållanden och bedömdutveckling i vårt närområde och väriden i övrigt inle ger anledning lill attsänka kraven på befolkningsskyddet eller alt begränsa dess möjligheter tillfortsalt anpassning lill samhällsutvecklingen. Det är enligt civilförsvarsslyrelsen av storbetydelse för civilförsvarels utveckling alt försvarsmakten allt mer blirberoende av samhället i övrigt. Det blir därför allt svårare att dra en klargräns mellan "civila" och "militära" mål.Civilförsvarsslyrelsen framhåller all en snabb utveckling har skett av vapenmed ökad yttäckning mot levande mål. Brislande precision och funk-lionsfel hosvapensystem ökar också riskerna för skador bland civilbefolkning. Markstriderkan komma atl beröra civilbefolkningen och ställa speciella krav på röriighet,uthållighet och fältledningskapacitet hos civilförsvaret. Om inte åtgärdervidlas för alt förbättra uthålligheten främst hos våra radarstationerförsämrar bekämpning av luftförsvarets strilsyslem möjligheterna all alarmerabefolkningen i skyddsrumsorter. Styrelsen framhåller i fråga om den svenskasamhällsutvecklingen och civilförsvarets beroende av denna särskill sårbarhetenpå grund av att man 1976/77:74 260 fortsätteratt koncentrera befolkning och produktion till slörre tätorter och att manfortlöpande bygger tekniska system med bristande reservfunkiioner. Ökanderisker redan i fredssamhällel för skadeverkningar av olyckor med radioaklivaämnen eller haverier vid företag med tillverkning av hälso- eller miljöfariigaprodukter påverkar även civilförsvarels utveckling. Styrelsen pekar också på att kommunerna numera harett vidgat ansvar för räddningstiänst i fredstid. Möjligheterna atl utnyttjakommunala resurser i krig blir härigenom slörre. framhåller atl sedanperspektivplanen lämnades in till regeringen har vissa förändringar skett iförutsättningarna för planeringen. Dessa förändringar, som styrelsen ansermedföra kostnadsökningar , uppges främsl bero på attstatsbidrag lill kommunerna för koslnader för anläggningar lill civilförsvarelskrigsorganisation numera ulgår ,att förbättrade ekonomiska förmånerför civilförsvarsplikliga har införts och all civilförsvarsövningar framdelesskall genomföras med bl. a. ersättning som följd. Styrelsen framhåller att de ändradefömtsättningarna innebär merkostnader på ca 20 milj. kr. i jämförelsemed de förutsättningar som gällt för tidigare planering och med hänsyn ävenlill beräknad priskompensation i den planeringsram som regeringen har angivit. Civilförsvarsslyrelsen har i sin bedömning avplaneringsförulsällningarna för skyddsrumsbyggande inte funnil något att erinramot den anvisade ramen under programplaneperiodens två första år. Styrelsenanser däremol att en inriktning av skyddsrumsproduktionen som svarar motplaneringsramen 105 milj. kr. inte gör del möjligl att tillföraskyddsmmsplatser i den lakl som bosläder, fabriks- och andra anläggningar m. m.byggs i samhället. Detta förhållande gäller för alla alternativ i fråga omskyddsrumskvalilel och omfattning av skyddsrumsorter som styrelsen harstuderat. Enligl slyrelsens uppfattning kan balans uppnås endasl omplaneringen av skydds-rumsproduklionen vid programplaneperiodens slut ärinriktad mot en produktionsvolym motsvarande en årskostnad om ca 192 milj. kr. Civilförsvarsslyrelsen framhåller all den läggerden största vikl vid de beslul som fattats efler i fråga om den nyakrigsorganisationens omfattning, del nya utbildningssystemets utformning ochdet nya syslemet för planering, produktion och finansiering av skyddsmm förbefolkningen. Den inriktning som försvarsuiredningen har angivii är enligtstyrelsens uppfattning inte möjlig inom de planeringsramar som regeringen hargett i anvisningarna för programplaneringen. Civilförsvarsslyrelsen har belyst tvåkosinadsaliernaliv. Del ena ansluler enligl styrelsens uppfattning tillförsvarsulredningens