prop · G00374 · 1976-12-31 00:00:00 — Jag anser delnödvändigl alt rekryteringen härvidlag förbättras. Jaggår så över till atl behandla de centrala förvaUningarna m. m. Det finns behov av en långtgående samordning mellanolika delar av totalförsvaret liksom behov av ell utökat samarbele med olikadelar av del civila samhället. Så har också skett i flera fall.Försvarsuiredningen förespråkar bl. a. alt man bör överväga möjligheterna allöverföra delar av försvarets sjukvårdsstyrelses verksamhet till samhällets civilahälso- och sjukvårdsorgan. De mera specifikt militära delarna av sjukvårdenvad avser planering, utbildning och materielanskaffning bör enligt utredningendärvid kunna överföras lill de centrala staberna och materielverket. Det bördock noteras all vissa speciella krav kan ställas på den militära sjukvården.Hela frågan om sjukvården i krig liksom om den fredslida förbandssjukvårdenoch landvården inom försvarsmakten är f n. föremål för elt omfattandeutredningsarbete. Sjukvårdsstyrelsen har betydelsefulla uppgifter i dettaarbeie. Resultatet därav bör därför avvaklas innan ytteriigare studier sättsigång. Jag vill i sammanhangel erinra om atl sjukvårdsstyrelsen nyligenomlokaliserats till Karistad. Inom fortifikaiionsförvaltningens verksamhetsområdebör enligt försvarsuiredningen en strävan vara atl kontinuerligt reducera kostnadernaför såväl nyproduktion som drifl och underhåll. Jag finner det nödvändigl altreducera kosinaderna för denna sektor. Försvarsuiredningen har här framförtförslag ämnade atl verka i denna rikining. Jag vill i della sammanhang erinraom vad jag anfört i del föregående angående personalreduceringar.Fortifikationsförvaltningen har i uppdrag all till regeringen 1976/77:74 134 inkommamed förslag till organisation av fastighets- och byggnadsförvaltningen iregional och lokal insats. I samband med mina ställningstaganden tillorganisationsförslagen får jag anledning alt återkomma lill en del av deförslag som försvarsuiredningen har tagil upp. Belräffande förs v aret s materielverk finnerförsvarsutredningen del nödvändigt atl vidla sådana åtgärder att kostnadernaför verkei minskas. Jag instämmer i utredningens uppfattning. Väsentligenmåste minskningen ske genom personalreduceringar. Det kan bli nödvändigt altse över de uppgifter och föreskrifter som reglerar verkets verksamhet.Försvarsmaktens samlade kostnader för ledningen av anskaffning, underhåll, förvaringoch drift av malerielen måste minskas lill förmån för krigsorganisationensmateriella omfattning och kvalitet. Kompetensfördelningen mellanmaterielverket å ena sidan och andra myndigheier, industri- och konsultföretagå andra sidan måste fortlöpande prövas i detla syfte. Utgångspunkten bör härvara att de mest ekonomiska lösningarna väljs. Rationaliseringsverksamheten inom försvaret är avstor betydelse. Jag delar försvarsutredningens uppfattning atlöverbefälhavaren, försvarsgrenschefema och Övriga myndigheier inom försvarelsjälva har ansvaret för rationaliteten inom försvaret. Elt förbättrat stöd förralionaliseringsverksamheten bör kunna uppnås genom en vidareutveckling avprincipen all personal från försvarels rationaliseringsinstilul placeras förtiänslgöring vid resp. myndighet. Institutet har lämnal förslag till nyraliona-liseringsförordning för försvaret. 1 samband med minaställningstaganden till detla förslag får jag anledning all återkomma lillregeringen belräffande formerna för ralionaliseringsverksamheten ochinstitutets roll häri. De huvudsakliga motiven för försvaretsgymnasieskola har bortfallit i och med utvecklingen inom del civilautbildningsväsendet. Civil vidareutbildning av försvarets personal börenliglförsvarsuiredningen kunna genomföras inom det allmänna utbildningsväsendet. Fråganutreds f. n. av en särskild utredningsman (Fö 1975:02). Försvarsuiredningen anför att formerna för denverksamhet som bedrivs vid försvarels brevskola närmare bör övervägas.Publika-lionsverksamheien har lidigare utretts av försvarels rationaliseringsinstitut.Frågan om brevskolans fortsatta framtid bereds f n. inom försvarsdepartementet. Verksamhelen vid f ö r s v a r e t s h u n d s k oI a har utretts. Därvid har bl. a. konstaterats att hundskolans organisation ärför slor i förhållande lill efterfrågan på hundar. a. kommer arménsminhundsorganisalion atl avvecklas. Den dåliga balansen mellan utbud ochefterfrågan har skapat problem för hundskolan som i princip skall varaekonomiskt självbärande. Utredarna har lämnat förslag lill inriktning,organisation och finansiering av skolan. Jag avser att senare i vår föreslåregeringen att förelägga förslag i denna fråga. 