prop · G00359 · 1976-12-31 00:00:00 — Undernågra år kommer huvuddelen av de kommunala högskoleutbildningarna att tillhöragrundskolans kompetensområde, dvs, följa andra behörighets- och urvalsreglerän vad som gäller för högskolan i övrigt, Detla förhållande talar enligt H 75mot alt redan nu inordna dessa ulbildningar i del datorbaserade centralaantagningssystemet vid UHÄ, även om antagningen överförs lill UHÄ. H 75föreslår atl regeringen nu tar slällning dels för en utvidgning av det centraladatorbaserade antagningssystemet vid UHÄ till atl omfatta även kommunalhögskoleutbildning, dels för etl inordnande av sådan utbildning i i den omfattning som bedöms varapraktiskt möjlig. Med högsta prioritet bör antagningen förläggas till UHÄ ifråga om de ulbildningar som f. n, har såväl statlig som huvudman,dvs, fritidspedagog- och sjukgymnastlinjerna, H 75förordar vidare alt UHÄ får i uppdrag atl i samarbete med SÖ samt kommun- ochlandstingsförbunden utreda hithörande frågor och lägga fram de förslag detlaföranleder, Isammanhanget föreslår H 75 också alt regeringen överväger att föreskriva atl deprimär- och landstingskommunala organ, som kommer althandha antagning till vissa allmänna UtbUdningslinjer i högskolan och även ietl fortvarighetslillstånd svara för lokal antagning lill högskoleutbildning,vid handläggning av ärenden som rör högskoleutbildning skall bestå även avföreträdare för allmänna intressen, de studerande samt verksamheten inomhögskolan. Tjänsteorganisationför lärare samt statsbidrag till lärarlöner Enligtriksdagsbeslutet 1975 (prop, 1975:9, s, 547, UbU 1975:17, rskr1975:179) bör i avvaktan på resultal av SSK;s arbele endast tekniskajusteringar göras i nuvarande statsbidragsregler. Ettkännetecknande drag för den nya högskolan är atl beslutanderätten vad gällerutbildningens innehåll och utformning så långt det är möjligt skall ligga pålokal nivå. Detta kräver en friare resursanvändning än vad nuvarandestatsbidragssystem för gymnasieskolan tillåter. 1976/77: 59 74 Försjuksköterskeutbildningens del medger redan det använda an-slagssystemelen fri resursanvändning. Föratt den lokala friheten skall få en reell innebörd även för den del avhögskolan, som kommer atl ha statsbidrag till lärarlöner enliglgymnasieskolmodell, bör enligl H 75:s mening den tekniska justeringen avstatsbidragsreglerna göras all det centralt endast anges en ram för antaletlärartimmar. H 75 föreslår alt det i anslutning till den centrall fastställdautbildningsplanen för respektive allmänna linje anges en lärarresursram, dvs,del maximala antalet slalsbidragberätligande lärar-undervisningstimmar perstuderandegrupp (motsvarigheten lill klass) som huvudmannen disponerar för attgenomföra ulbildningen i enlighet med vad som anges i utbildningsplanen.Statsbidraget täcker helt lärarlönekostnaderna för statsbidragsberättigadeundervisningstimmar. Resurssambandetmellan den kommunala högskoleutbUdningen och gymnasieskolan och de övervägandenom ett enhetligt huvudmannaskap som H 75 förordat i det föregående talar enligtkommitténs uppfattning mot att nu bygga upp en speciell tjänsteorganisation förlärare i högskoleutbildning. Ofta kommer det att bli fråga om att enlärare har undervisning såväl i gymnasieskola som i högskola. Kommunalhögskoleutbildning torde normall förläggas till skolenhet med gymnasieskola.Enhetens skolledning (rektor och biträdande skolledare) blir då gemensam för detvå skolformerna. Föratt möjliggöra ett flexibelt och rationellt utnyttjande av respektiveskolenhets samlade resurser bör sålunda enligt H 75:s mening lärarna (ochskolledarna) för högskoleutbildning med undantag försjuksköterskeutbildning generellt vara anställda i gymnasieskolan. Medhänsyn till att sjuksköterskeutbildningen f,n. har ett annat statsbidragssystemän gymnasieskolan och kommunalt reglerade lärartjänster bör vidare enligtkommitténs mening också det i perspektivet av de nyssnämnda övervägandena lärare som tjänstgör i sjukskölerske-utbildning tills vidare vara