uttalande om en oförändrad inriklning av civilförsvaretsutveckling. alternativär i prisläge 190 milj. kr. för annan verksamhet än den som avserskyddsmm för befolkningen. Förden senare verksamhelen beräknas 42 milj. kr. förvart och ett av de två försia budgetåren och 106 milj. kr. för vart och elt avde tre . Del andra alternaiivei ligger inom regeringens planeringsramar,som i prisläge ar 167,8 milj. kr. för annan verksamhet änskyddsrum och oförändrat 42 och 106 milj. kr. Civilförsvarsslyrelsen har enligt regeringensanvisningar för programplaneringen haft all belysa kostnaden och effekten omman ökar uthålligheien hos strilsyslemet utöver vad överbefälhavaren planerarinom ramama för det miliiära försvarel saml redovisa vilka molsvarandekostnadsminskningar som bör vidlas inom civilförsvarels planeringsramar.Civilförsvarsstyrelsen redovisar sina studier i en särskild rapport. I dennabehandlas främsl uthålligheten hos slrilorganisaiionens radarsystem.Civilförsvarsstyrelsen föreslår bl. a. att reservmateriel skaffas tillradarsyslemet för en kostnad av ca 48 milj. kr. Effekten av denna förstärkningberörenligt civilförsvarsslyrelsen inle bara alarmering för skydd avbefolkningen utan har minsl lika slort värdeförövrigttotalförsvar.Civilförsvarsslyrelsen anser färföratl kostnaderna bör gå utanför deplaneringsramar som anvisas för civilförsvaret. Planering1 del högre allernalivel De viktigaste målen som civilförsvarsstyrelsenangivit för civilförsvarsverksamheten i del högrekoslnadsallernativel kan kortfallat beskrivas enligl följande. Lednings- och undsätlningsorganisationen skallenligl tidigare beslut organiseras om . Ett nyttgrundutbildnings- och övningssystem skall införas föratt förbättrabefälsutbildningen och övnings-verksamheten och för alt kompensera alt manskapi princip inte grund-ulbildas. Alarmeringssystemet skall förbättras. Förändringav nuvarande rekryleringssystem skall genomföras i syfte atl uppnå en fulltaligkrigsorganisation med förbättrad personell kvalitet. Grundutbildningen, huvuddelenav övningsverksamheten saml förrådsverksamhelen skall bedrivas vid ell antalregionala anläggningar som administreras av civilförsvarsstyrelsen.Krigsorganisationens komplettering med maleriel skall fortsätta ochmodernisering av sjukvårdsmaterielen skall påbörjas. En produklionsbered-skapför att skaffa skyddsmasker skall upprätthållas och en begränsad anskaffningskall genomföras i fredslid. Produktionen av skyddsrum för befolkningen skallinriktas mot att tillgodose nytillkomna behov av skyddsmmsplatser i sambandmed nyproduktion av bostäder, industrianläggningar m. m. i nuvarandeskyddsrumsorter. Visst utrymme bör också finnas för brislläckningsåigärder.Slutligen skall civilförsvarsslyrelsen organiseras om . Förde olika funktionerna gäller enligt följande. 1976/77:74 262 förbättras enliglcivilförsvarsslyrelsen ma-növcrulrustningar i alarmeringsnätet ochreservanordningar tillförs för atl höja driftsäkerheten. Systemets effekl höjsgenom all daiamaskinbaserad presentationsteknik införs iluftförsvarsceniralerna. Vidare ges ledningsorganisationen högre personellkvalitet. Vid periodens slut kan transportabla reservlarmaggregal komma atlanskaffas. Antalet larmorter kan dock inte ökas på sätt som försvarsutredningenhar anseii vara önksvärl. Två skyddsrumskvaliieier studeras i programplanen.Båda kännetecknas av att en jämn skyddsnivå eftersträvas oberoende avbyggnadssättet för den byggnad som inrymmer skyddsrummet och de yttreförhållandena kring skyddsmmmet. Den högre kvaliteten moisvarar närmaslnuvarande skyddsrum typ D beläget i källare under 3-4-vånings betongbyggnad.Den lägre kvaliteten motsvaras av nuvarande skyddsrum typ E under liknande förhållanden. Frågan om val av skyddsrumskvalitet har belystsgenom avvägningar mellan kvalitet och kvantitet. Civilförsvarsslyrelsensanalyser