1976/77:74 135 I det föregående har jag påpekai det nödvändiga iatl genom rationaliseringar och i vissa fall även ambitionssänkningar reducerakostnaderna inom den centrala administrationen och förvaltningen. Detta är dockinte tillräckligt. Även vad gäller försvarsgrenarnas fredsorganisation finnerjag det nödvändigt att genomföra såväl en fortlöpande rationalisering somvissa strukturella förändringar. Ett antal beslut med denna innebörd är redanfattade. Således kommer nygflottiljerna F 11 i och F 12 i samtpansarregementet P 1 i alt läggas ned. Genom förändringar vad gällerden lägre regionala och lokala ledningens utformning har en långtgåendesamordning erhållits på de flesla garnisons-orterna. Försvarsuiredningen uttalar som sin mening att detutöver dessa redan fattade beslul bör genomföras reduceringar molsvarande 3-4regemenlsadministralioner saml en reducering av vissa förvaltningsenheter inomarmén och marinen. Även inom flygvapnet bör enligt utredningen ytteriigareförband avvecklas. Jag inslämmer i uiredningens bedömning alt det är nödvändiglatl reducera antalet administrationer m. m. Försvarets fredsorganisationsutredning(FFU) utreder f n. den framtida fredsorganisationen. Jag kommer senare dennadag att föreslå regeringen att ge FFU kompletterande direktiv så att det blirmöjligl all lägga fram en proposition rörande arméns och marinensfredsorganisation . Jag bedömer det som ytterst angeläget alt så kanske. Den osäkra silualionen ger otillfredsställande förhållandenför planerande myndigheier liksom för den berörda personalen. Även i fråga omflygvapnets organisation är det angelägel med snara beslut. Underiagel föröverväganden om flygvapnets organisation är emellertid f n. inte fullständigt.Det lorde därför dröja ytteriigare innan förslaget i denna del kanföreläggas . Som jag har nämnt måste största möjligavikt ges åt de problem som kan drabba den berörda personalen i samband medpersonalminskningar, omorganisationer o. d. En väg som därvid bör utnyttjas äratt följa upp vidtagna ålgärder med undersökningar av den typ som genomförtsvid I 14/Fo49. Undersökningen är elt försök att kartlägga de problem som deanslällda upplever på sin arbetsplats. Jag räknar med atl liknande undersökningarskall genomföras på övriga arbetsplatser inom försvaret och ge myndighelernamöjlighet att i samråd med personalen lösa viktiga arbetsmiljöfrågor. Grundutbildningen av värnpliktiga bör ävenfortsättningsvis ske enligl de riktlinjer som gällt efter 1972 årsförsvarsbeslut. Försvarsuiredningen förordar dock en återgång lill 15 månadersgrundutbildning för huvuddelen av de plulonsbefälsvärnpliktiga. Jag vill idetta sammanhang erinra om del beslul regeringen fattat avseendeobligatorisk 15 månaders utbildning för kompanibefälsvärnpliktiga vid armén.Eventuella förändringar 1976/77:74 136 av de pluionberälsvärnpliktigas ulbildning bör anslåintill dess erfarenheter föreligger av den obligatoriskakompanibefälsutbildningen. Jag vill liksom försvarsuiredningen undersirykabelydelsen av en regelbundet återkommanderepetiiionsutbildning. Förutsättningarna för altvärnpliktsförsvarei skall ge den avsedda effekten är att den enskilda - såvälanställda som värnpliktiga - aklivl medverkar och bär sin del av ansvaret.Utbildningen måste bedrivas så atl alla får fullt förtroende för sin ochförbandets förmåga alt lösa uppgifterna samt förståelse för vilka krav dessauppgifter släller i krig. Jag anser all den ulveckling som pågår belräffandesamverkan och medinflytande ökar möjligheten alt nå dessa mål. Jag vill dock idella sammanhang peka på de i vissa fall speciella krav som den militärautbildningen släller. Denna måste genomföras med effektivitet och realism såatt förband och enskilda ges förmåga all lösa sina krigsuppgifler. Devärnpliktigas ekonomiska och sociala förhållanden bör förbättras i takt medulvecklingen i samhället. De frivilligaförsvarsorganisationerna har stor betydelse för totalförsvaret. Genom demtillförs försvarel belydande resurser inom en rad väsentliga områden.Tillsammans representerar de en omfattande insats från ell slort antalmänniskor. Organisationerna bör även framgent beredas godaverksamhetsmöjligheter. 