prop · G0031 · 1976-12-31 00:00:00 — Nuvarande krav påunderställningsskyldighet i fråga om anslag som skall täckas genom utdebiteringunder föreslås utgå liksom kravet på underslällning för vissafondavsättningar och fondanvändningar. I direktiven för bygglagutredningen (1969 årsriksdagsberälielse K:55) framhålls beträffande förhållandet stat-kommun bl. a.att utgångspunkten vid avvägningen mellan statligt och kommunalt inflytande påden fysiska planläggningen bör vara, att den statliga myndigheten skall prövaöversiktsplanerna med de långsiktiga perspektiven och de viktiga principiellabedömningarna. Däremot uttalas tveksamhet om alla detaljplaner behöverunderkastas granskning av statlig planexpertis. Den resurskapacitet somdärigenom frigörs hos statliga myndigheter borde i stället enligtdepartementschefen ägnas åt viktiga principiella frågor samt rådgivning ochservice åt kommunerna. har i sitt principbetänkande(SOU 1974:21) Markanvändning och byggande skisserat en markanvändningslag förplanläggningen, en byggnadslag för byggandet och en särskild lag om kommunalavägar. 1 varje kommun skall finnas en kommunplan, som ger riktlinjer förmarkanvändningen och miljöulformningen och som omspänner hela kommunen. Förområde där närmare utredning och ställningstaganden behövs skall s. k.kommundelsplan upprättas. Båda de nämnda planformerna skall antas avkommunfullmäktige, varefter skall pröva att planen är godtagbarfrån de synpunkter har alt företräda. De nuvarande detaljplaneformerna stadsplan ochbyggnadsplan föreslås bli avskaffade. 1 stället införs en ny typ av detaljplan,kallad byggnadsplan, som skall antas av i kommunen eller ivissa fall av kommunfullmäktige. Den behöver inte prövas av statligt organ därkommundelsplan gäller. För andra områden skall det kunna bestämmas ikommunplanen i vilken utsträckning byggnadsplan skall få beslutas ulan statligprövning. 1 övriga fall skall byggnadsplan fordra fastslällelse avlänsstyrelsen för att bli giltig. Bygglagulredningens förslag, somremiss-behandlats, överarbetas f n. inom . har i sitt slutbetänkande (SOU1974:24) Förslag till hamnlag föreslagit, atl det nuvarande systemet medsärskilda av kom- Prop.1976/77:1 136 munfullmäkligeantagna och av fastställda hamnordningar skall slopas.Utredningen anser att, om behov av regler föreligger rörande allmän ordning ochsäkerhet utöver vad som följer av hamnlagen, sådana kan ges i form av lokalordningsstadga utfärdad enligt allmänna ordningsstadgan. I betänkandetövervägs också frågan om alt i en ny hamnlag behålla bestämmelserna om statligkontroll av taxor och andra avgifter i de allmänna hamnarna. I stället föreslås atl i hamnlagen föreskrivs att avgift i allmän hamnskall bestämmas efter skälig och rättvis grund. föreslårvidare, all den nuvarande underställningsplikten av hamntaxor upphör.Taxeprövningen enligl hamniaxekungörelsen anses ej heller erforderiig.Taxesättningen i hamnarna överlämnas således till hamninnehavarna inom ramenför hamnlagens generella begränsningar. Efter mönster av va-lagen föreslås, atten särskild nämnd - statens hamnnämnd - inrättas för prövning av tvister mellaninnehavare av allmän hamn och hamnens trafikanter. 3.5Länsskolnämndsutredningen och utredningen om skolans inre arbete redovisar i sittbetänkande (SOU 1973:48) Skolans regionala ledning sin allmänna syn på huransvarsfördelningen mellan stat och kommun bör fördelas . Statensuppgifter bör enligl uiredningen främst koncentreras lill att, utifrån ettprincipiellt ansvar för lika tillgäng till utbildning och likvärdig kvalitet påundervisningen i alla delar av landet, ange undervisningens mål, riktlinjeroch innehåll. Statsmakternas generella ansvar för samhällsekonomin gör detockså självklart, att dessa skall ha ett avgörande inflytande över den totalaomfattningen av de resurser som skall disponeras för utbildningsändamål. Ettytterligare motiv för statligt inflytande utgörs av behovet av överblick överförhållandena i hela landet som grund för beslut. I frågor som ställer krav