har visal att den skadereducerande effekten blir ungefär lika storoberoende av om man inom planeringsramen 106 milj. kr. bygger någotfärre skyddsrum av högre kvalilel eller något fler skyddsmm av lägre kvalitet.Detla förhållande gäller vid skydd mot verkningar av konventionella vapen. Ifråga om kärnvapen ger den högre kvaliteten betydligt bättre skyddseffekt änden lägre kvaliteten. Handlingsfriheten på sikl lillgodoses enligt styrelsenbäst om skyddsmm av den högre kvaliteten byggs, eftersom det ansesvara lättare all läcka kvaniiiativa brisler än kvalitativa. Omfattningen av skyddsrumsorier redovisas i tvåalternativ, dels ett som omfattar nuvarande orter, dels ettminskningsalternativ där orternas lolala invånarantal utgör av det förstaallernalivel. Civilförsvarsslyrelsen har inte kunnat finna någon säker metodatt genom att gradera risker utesluta några av de nuvarande skyddsrumsorlerna.Styrelsen förordar därför atl nuvarande skyddsmmsorter behålls. Detla ansesockså gynna handlingsfriheten på sikl. Som framhållits i det föregående har civilförsvarsstyrelsenfunnit att del inom planeringsramen 106 milj. kr. inte är möjligt atlens med den lägre kvaliteten och en minskad orisförteckning tillgodosenybyggnadsbe-hovel av skyddsrum i anslutning till nyproduktion av bosläder ochanläggningar. Detla gäller under förutsättning atl denna produktion inte radikaltminskar. Nya bristområden skulle uppstå. Detta avviker enligt styrelsensuppfattning från de riktlinjer för befolkningsskyddets utveckling somharangivitsi försvarsbeslut och försvarsulrednings försiabetänkande. Prop.1976/77:74 263 förordar att skyddsrum.avden högre kvaliteten byggs i takt med nyproduktionen av bostäder ochanläggningar i nuvarande skyddsrumsorter och alt vissl uirymme skapas förbrislläckningsåigärder. Den genomsnittliga kostnaden per skyddsrumsplals ärenligl programplanen ca . Detla motsvararen åriig kosinad av 192 milj.kr. för del föreslagna skyddsrumsprogrammei. Styrelsen föreslåren begränsad produktion avskyddsmasker enligl gällande inriktning. Masker i fem storlekar förvuxna och barn tillverkas till ett antal av ca 300 000 per år.Tekniskt underiag för skyddsväska (s. k. babyskydd) beräknas vara klart underår 1977. Ulveckling av skyddshuva avsedd för äldre personer och bam under 5 åravslutas . Serieproduktion av både skyddsväska och skyddshuvaberäknas komma igång . Vid slutet av perioden beräknasantalet moderna skyddsmasker och övriga skydd uppgå till totalt ca 3 milj. I samband med övergång lill ändradkrigsorganisation införs ell förbättrat rekryleringssystem och ett system förgmndutbildning och övning som är anpassat lill den ändrade organisationen.Ålgärder som leder lill höjd kvalitet hos befälet prioriteras. Huvuddelen avmanskapet gmndutbildas inte ulan får sin ulbildning genom att delta i övningmed den enhet i krigsorganisationen där man är krigsplacerad. Enligt regeringens anvisningar skallövningsverksamheten begränsas . De resurser som harkunnal avsättas för övningar satsas i försia hand på attvidmakthålla ledningsen-helernas kvalitet och den tekniska kvaliteten hos deskadeavhjälpande enheterna. Begränsningen av övningsverksamheten innebär dockenligt slyrelsens mening att undsättningsorganisationens beredskap inte blirfullgod. Materielanskaffningen inriktas främsl på allomsätta och modernisera utrustning för atl omhänderta skadade och förbrandbekämpning. Kraven på organisationens uthållighet släller anspråk påmateriel reserver. Trots den planerade anskaffningen kommer enligtcivilförsvarsslyrelsen vissa brister i fråga om sjukvårds-, brand- och räddningsmaterielatl kvarstå vid periodens slut. Möjligheterna all sätta in civilförsvarsmalerielvid mera omfattande nödlägen i fredslid förbättras genom olika åtgärder. 