1 likhet med försvarsuiredningen anser jag attorganisaiioner med ändamål alt bedriva fortsatt befälsulbildning eller altrekrytera s. k. A- och B-personal för frivillig tiänslgöring inom totalförsvaretbör prioriteras vid resurstilldelning. Försvarsulredningens ekonomiskaöverväganden har utgått från överbefälhavarens programplanering för perioden1977/78-1981/82. Överbefälhavaren har genomfört denna planering i treekonomiska nivåer, benämnda A, B och C. har funnit att dessförslag lill del militära försvarels inriklning i allt väsentligtöverensstämmer med den inriktning som överbefälhavaren har redovisat ialternativ B i sin programplan. Försvarsuiredningen haremellertid funnit atlden ekonomiska ramens nominella belopp bör höjas någol utöver den avöverbefälhavaren angivna nivån B. motiveras av behovel atl avsättatillräckliga reserver för att möla en lönekostnadsuiveckling. För atl denutveckling av försvars-maklen som uiredningen föreslagit skall kunna genomförasföreslår utredningen därför en planeringsram om ca 52 000 milj. kr. förfemårsperioden /78-1981/82 i prisläge . De förslag angående del miliiäraförsvarets fortsatta utveckling som jag har redovisai i del föregåendeöverensstämmer i huvudsak med den inriktning som försvarsuiredningen harrekommenderat. Jag förordar därför liksom utredningen en planeringsram förprogramplaneperioden som möjliggör en utveckling i slort enligt alternativ B iöverbefälhavarens programplan. Prop.1976/77:74 137 Som jag har framhållit kan ändradeförutsättningar självfallet senare föranleda vissa omplaneringar. Såliindaharjag tidigare förordat vissa förskjutningar i överbefälhavarensprioriteringar enligt alternativ B avseende bl.a. robolulveckling och vissmaterielanskaffning samt framhållit atl det planerade skolflygplanet, om B3LAinte skulle anskaffas, förutsätts fä viss atlackkapacitel. Mol denna bakgmndavser jag all göra en förnyad prövning av bemyndigandebehovel när förvaltningsmässiglgenomarbetade programplaner i enlighet med försvarsbeslutets inriktninginkommer . Jag vill i detla sammahnag erinra om alt regeringenenligl gällande ordning kan hålla inne bemyndiganden för planeradematerielobjektei. Överbefälhavaren haravsatt en viss lönereserv ialternativ B. Denna reserv läcker emellertid inle förutsedd skillnad mellanlönekostnadsutvécklingen och den allmänna prisutvecklingen. Därför haröverbefälhavaren förutsatt alt planeringsramarna fortlöpande omprövas. Jag ärinte beredd alt förorda en sådan fortlöpande omprövning med hänsyn till pris-och löneutveckling ulan anser i likhei med försvarsuiredningen att hänsyn tillfömtsedda skillnader mellan lönekostnadernas ulveckling och den allmännaprisutvecklingen i största möjliga utsträckning bör las när basbeloppelfastställs i samband med elt försvarsbeslut. Jag anser därför att störrereserver än vad överbefälhavaren beräknat bör avsättas. Överbefälhavaren har i nivå B fömtsatt ell särskillbelopp om 556 milj. kr. för alt finansiera rationaliseringsinvesteringar,däribland 240 railj. för arméns tekniska skolor och försvarelsförvaltningsskola i . Jag vill i sammanhangel erinra om allförsvarsuiredningen anfört alt sådana investeringsmedel bör lillgodoses inomplanerings- och utgiftsramarna så atl krediler eller andra särskilda åtgärderinte behöver tillgripas. Vid beräkning av basbeloppet harjag i enlighet härmedavsatt elt överslagsmässigt beräknat belopp för investeringar i samband medrationaliseringar av fredsorganisationen. Rationaliseringsinvesteringar skallsåledes bekostas inom ramarna. Sammanlaget innebär beräkningarna att planeringenför del miliiära försvarels ulveckling /78-1981/82 bör skemed utgångspunkt i en planeringsram om totalt 51 875 milj. kr. i prislägefebruari 1976. Ramen bör vara horisontell. Basbeloppen för varje budgelår underperioden blir sålunda 10 375 milj. kr. Investeringskostnaderna för förbandet i Arvidsjaursaml kosinaderna för omlokalisering av myndigheier från Slockholm börtillgodoses utanför ramama i enlighet med slatsmakternas tidigare beslut, dockmed undantag av investeringarna i i enlighet med vad jag haranfört. Belräffande medel för alt kunna anstå med förslagtill beslul i fråga om flygplansutveckling till höslen 1977 vill jag vad avserinnevarande budgelår hänvisa lill beslut i frågan (FöU 1975/76:32,rskr 1975/76:273). 