pågod kännedom om lokala förhållanden är däremot ett lokalt inflytande av storbetydelse. Uiredningen framhåller atl uppgifter, vid vars lösande storavalmöjligheter står öppna och där stort utrymme finns för fri prövning, börhandhas av politiskt ansvariga organ, vilket ofta kan utgöra ett motiv för atlföriägga beslutanderätten till nivå. Som ett motiv för kommunalbeslutanderätt talar i princip även önskemålet om atl beslul bör fattas så näradem som är berörda av besluten som det med hänsyn till övriga intressen ärmöjligt. Ett enkelt administrativt handläggningsförfarande bör vidareeftersträvas. Beslut av ren verkställighetskaraktär bör därför enligtutredningens mening kunna fattas av lokala organ. Med dessa principiellautgångspunkter framlägger länsskolnämndsutredningen bl. a. förslag tillorganisation av och uppgifter för den statliga regionala skolmyndigheten(länsskolinspekiio-nen), fortbildningsverksamheten, den framtidapsykologorganisalionen på Prop.1976/77:1 137 regionalnivå och förslag i anslutning till tillsättning av ordinarie lärartjänster.Enligt uttalande i årets budgetproposition (prop. 1975:1, bil. 10) kommer huvuddelenav länsskolnämndsulredningens förslag all överlämnas för beaktande till denpågående utredningen (U 1972:06) om skolan, staten och kommunerna. Utredningen om skolans inre arbete () har i sitthuvudbetänkande (SOU 1974:53) Skolans arbetsmiljö lagt fram förslag omomfattande förändringar av formerna för skolans verksamhel. a. förslag lill åtgärder för en bättre anpassning av undervisningen tillalla elevers behov och förutsättningar. Ett annat förslag berör hur eleverna inära kontakt med samhället i övrigt skal! kunna beredas meningsfullaaktiviteter i skolan under den dei av skoldagen som inte direkt sammanhängermed själva undervisningen. En annan viktig fråga som behandlas är hur man istörre utsträckning skall kunna öka det lokala ansvaret för skolans arbete ochutveckling. framlägger i denna del förslag som innebär att ansvaret för ochbeslutsrätten angående vissa utbildningsresursers användning kan delegerastill lokala organ och till enskilda skolor. formulerar i sitt betänkande(SOU 1974:7) Barn- och ungdomsvärd sina utgångspunkter för värd och behandlingi begreppen normalisering, närhet, frivillighet och medinfiytande. För altskapa förutsäuningar för en verksamhel efter dessa riktlinjer anser uiredningendet angelägel, atl ett odelat vårdansvar åläggs den nämnd som svarar för barnoch ungdom. Uiredningen föreslår, att kommunerna skall vara huvudmän för alladelar av den sociala barn- och ungdomsvården, inkl. de nu landstingsdrivnabarnhemmen. Förutom ökat kommunalt ansvarstagande för verksamheten bör enliglutredningens mening kommunernas handlingsfrihet vidgas. Det nuvarande systemetmed barnhemsplaner, som underställs statlig myndighet, föreslås upphöra liksomsocialstyrelsens och länsstyrelsernas särskilda tillsyn över kommunernas barn-och ungdomshem. 4.Några pågående utredningar som behandlar förhållandet stat-kommun Frågor som rör stora delar av kommunernasverksamhel utreds av olika statliga utredningar. I det följande behandlas någrasom är av intresse när det gäller förhållandet mellan stat och kommun. Prop.1976/77:1 138 1 direktiven till utredningen (Fi 1971:08) omkommunernas ekonomi framhåller departementschefen, att lakien i den kommunalaulgiftsex-pansionen måste bringas till en nivå som står i bättreöverensstämmelse med tillväxten i landets totala inkomster och produktionskapacitet.En allsidig utredning om kommunernas och landstingskommunernas ekonomiskasituation anses motiverad. En av kommitténs uppgifter anges vara att sökabedöma efterfrågeulvecklingen på de olika områden som har ett kommunallhuvudmannaskap och atl genomföra en analys av vilka reala resurser som skullebehöva las i anspråk för att tillgodose de kommunala tjänsterna. 