1976/77:74 264 Behovel av skyddade anläggningar m. m. förorganisationen uppgår till ca 250 ledningscentraler, 70 skyddsrum förframskjutna enheter, 220 observationsplatser och 1 000 krigsbranddammar.Nybyggnadsbehovet är ca 75, 50, 100 resp. 500 anläggningar. Behovel bedöms inlevara helt täckt vid periodens slut. Den nuvarande utrymningsplanläggningen skall ihuvudsak behållas . Planläggningen skall ses över.Därvid skall hänsyn las lill befolkningens ändrade lokalisering, bilismens ochvägnätets utveckling, fritidsbebyggelsens förändring och lill de krav somfrämst ställs när man använder konventionella stridsmedel. Forskning, försök och utveckling forskning inriktas underprogramplaneperioden så att den kan ge underiag för ett fortsatt långsiktigtutvecklingsarbete främst inom skyddsriims- och undsättningssekiorerna. Exempelpå problemområden som skall studeras är hur människan beter sig under pressadeförhållanden i krigstid, skyddsmmsalternativ för olika typer av bebyggelse,kemiska och radioaktiva risker i krigssamhällel samt civilförsvarets roll ifredsräddningstiänslen. Konsekvenserav planeringen 1 det lägre alternativet Konsekvensema enligl civilförsvarsslyrelsensuppfattning av all skyddsrumsproduklionen begränsas till en volym sommoisvarar årskostnaden 106 milj. kr. har redovisats i det föregående. framhåller all en ekonomiskram begränsad lill 167,8 milj. kr. perår för civilförsvarsverksamhei utom densom avser skyddsrum innebär väsentliga nedskärningar och förändringar i deuppställda programmålen för perioden. En stor del av den ekonomiska ramen är inlecknadredan vid ingången av programplaneperioden genom de malerielbeslällningar somhar lagts ut och genom statsbidragsbelalningar för redan påbörjade anläggningartill civilförsvarels krigsorganisation. Härtill kommer mer eller mindre faslakostnader i form av t.ex. löner till anställd personal, hyror m. m. har funnit atl bindningarnaär så slora och så utsträckta i liden alt det inte är möjligl alt minskamedelsbehovet genom att ändra avvägningen av krigsorganisationens uppbyggnad ivad avser personal, maleriel och anläggningar. Minskningen med 22 milj. kr. 1976/77:74 265 hari stället åstadkommits genom all nedskärningar har gjorts inom de områden därandelen fasla kostnader eller ekonomiska bindningar inom ramen Detta har lett till alt främsl utbildningsområdethar skurils ned genom atl övningsverksamheten har minskats betydligt jämförtmed vad som planeras i det högre alternativet. Därav följer alt beredskapenfördel allmänna civilförsvaret sänks ytteriigare. är enligt styrelseninte godiagbart eller förenligt med de uppställda målen. Civilförsvarsslyrelsen framhåller all om den lägreplaneringsramen kommer all ligga lill grund för kommande programplaneperiodblir det nödvändigt alt se över det nya utbildningssystemet och all studerakrigsorganisationens omfattning i förhållande lill del antal personer som inomangiven ekonomisk ram kan gmndutbildas och övas. Ekonomiska begränsningar har i den lägre ramenockså gjorts i fråga om anläggningsproduktion för krigsorganisationen.Civilförsvarsstyrelsen framhålleratt detla leder lill all den obalans som nufinns i uppbyggnadsläget mellan personal och maleriel å ena sidan ochanläggningar å andra sidan finns kvar också efler programplaneperioden. framhållersammanfattningsvis all den låga planeringsramen innebär all belydandeförändringar av civilförsvarsverksamheten måsie vidlas. Styrelsen har bedömtatl försvarsutredningens inriklning för civilförsvarels fortsalla ulvecklingbör vara styrande för verksamhelen. Styrelsen vill behålla handlingsfrihet isyfle att senare kunna nå målen enligl försvarsbeslut. Mot dennabakgmnd har en avvägning av verksamheten som påverkar krigsorganisationensomfattning undvikits. Om statsmakternas beslut skulle komma att innebära lägre ramen skall ligga till grund för civilförsvarets uppbyggnad ävenefler