anställdaenligt de regler som gäller för sj uksköterskeskola. H75 anser vidare att man på kort sikt trots att statsbidragssystem ochtjänsteorganisation skiljer sig från gymnasieskolans i görligaste mån börkunna undanröja de hinder som f.n, finns för ett rationellt resursutnyttjandemellan sjuksköterskeutbildningen och övriga vårdutbildningar i den kommunalahögskolan. Bl, a. dessa frågor bör enligt kommitténs mening kunna tas upp iöverläggningar mellan berörda huvudmän och personalorganisationer samtutbildningsdepartementet. LedamöternaLennart (TCO) och (LO) har reserverat sig mot H 75:sförslag till tjänsteorganisation för lärare i högskoleutbildning.Reservanterna anser att lärarna bör få reella möjligheter att ge utbildningenen mera högskolemässig utformning. 1976/77: 59 75 Dettakräver enligt reservanterna att lärarna inom den i så storutsträckning som möjligt får samma tjänstgöringsförhållanden och likartadetjänster som lärarna inom den statliga delen av högskolan. EnUgl reservanternasmening måste lärare som har en väsentlig del av sin tjänstgöring förlagd tillkommunal högskoleutbildning överföras på särskUda tjänster för högskolan förvilka i princip gäller samma villkor bl. a. i fråga om arbetstid som förmotsvarande lärare i den statliga högskolan. Statsbidragi övrigi m. m. H 75anser att av praktiska skäl medel lill investeringar i form av lokaler ochmateriel för högskoleutbildning även i fortsättningen bör täckasgenom nuvarande anslag för byggnadsarbeten inom det allmänna skolväsendet. Vadgäller hälsovård anser H 75 alt i avvaktan på statsmakternas ställningstagandelill bl. a. studerandehälsovårdsutredningens förslag som avser statlighögskoleutbildning vissa provisoriska arrangemang måste vidtas för denkommunala högskolans del. Denna fråga samt frågor i övrigt som har samband medstudiesociala insatser för studerande i högskoleutbildning (studie-och yrkesorientering, stödundervisning m.m.) bör enligt H 75:s mening tas uppi överläggningar mellan huvudmännen, berörda organisationer samtutbildningsdepartementet. Utgångspunkten bör därvid vara att de studerande ikommunal högskoleutbildning inte skall försättas i elt sämre lägesludiesociall än om deras utbildning även efter .1977 klassificeratssom utbildning i gymnasieskola eller sjuksköterskeskola. är detenligt H 75 viktigt att de studiesociala villkoren, så långt det är möjligt,harmonieras för den statliga och den kommunala delen av högskolan. H75 utgår från att linjenämnder normalt i enlighet med riksdagsbeslut kommer att inrättas även för den kommunala hög» skoleuthildningen. Det är enliglH 75:s mening angelägel att linjenämnderna inom den kommunalahögskoleorganisationen får arbeta under så långt möjligt samma villkor somlinjenämnderna vid statliga högskoleenheter. Detla aktualiserar utan tvivelfrågan om resurser för de kommunala linjenämndernas arbete. Motsvarande organsaknas och det kan enligt H 75:s uppfattning knappast anses rimligt attkommunerna skall vidkännas kostnader som följd av denna del av högskolereformen.H 75 föreslår att frågan om statliga insatser för detta ändamål tas upp tillöverläggningar mellan och huvudmännen. Kommittén villstryka under att det för att reformen skall slå igenom inom den kommunalahögskolan är viktigt att hithörande frågor har lösts före den 1 juli1977, H75:s förslag om att det i , som 1976/77: 59 76 anordnasav kommun eller landstingskommun, skall kunna ingå en företrädare förstyrelsen för ulbildningen har behandlats i del föregående, H 75finner att länsskolnämnderna i fråga om högskoleutbildning så gottsom enbart behöver fullgöra uppgifter som direkt rör högskoleutbildningensresurssamband med gymnasieskolan, i första hand i fråga om lärare, lokaler ochutrustning. Dessa uppgifter behöver inte enligt kommitténs meningförfattningsmässigi komma lill uttryck vare sig i högskolelagen eller i övrigaförfattningar för högskolan. Det samarbete i planeringsfrågor m.m. som kanvara nödvändigt mellan region-styrelserna och länsskolnämnderna