1 uppdragetingår vidare en bedömning av den framtida kommunala finansieringssituationen,varvid utvecklingen av de skilda finansieringskällorna skall bedömas var försig. Belräffande skattefinansieringen uttalas alt det framstår som heltklart atl utrymmet för fortsatt stegring av den kommunala utdebiteringen ärytterst begränsat. Kommittén bör mot denna bakgrund redovisa konsekvenserna förde kommunala utgiftsprogrammen av en i huvudsak oförändradgenomsnittlig utdebileringsnivå. I detta sammanhang framhålls, att kommitténalternativt bör pröva frågan om en begränsning av den kommunalabeskattningsrätten liksom olika former av begränsningar av den kommunalaexpansionen genom fysiska regleringar eller en kvantitativ reglering avlånefinansieringen. I utredningsuppdraget ingår också att behandlautformningen av statsbidragssystemet. Kommittén har därvid att undersökafördelar och nackdelar av en övergång lill generella former förstatsbidragsgivningen. Genom tilläggsdirektiv fickkommunalekonomiska uiredningen i uppdrag all med förtur behandla frågorna omstoriek och utformning av statsbidragen till kommunernas sociala hemhjälp, familjedaghemsverksamhetoch färdtjänst. Resultatet av utredningens överväganden har redovisats i ettdelbetänkande (SOU 1974:41). Statsmakterna beslutade i huvudsak enligt deförslag som utredningen framförde (prop. 1974:141, SoU 1974:41. rskr1974:345). Utformningen av slatsbidragsförfatiningarna har gjorts på sådantsätt. alt önskemålen om enkelhet och minskad statlig kontroll i hög gradlillgodosetls (1974:840, 841 och 842). (B 1974:04) har bl.a. i uppdrag att undersöka möjligheterna atl flytta över fiera uppgifter tillkommunala organ. 1 detta sammanhang skall länsbostadsnämndernas ställning ochuppgifter omprövas. Målsättningen är därvid att ge kommunerna ökadsjälvständighet och större befogenheter vid handhavandet av de uppgifter Prop.1976/77:1 139 somredan förut anförtrolls den kommunala seklorn. 1 direkliven framhålls, altutredningen vid denna prövning bör uigå från all kommunerna efter slutförandetav indelningsreformen har förutsättningJir för att ta ett väsentligt ökatan.svar för samhällsuppgifterna inom samhällsplanering och bostadspolitik. 4.3 Utredningenom vissa kommunala trafik- och trafiksäkerhetsfrågor Ansvaret för utvecklingen inom trafikområdet ärfördelat mellan olika myndigheter. Länsstyrelserna meddelar tillstånd tillyrkesmässig trafik med buss, medan trafiknämnderna meddelar tillstånd lilltaxitrafik. Flera kommunala nämnder har alt la ställning till frågor som hängersamman med trafikförsörjningen. Förutom kommunstyrelsen har skolstyrelsen ochsocialnämnden viktiga uppgifter på området. En arbetsgrupp bestående av representanter förstatens trafiksäkerhetsverk och föreslog ipromemorian Kommunerna och trafiksäkerheten, att i varje kommun skulle finnasen av kommunfullmäktige vald trafiknämnd. Den nya nämnden skulle enliglförslaget i allt väsentligt överta de nuvarande trafiknämndernas och irafiksäkerhelskommittéernasuppgifter. Vid remissbehandlingen framhöll vissa remissinstanser attytterligare utredning erfordrades belräffande bl. a. samordningen mellan dennya trafiknämnden och andra kommunala organ, kompetensfördelningen mellanlänsstyrelse, trafiknämnd och väghållare, kostnadsansvaret för beslutadeåtgärder, polisens befallning med utformningen av lokala trafikföreskrifter,det frivilliga trafiksäkerhetsarbelet och handläggningen av frågor angåendetillstånd till taxitrafik. För att överväga nämnda och vissa andra frågor pådet kommunala trafik-och trafiksäkerhetsområdet har en särskild utredning nu (K1974:03) tillsatts. 