programplaneperiodens slut måste enligt styrelsens uppfattninginriktningen och avvägningen av civilförsvaret omprövas. Fördelningav kostnaderna på delprogram i det högre alternativet framgår av följandelabell (prisläge ; milj. 1978/79 1979/80 1980/81 Justering på grund av överplanering m. m. 1976/77:74 266 Betalningsmedlensfördelning på anslag i det högre alternativet framgår av följande labell(prisläge ; milj. 1976/7711977/78 1978/79 1979/80 1980/81 Fördelningav kostnaderna på delprogram i del lägre allernalivel framgår av följandelabell (prisläge ; milj. 1977/78 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 1977/82 Justering pä grund av överplanering m. m. Betalningsmsdiensfördelning på anslag i det lägre alternativet framgår av följande labell(prisläge ; milj. 1976/7711977/78 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 1977/82 Prop.1976/77:74 267 5.1.31974 års försvarsutrednlngs förslag till civilförsvarets fortsatta utveckling redovisar i sitt förstabetänkande förslag lill grunder för civilförsvarels fortsatta utveckling.Utredningen erinrar om att års försvarsbeslut innebar vissa nyautgångspunkter för civilförsvarets planering i förhållande till vad som gälldetidigare. försvarsbeslut angav all befolkningsskyddet i fortsättningeninle skulle inriktas på skydd mol verkningar av vapen som används i direklbekämpning av befolkningen. Grundläggande för planeringen skulle i stället varaatt befolkningen i samband med invasion kunde komma att beröras avbiverkningar vid bekämpning av militära mål med i första hand konventionellastridsmedel och vid marksirider. Viss hänsyn bedömdes också böra las till attbefolkningen i vissa silualioner kunde bli ställd inför direkt hot omskadegörelse. Vidare angavs att befolkningen borde ges skydd mol de sekundäraverkningarna av ABC-stridsmedel som kan komma all användas ulanför våragränser. anser atl denna grund förplaneringen fortfarande bör gälla. Befolkningscentra som sådana bör sålundainle ses som primära mål för angriparen. I första hand skall i ställetverkningarna av konventionella stridsmedel, som sätts in mot militära mål mensom indirekt kan beröra befolkningen, beakias. Utredningen framhåller allbegreppet militära mål måsle anses innefatta även sådana mål som inte är direklhänföriiga till försvarsmakten men som är av slor betydelse för de miliiäraoperationerna och för landets försvarsförmåga i övrigt. Möjligheterna altgenomföra ålgärder som inte medför nämnvärda merkostnader bör las till varaför att också begränsa skadorna vid användning av ABC-stridsmedel. Det är dessulombetydelsefullt atl civilförsvaret uiformas så att-statsmakterna lår ökadehandlingsmöjligheter i situationer när befolkningen kan ställas inför direkl hotom skadegörelse. framhålleratt det inte finnsnågon klar gräns mellan vad som är tillåtna eller inte tillåtnakrigsföringsmetoder. Även folkrättsligt godtagna metoder ger stora skador pådet civila samhället. Detta bör beaktas vid civilförsvarets planering.Utgångspunkten bör emellertid alltid vara att bekämpning i samband med eninvasion främst riktas mot militärt betydelsefulla mål. Del finns enligtutredningen anledning atl räkna med en allt större precision vid bekämpning avmål, särskill vid allackanfall. Risk för skador på civilbefolkningen föreliggerdock lill följd av misstag vid målval och mållägesbestämning och fel ivapensystemens funktion. Andra risker ligger i att vissa vapensystem medger s.k. områdesbombning, bl. a. vid bombning från hög höjd. Om respekten förfolkrättens regler mot omänsklig krigföring minskar, kan risk finnas för attområdesanfall mot militära mål används som förtäckt terrorkrigföring. Vidareinnebär utvecklingen av s. k. multipel- och brandsiridsmedel m. m. hot motcivilbefolkningen på grund av de sidoverkningar som sådana stridsmedel kan ha. 1976/77:74 268