måste vidareförutsättas kunna utvecklas ulan formalisering. Skolenheteroch skolledning m. m. H 75föreslår atl omfattningen av kommunens eller skolenhetens högskoleutbildningunder ett redovisningsår skall bedömas enligt ett poängsystem motsvarande detsom nu gäller för gymnasieskolan och sjuksköterskeskolan. H 75föreslår vidare att högskoleutbildning normalt förläggs tillskolenhet med gymnasieskola (med eller utan samordning medsjuksköterskeutbildning) eller, i fråga om sjuksköterskeutbildning som inte ärsamordnad med gymnasieskola, till fristående enhet. Om det skulle bli aktuelltatt vid en skolenhet ha enbart annan högskoleutbildning änsjuksköterskeutbildning, bör enligt kommitténs mening regeringen ta ställningtill detta i varje särskilt fall. Vadgäller skolledning (rektor, studierektor) föreslår H 75 att bestämmelsernautformas i enlighet med vad som gäller för gymnasieskolan respektivesjuksköterskeutbildningen. Det innebär bl. a. att chef för enhet med kommunalhögskoleutbildning blir antingen rektor för gymnasieskola eller rektor förfristående enhet med sjuksköterskeutbildning. F.n.räknas inte sjuksköterskeutbildning in i poängunderlaget för biträdandeskolledare vid skolenhet med gymnasieskola. Det borde enligt H 75:s mening varamöjligt att fristående från frågan om ett enhetligt bidragssystem genomföra enändring av nu gällande bestämmelser på denna punkt i syfte att tillgodoseönskemålen om en gemensam skolledning även vad gäller biträdande skolledare för sjuksköterskeutbildning, annan högskoleutbildning samtgymnasieskola. Utgångspunktenför utformningen av planeringsrutiner för högskoleutbildning börenligt H 75:s mening vara att man med skäligt hänsynstagande till denkommunala högskolans samband med gymnasieskolan och kommunala rutiner i övrigtså långt det är möjligt försöker tillämpa samma planeringsprinciper som förden statliga delen av 1976/77: 59 77 högskolan.1 annat fall kan väsentliga förutsättningar för helhetssyn och en sammanhållenplanering av högskolan gå förlorade. EnligtH 75 :s bedömning bör det gå all finna former för planeringsarbetet somtillgodoser berättigade krav på flexibilitet och anpassning lill det kommunalabudgetsystemet. H75 föreslår att enbart de studerande som påbörjar studierna fr,o,bör räknas till högskolan. Enligl den föreslagnaövergångsprincipen skall den som har påbörjat en utbildning,som fr.o.m. förs till högskolan, inomgymnasieskolan/sjukskÖlerskeskolan fullfölja denna utbildning som elev i denskolform i vilken utbildningen påbörjades. Kommitténföreslår vidare alt elever, som återupptar studierna efter en tids avbrott, omdet är möjligt placeras i redan organiserade undervisningsgrupper enligtläroplaner för gymnasieskolan eller sjuksköter-skeulbildningen. Om detta inteär möjligl bör man låta sådana elever ingå i undervisningsgrupper som läserenligt utbildningsplaner för högskolan. En tredje lösning som kan tillämpas ivissa ämnen är att eleverna fullföljer sin påbörjade utbildning genom attundergå särskild prövning i ett eller flera av dessa ämnen. Var och en av dessatre metoder kan ev, kompletteras med stödundervisning. Remissinstansernaägnar stor uppmärksamhet åt H 75:s förslag om en ingående och förutsättningslösutredning av förutsättningarna för och konsekvenserna av elt förenhetUgande avhuvudmannaskapet för den grundläggande högskoleutbildningen. och flertalet av de primärkommuner som yttrat sig, trelandstingskommuner samt och läns vårdsskoleförbund.Landsorganisationen i (LO), (),(), fyra regionala organisationskommittéer,statskontoret, (), tolv länsskolnämnder samt flertaletuniversitet och högskolor tiUstyrker förslaget. Landstingsförbundetoch nio landstingskommuner samt ett par länsskolnämnder avstyrker förslaget. KommunförbundettiUstyrker H 75:s förslag under förbehåll att alla praktiskaoch resursmässiga frågor kontinuerligt löses i direkta överläggningar mellanhuvudmännen och så länge det dubbla huvudmannaskapetoch det resursmässiga sambandet med gymnasieskolan