1 direkliven framhålls, all arbetet bör syfta lillsamordning och överblick över handläggningen. För all ge kommunerna möjlighetatt välja lämplig organisation bör en ramlagstiftning övervägas. Frågan om eldistributionens och elproduktionensorganisation utreds av elutredningen (1 1971:1). De kommunala företagen utgören femtedel av det totala antalet samt svarar för av elenergin tilllandets 3,9 miljoner abonnenter. I direktiven framhålls, att kommunerna spelaren viktig roll i fråga om elförsörjningen framförallt i de större tätorterna.Del konstateras, alt en intensifierad rationalisering av distributionen ägt rumi anslutning till kommunindelningsreformens genomförande. Kommunerna har ävenengagerat sig i distributionsförhållandena på landsbygden och i de mindretätorterna. Från kommunall håll har också i Prop.1976/77:1 140 olikasammanhang uttalats att ett ökat infiytande från kommunernas sida är önskvärtmed hänsyn till elförsörjningens samband med bl. a. bebyggelseplanering ochbostadsförsörjning. Mot den bakgrunden framhåller departementschefen, att detär angelägel atl möjligheterna lill samordning av eldistributionen med andraallmännyttiga servicefunktioner effektivt las tillvara. Huvudansvaret fördistributionens ordnande bör enligt direkliven åvila staten och kommunerna. 4.5 Utredningenom skolan, staten och kommunerna Utredningen om skolan, staten och kommunerna (U1972:06) har i uppdrag att överväga den framtida ansvarsfördelningen på skolansområde. Av direktiven framgår, att utredningen bl. a. skall undersöka möjligheternaatl komma fram till ett regelsystem för och gymnasieskolan somväsentligt ökar kommunernas ansvar för skolans verksamhet. Huvuduppgiften föruiredningen är all nå den för skolans arbete mest gynnsamma avvägningen mellanå ena sidan de centrala beslämmelser som behövs för att de för skolanfastställda målen skall förverkligas och å andra sidan behovet av utrymme förde lokala initiativ, åtgärder och ansvarstaganden som också är nödvändiga fören väl fungerande skola. Utredningen skall särskilt studera den styrning somsker genom skolväsendets statsbidragssystem och dess personalförfattningar. Utredningen har i ett delbetänkande (SOU 1974:36)Skolan, staten och kommunerna kartlagt det omfattande regelsystem som gällerför kommunernas skolväsende. 1 betänkandet (SOU 1975:6) Huvudmannaskapet förspecialskolan och särskolan har utredningen tagit upp lill diskussion frågan omvem som bör vara huvudman för dessa skolformer. I betänkandet (SOU 1975:9) Individen och skolan tarutredningen upp lill diskussion huvudfrågorna om ansvarsfördelningen ipedagogiska och organisatoriska frågor. (S 1969:29) uppdrag kan sägasomfatta en omprövning av samhällets hela socialvärdande verksamhet. principbetänkande (SOU 1974:39) Socialvården framgår bl. a., attutredningens avsikt är att i en andra etapp lägga förslag till en ramlag förhela den kommunala sociala omvårdnaden. Den sociala ramlagen skulle såledesersätta bl, a, nuvarande barnavårdslag, nyklerhelsvårdslag och socialhjälpslag, Uiredningen konstaterar, att den rättsligaregleringen bör lämna utrymme för en utformning av den kommunala socialvårdenunder beaktande av kommunens särskilda förutsättningar och behov. Prop.1976/77:1 141 detaljeradreglering av socialvården kan medföra bristande flexibilitet i åtgärdsvalel,konstaterar utredningen, varför den lörfaliningsmässiga regleringen måsteutformas under beaktande av de negativa effekter som kan följa av attverksamheten blir alltför hårt bunden. Hälsovårdsstadgekommiitén (S 1974:08) har lilluppgift att företa en allmän översyn av hälsovårdsstadgan (1958:663) och attsamordna lagstiftningen på hälso- och miljövårdsområdet. Utredningens uppdragomfattar också att föreslå slopande av onödig statlig detaljreglering. I direktivenanförs bl. a. följande: Utvecklingen har som tidigare framhållits medförtatt hälsovårdsnämnderna fåll fler och mer komplicerade arbetsuppgifter.Samtidigt har genom kommunindelningsreformen större och ekonomiskt merbärkraftiga kommuner skapats. Denna utveckling aktualiserar en översyn avhälsovårdsstadgans bestämmelser om organisation av hälsovårdsarbetet och omhälsovårdsnämndernas sammansättning m. m. liksom frågan om nämndernasmedverkan i samhällsplaneringen. Härvid bör de sakkunniga särskilt övervägavilka möjligheter till minskad statlig styrning och kontroll den genomfördakommunindelningsreformen har medfört. Detalj föreskri fler som kan försvåranämndens arbete bör utmönstras till förmån för en frihet för kommunerna altvälja sina arbetsformer i den mån föreskrifterna inle påkallas avrättsäkerhetsskäl. 4.8Översyn av lagstiftningen om stiftelser Lagen (1929:116) om lillsyn över stiftelserföreskriver, att stiftelse som främjar ett allmännyttigt ändamål skall ståunder tillsyn. Från denna regel kan undantag göras för bl. a.kommunala verksamhetsdrivande stiftelser. I fråga om donationsfonderföreligger ingen motsvarande undantagsmöjlighel. Med hänsyn till bl. a. denkommunala revisionens utbyggnad har man från kommunalt håll underöversynsarbelet ifrågasatt om länsstyrelsetillsynen numera är berättigad. Dennafråga kommer atl övervägas i den utredning som regeringen tillsatt föröversyn av lagstiftningen rörande stiftelser (Ju 1975:01). I direktiven anges, att utgångspunkten för en nylagstiftning bör vara atl alla stiftelser - både självständiga ochosjälvständiga - skall anmälas för registrering. I de fall stiftelsenstillgångar är små bör undanlag kunna göras. Föredragande statsrådet anförvidare atl de sakkunniga skall överväga vilka stiftelser som bör undaniasskyldigheten att avge offentlig årsredovisning. Belräffande de kommunalastiftelserna framhålls, att dessa regelmässigt torde avge årsredovisning lillkommunfullmäktige eller motsvarande organ. I sina överväganden skall desakkunniga beakta detta och anpassa kraven på årsredovisning härtill. Prop.1976/77:1 142 4.9Översyn av bestämmelserna om Intygsgivning vid rekvisition av statsbidrag För utbetalning av vissa statsbidrag till kommuneroch landstingskommuner krävs f n. all rekvisitionen är försedd med ettsärskilt intyg från revisor. Kraven på intygets innehåll varierar alltifrån ettbestyrkande av alt överensstämmelse föreligger med uppgifterna islatsbidragsansökan och bokföringen till en fullständig granskning av detaktuella projektet. Regeringen har uppdragit åt allkartlägga omfattningen av den berörda intygsgivningen. Där verket bedömer delmöjligt atl vidta förenklingar skall överläggningar upptas medslatsbidragsgi-vande myndighet. Utredningsarbetet skall bedrivas i nära kontaktmed och . 5.Nämndernas organisation och arbetsformer Den kommunala nämndorganisationen, nämndernasarbetsformer m. m. regleras i första hand i kommunallagarna, som innehållerdels föreskrifter om kommunstyrelsen och dess arbetsformer, dels motsvarande reglerför nämnderna för oreglerad förvaltning (oreglerade nämnder). Genom hänvisningi de olika specialförfattningarna har stora delar av kommunallagarnasregelkomplex gällande främst kommunstyrelsen gjorts tillämpliga också pånämnderna för specialreglerad förvaltning (specialreglerade nämnder). I de olika författningar som reglerar despecialreglerade nämndernas verksamhel återfinns emellertid varierandesärskilda föreskrifter om bl. a. val, valbarhet, sammansättning, utomståendesnärvarorätt, delegation och protokoll. Mer detaljerade föreskrifter i berördaavseenden kan utgöra en obefogad statlig styrning av de kommunalaarbetsformerna. Enhetlighet i reglerna om den kommunala nämndorganisationen idessa hänseenden är också önskvärd. Reglerna om de specialreglerade nämndernahar därför närmare studerats inom ramen för översynen av den statliga tillsynenöver och kontrollen av den kommunala verksamheten Det föreligger vidare ett lagtekniskt skäl alt idelta sammanhang uppmärksamma reglerna för de specialreglerade nämndernasarbetsformer. 1 stor utsträckning innehåller de olika specialförfaiiningarnahänvisningar lill kommunallagens motsvarande regler för kommunstyrelse. Kommunallagsuiredningenslagtekniska översyn av kommunallagarna innebär icke oväsentliga ändringar ikommunsiyrelsereglerna. Detta motiverar att ändringar i det följandeföreslås bl. a. i reglerna för de sociala nämnderna, trots socialulredningensarbete, som syftar till bl. a. en helt ny ramlag, som skall ersätta denuvarande socialvårdslagarna. På delta sätt kan tillämpningen på despecialreglerade nämnderna av kommunallagsutredningens förslag till enhetligkommunaltag Prop.1916/11: \ 143 (förkortasi fortsättningen EKL) belysas på ett tidigl skede genom