består. En eventuellutredning om ett enhetligt huvudmannaskap får enligt kommunförbundet såledesinte 1976/77: 59 78 medföraatt problem som H 75 aktualiserat och andra akuta problem som uppstår underutredningstiden rutinmässigt hänförs till ulredningen. Landstingsförbundetanser att frågan väcks vid en mycket olämplig tidpunkt. Att nu efterriksdagens beslul påbörja en utredning om huvudmannaskapsfråganskulle skapa förvirring och oro . Förberedelserna förgenomförandet av högskolereformen pågår som bäst i landstingen. En diskussionom ansvarsfördelningen mellan stat och kommun skulle försvåra planeringsarbetetoch därmed också genomförandet av högskolereformen. All kraft bör i ställetinriktas på att ge landstingen gynnsamma förutsättningar att bygga ut ochförbättra vårdutbildningarna. finner det därför olyckligtatt H 75, med hänvisning till den föreslagna utredningen, avstår från attföreslå mer omfattande justeringar av den kommunala högskolans regelsystem.Liknande synpunkter framförs från flera landstingskommuner. () ser det som mycket angeläget atl utredningen snabbikommer i gång. Den bör emellertid inte vara förutsättningslös utan ha klartuttalat syfte att föreslå statiigt huvudmannaskap för all högskoleutbildning.Att förutsättningslöst belysa olika alternativ skulle endast verka onödigtfördröjande. CentralorganisationenSACO/SR ifrågasätter förslaget om utredning. De eftergymnasiala kurserna ärvanligtvis intimt kopplade till ungdomsskolans resurser. Lokaler, utrustning,personal och yrkeskunnande finns inom ungdomsskolans resursram. Postgymnasialaresurser utgör en liten del och kan i allmänhet inte lyftas ut urgymnasieskolan för överflyttning till annat huvudmannaskap. /SR villdärför ifrågasätta den föreslagna utredningen i avvaktan på konkretaerfarenheter av den nya högskoleorganisationen, Länsskolnämndeni län som inte lar ställning till frågan om utredning avhuvudmannaskapet är fullt medveten om att ett delat huvudmannaskap förhögskolan medför planeringssvårigheter. Däremot delar inte nämnden H 75:s uppfattningatt ett sådant huvudmannaskap skulle utgöra något hot mot strävandena att görahögskolans olika delar jämställda eller i övrigt strida mot högskolereformenssyfte. Tvärtom anser nämnden att den kan avdramatisera denhögre utbildningen och därmed medverka till en demokratisering av dennautbildning, möjligen också att göra den lättare tillgänglig för flera. H75:s förslag om att särskild uppmärksamhet vad gäller huvudmannaskapet börägnas åt de utbildningar som f.n. har såväl statlig som huvudman fritidspedagog- och sjukgymnastlinjerna vinner kraftigt gehör hosremissinstanserna, även hos dem som avstyrker förslaget om en generellutredning av huvudmannaskapet. Många anser att frågan om huvudmannaskapet förfritidspedagog- och sjuk- 1976/77: 59 79 gymnasllinjernabör brytas ut från den stora frågan om ett enhetligt huvudmannaskap och lösasseparat med prioritet. Flertalet förordar ett statiigt huvudmannaskap för dessaulbildningar, Överlaginstämmer remissinstanserna med H 75 om att det bör undvikas alt en och sammautbildning anordnas som gymnasieskolkurs på en ort och som högskolekurs på enannan ort. Vidare tillstyrker remissinstanserna förslaget om all frågor omöverföringar av utbildningar i gymnasieskolan till högskolan i form av lokalautbildningslinjer eller enstaka kurser skall prövas av ()och universitets-och högskoleämbetet (UHÄ) i samråd. H75:s överväganden och förslag om antagning till högskoleutbildningfår i princip slöd från så gott som samtliga de remissinstanser som yttrat sigi dessa frågor. Tjänsteorganisationför lärare samt statsbidrag till lärarlöner H75:s förslag om tekniska justeringar av statsbidragsreglerna för den del avhögskolan som kommer att ha statsbidrag till lärarlöner enligtgymnasieskolmodell, innebärande att det centralt endast anges som ram förantalet lärartimmar, tillstyrks av flertalet remissinstanser. Förslagetom tjänsteorganisation för lärare som skall undervisa i kommunalhögskoleutbildning