samtidigremissbehandling. Övervägandena har sin utgångspunkt i atl det är önskvärt altkommunallagens nämndregler också i fortsättningen blir till-lämpliga på despecialreglerade nämnderna. Särskilda lösningar för enstaka nämnder börbehållas endast då tungt vägande skäl finns. övervägde i sitt betänkandeIII (SOU 1952:14 s. 204, 211-212) Förslag lill kommunallag m. m. en sådan regeli kommunallagen atl de organisatoriska bestämmelserna för kommunens styrelseskulle tillämpas även på de specialreglerade nämnderna. Kommittén förkastadedock av olika skäl denna tanke men förordade all man vid kommande revisioner avspecialförfattningarna, liksom vid lagstiftning om nya kommunala organ sökte igörligaste mån göra kommunallagens bestämmelser om kommunens styrelsetillämpliga. Så har också i viss utsträckning skett. Någon allmän översyn isyfte atl åstadkomma enhetlighet i de specialreglerade nämndernas organisationsformermed kommunallagens regler som förebild har emellertid inte kommit tillstånd. framhåller att det i och för sig kan varaönskvärt att uppnå enhetlighet mellan styrelsens och de specialregleradenämndernas organisationsformer (SOU 1974:99 s. 92). Enligt utredningensuppfattning bör de ändringar i fråga om reglerna om kommunstyrelsensorganisation som föreslås i betänkandet kunna genomföras också för despecialreglerade nämndernas del. Deförslag som läggs fram i det följande tangerar i vissa delar frågor som utredningenom den kommunala demokratin har att överväga. Det bör därför framhållas all deförslag lill anpassning av specialförfattningarnas nämndregler lillkommunallagen som läggs fram inte avser atl föregripa demokratifrågornaslösning. Sådana ändringar i kommunallagens kommunstyrelseregler som kan kommaalt föreslås av demokra-tiulredningen i syfte atl stärka medborgarinfiytandetfår förutsättas bli tillämpliga också på de specialreglerade nämnderna. Av främst arbetstekniska skäl har iöversynsarbetets första etapp en begränsning gjorts till de i fiertaletkommuner oftast förekommande specialreglerade nämnderna, nämligenbrandstyrelse, byggnadsnämnd, skolstyrelse, social centralnämnd, socialdisiriktsnämnd, socialnämnd, , nykterhetsnämnd ochhälsovårdsnämnd. Av dessa är brandstyrelse och nykterhetsnämnd fakultativa,vilket innebär alt kommunen inte behöver inrätla sådan nämnd utan kan överlåtaåt annan nämnd att fullgöra uppgifterna. De övriga är obligatoriska. De flestaav de specialreglerade nämnder som inte behandlas här är fakultativa och imånga kommuner, särskilt de mindre, har det inte ansetts nödvändigt att inrättadem. Om man vill göra den eftersträvade enhetligheten i nämndorganisaiionenpraktiskt betydelsefull, är det därför angeläget alt i första hand inriktaöversynsarbelet på de här valda nämnderna. Härskall emellertid tilläggas atl 256 av landets 278 kommuner har Prop.1976/77:1 144 De föreslagna ändringarna i bestämmelserna förnyklerhetsnämnd, socialnämnd och får således inte särskilt storräckvidd. De gjorda övervägandena torde i allt väsentligt ägatillämpning också på övriga specialreglerade nämnder, men de författningar varidessa regleras har ännu inte omfattats av översynen. I det fortsattalagstiftningsarbetet bör de om möjligt anpassas lill den här föreslagnaenhetliga regleringen. Del bör vidare anmärkas att vissa förslag i dettakapitel får effekter inte bara på här angivna nämnder. I något fall lederförslagen till ändringar också i reglerna rörande den landstingskommunalanämndorganisaiionen. Enligt 7 § KL väljs kommunfullmäktige bland dem somuppfyller villkoren för rösträtt i kommunen. För valbarhet till fullmäktigefordras således svenskt medborgarskap, kyrkobokföring i kommunen och ålder. Den som är omyndigförklarad har dock inte rösträtt och ärdärmed inte valbar. Från valbarhet utesluts vidare landshövding och vissa högretjänstemän vid länsstyrelse samt kommunens ledande tjänsteman. För valbarhet till kommunstyrelse och nämnd föroreglerad förvaltning gäller enligt 32 S KL vad som har föreskrivits omvalbarhet till fullmäktige.