råder del däremot delade meningar om. , flertalet länsskolnämnder, etl landsting och tre kommunertillstyrker i princip H 75:s förslag till tjänsteorganisation, SÖ delar H 75:suppfattning att en särskild tjänsteorganisation för lärare i kommunalhögskoleutbildning inte bör inrättas, SÖ anser emellertid också att det intefinns förutsättningar att på tillfredsställande sätt utforma bestämmelser ompersonal, om man därvid skall vara bunden vid de grundförutsättningar rörandekommunal högskoleutbildning och personalresurser härför som H 75 har utgåttifrån, /SR,en länsskolnämnd och åtta landsting vill ha en enhetlig tjänsteorganisation,där lärare för gymnasieskolan handhar undervisning även isjuksköterskeutbildning. ,, sjuksköterskeelevers förbund (SSEF), () ett par landsting, fem kommuner samtett tiotal universitet och högskolor stöder i princip reservanterna Larssonsoch förslag innebärande atl en särskild tjänsteorganisation upprättasför högskoleutbildning. Utredningenom skolan, staten och kommunerna (SSK) anför att utredningen f,n, arbetar påen bidragsmodell som innebär att kommunerna får ett schablonbelopp per elev, på att ett statsbidrag av den typ som SSK håller på att konstruera kanrealiseras är det enligt SSK:s bedömning riktigt att nöja sig med enbarttekniska justeringar av 1976/77: 59 80 Det av H 75 föreslagna systemet som liknar detsystem med basresurser som har beslutals av med anledning av SIA-propositionen torde under en övergångstid kunna fungera tillfredsställande. /SRser det som angeläget atl statsbidragsreglerna är utformade på ett enhetligtsätt inom samma utbildningsorganisation. Med hänvisning till att principen omfull kostnadstäckning för lärarlöner bör gälla inom hela den kommunalahögskolan avvisar organisationen bestämt H 75:s förslag att för den del av denkommunala högskoleutbildningen som motsvaras av nuvarandesjuksköterskeutbildning i stort sett behålla nuvarande statsbidragssystem.Denna fråga är så väsentlig att en förändring bör genomföras . Utgörställningstagandet från SSK en förutsättning för förändring anser /SR detnödvändigt atl SSK ges direktiv att behandla frågan med förtur. Liknandesynpunkter anförs av fem landstingskommuner. Länsskolnämndeni instämmer i de "krav på en pedagogisk ochinnehållsmässig nyorientering" av högskoleutbildningen med friareutbildningsformer, bl.a. mera problemcentrerad undervisning, som reservanternaLarsson och uttryckt. Nämnden har dock svårt att förstå att inrättandeav särskilda tjänster för den skulle ge några garantierför en utveckling åt det hållet. Snarare borde de pedagogiskt utbUdadegymnasielärarna vara en förutsättning härför. Vad som krävs är däremot enligtnämndens mening en intensifierad fortbildning, inriktad på just dessa friareutbildningsformer. Dessutom är en viktig förutsättning att den pedagogiskaorganisationen inte klavbinds av detaljreglering. H 75 :s förslag angåendestatsbidragets utformning är därvid enligt nämndens mening en garanti. Landstingeni , och tar upp frågan om s.k. inbyggdutbildning. Statsbidragsbestämmelsema bör vara så utformade att klinisk ochteoretisk undervisning verkligen kan integreras. I en kombineradteoretisk/praktisk utbildning är det enligt nämndens mening nödvändigt attläraren får fungera såväl i den praktiska som i den teoretiska undervisningen.Systemet med inbyggd utbildning där undervisning på institution inte fårinräknas i statiigt reglerad lärartjänst omöjliggör en sådan samordning. Statsbidragi övrigt m. m. H75:s förslag om investeringsbidrag till lokaler och materiel tillstyrks av deremissinstanser som berör denna fråga. Remissinstansernainstämmer också i den grundsyn som H 75 redovisar då det gäller studiesocialainsatser för staderande i högskola. Utgångspunkten bör alltså vara attdessa studerande inte skall försättas i ett sämre studiesociah läge än om derasutbildning även efter Prop.1976/77: 59 81 klassificerats som utbildning igymnasieskola eller sjuksköterskeskola. är del viktigt alt destudiesociala villkoren, så långt det är möjligt, harmoniseras för den statligaoch den kommunala delen av högskolan. Några remissinstanser betonar denförstnämnda utgångspunkten, medan andra anser att den sistnämnda aspekten ärviktigast, SÖ föreslår att gymnasieskolans resurser i form avstatsbidrag till studie- och yrkesorientering, stödundervisning och samordnadspecialundervisning i den samlas lill en ramresurs, somkan tas i anspråk efter lokala beslut. i län anser att studie- ochyrkesorientering, bibliotek samt studiesociala förmåner och hälsovård för destuderande bör finnas tUlgängliga i den på i princip sammasätt som i den statUga högskoledelen. Atl vissa statsbidrag ulgår för alt lösadessa frågor synes nödvändigt, /SR anser det viktigt att den kommunala högskolanerhåller resurser för stödundervisning och bibliotek, /SR anser vidare attdel successivi bör för huvudmännen för högskolan införas skyldighet att beredade studerande hälsovård, I första hand gäller detta utbildningar där elever iutbildningen kan utsättas för hälsofara, exempelvis inom vårdutbildningarna.Även SÖ framhåller behovet av hälsovård för vårdstuderande, som under sinutbildningstid är utsatta för särskilda hälsorisker. i m. fl, framhåller alt de av H75 föreslagna överläggningarna i hithörande frågor mellan huvudmännen, berördaorganisationer och bör komma till stånd. H 75:s förslag om ytterligare en ledamot i linjenämndensamt att frågan om statliga insatser för linjenämndernas verksamhet fas upptill överläggningar mellan och huvudmännen vinneröverlag gehör hos remissinstanserna. i län avstyrker H 75:sförslag alt på förslag av den kommunala högskolans styrelse skallkunna besluta att linjenämnd inte skall finnas. Det är viktigt alt typiska arbetsorgan också finns i den . Medhänsyn till linjenämndernas mycket viktiga uppgifter och slällning när delgäller utbildningens planering, innehåll och utformning samt medinflytande förstuderande, lärare och företrädare för yrkeslivet bör linjenämnder varaobligatoriska även i den , anser länsskolnämnden. Liknandesynpunkter anförs av i . Även I SR, SFS och 6 1976/77. 1976/77: 59 82 denföreslagna möjligheten att ej inrätta linjenämnd. /SR och REFTEC vill haobligatoriska linjenämnder. SFS anser att om över huvud tagetskall ha rätt att besluta atl linjenämnd ej skall inrättas, detta skall få skeförst efter framslällan från berörda grupper, således inle av styrelsen förutbildningen, Jönköpingskommun m,fl, föreslår alt bestämmelserna beträffande kompletteras så att skolstyrelsen får möjlighet inle endastatt utse representant för skolstyrelsen i linjenämnden utan även att utseskolenhetens rektor eller annan person i skolledningen till ledamot ilinjenämnden. Landstingsförbundetanför att det inom de enskilda landstingen finns ett stort intresse för attinrätta linjenämnder. Flertalet landsling har redan beslutat i frågan ellerutreder formerna för en sådan verksamhet. kommer troligen 4050landstingskommunala linjenämnder att inrättas. Denna kraftiga satsning pålinjenämndernas verksamhet kommer att medföra betydande kostnader förlandstingen, I likhet med H 75 anser förbundet därför att statliga bidrag börutgå för linjenämndernas arbete. Älvsborgsläns landsting m. fl, anser att det är angeläget alt de föreslagnaöverläggningarna mellan och huvudmännen snarastkommer till stånd för att skapa erforderliga ekonomiska resurser för dekommunala linjenämndernas arbete. vill betona att även dekommunala linjenämnderna bör ges möjlighet att förbereda arbetetinterimistiskt inför starten av den nya högskolan . Avnaturliga skäl har länsskolnämnderna ägnat stor uppmärksamhet åt hithörandefrågor, Elt flertal nämnder har en något annorlunda uppfattning än vad H 75har redovisat om länsskolnämndernas roll och hur denna roll författningsmässigiskall komma till uttryck. Ett flertal nämnder anser att länsskolnämndernasuppgifter beträffande högskoleutbildning bör förutom i instruktionen förlänsskolnämndema skrivas in i berörda författningar för högskolan.