1976/77:74 138 Dettainnebär atl ytteriigare resurser inom utgiftsramen för det militära försvarelbör ställas till materielverkets förfogande om så erfordras för ifrågavarandestudier. Jag räknar således inle med behov av medel utanför utgiftsramen /77. För /78 bör däremot i syfte att behållaavsedd handlingsfrihel ett belopp om högsl 30 milj. kr. För ändamål inom det miliiära försvaret harhittills ett åriigt belopp om 20 milj. kr. uiöver utgiftsramen stått lillförfogande för arbetsmarknadspolitiskt betingade byggnadsåigärder m. m. Jagräknar med all beloppet t. v. kvarstår oförändrat. I en besväriigkonjunktursituation kan självfallet därutöver liksom särskilda medelför sysselsättningsskapande åtgärder under tolfte huvudtiteln användas förförsvarsbesläl I ningar. Försvarsuiredningen anför all prisreglering avramarna bör baseras på nelloprisindex. Jag inslämmer i della. I likhei medförsvarsutredningen föreslår jag emellertid alt delar av de värnpliktigasförmåner härvidlag behandlas i särskild ordning. I den mån dessa förmånermedför kostnadsökningar utöver vad nelloprisindex ger bör en motsvaranderamjustering äga rum. Detta bör gälla de värnpliktsförmåner som inle kan sägasi egenllig mening vara föremål för en pris- och löneutveckling, ulan besiämdagenom särskilda beslul av statsmakterna. Justeringen av ramarna bör för vatiebudgelår ske i efterhand. Vidare bör planeringsramarna fortlöpande anpassas lillhär avsedda förändringar i planeringsförutsättningarna. Delär enligt min mening väsentligt alt bästa möjliga förhållanden för stabilitet iförsvarsplaneringen skapas. Stabiliteten är i belydande utsträckning beroendeav de planerings- och budgeimliner som lillämpas. hardärför föreslagit att möjligheterna vidgas att under ett påföljande budgelåråterfå medel av utgiftsramarna som inte utnyttjats under det föregåendebudgetåret. Jag inslämmer i della förslag. Belalningsförskjul-ningar jusleras fn. på så sätt all ell överulnyltiande av utgiftsramen för det miliiäraförsvarel för visst budgetår föranleder en minskning av ramen för påföljandebudgetår med molsvarande belopp, medan elt undeminyil-jande upp lill"någol tiotal milj. fär tillgodoräknas utgiftsramen påföljandebudgetår. Den sistnämnda restriktiva regeln medför enligl min mening eltfelaktigt incitament för myndigheterna atl hellre överskrida utgiftsramarna änatl riskera ell underulnyttiande uiöver vad som får tillgodoräknas påföljandebudgelår. Delta kan i sin tur medföra ell irrationellt utnyttjande avtilldelade medel. Enligt min mening föreligger därför starka skäl atl revideradenna restriktiva regel för överföring av rambundna medel överbudgetårsgränsema. Jag föreslår atl överföring av medel till det påföljandebudgetåret medges upp lill av basbeloppet för det föregående budgetåret. Försvarsuiredningenhar vidare, också i syfte all öka stabiliteten i pla- Prop.1976/77:74 139 neringen,föreslagit all prisregleringsbeloppet preliminärt fastställs redan dånelloprisindex februarivärde är tillgängligt. Därmed undanröjs den nuvarandeolägenheten att prisregleringsmedlens sioriek fastställs först underbudgetårets sista månad, ell förhållande som skapat betydande problem såväl förplaneringen som för ell rationellt resursutnyttjande. Jag inslämmer i della ochföreslår alt prisregleringen med början /78 preliminärtfastställs redan när februariindex föreligger och beräknas utgående frånulfallsvärden för månaderna augusti, samt prognos avmajindex. 1 efterhand jusleras del preliminärt faslsiälldaprisregle-ringsbeloppet utgående från skillnaden mellan prognos och utfall avmajindex. antog vid (prop.1975:37, FöU 1975:18, rskr 1975:195) riktlinjer för elt nytt förmånssystem förvämpliktiga m.fl. Vid antog (prop.1975/76:134, FöU 1975/76:37. rskr 1975/76:326) utformningen av de ändradeersättningarna m. m. Det nya förmånssystemet, som har införts successiviunder innevarande budgelår, innebär bl. a. alt under gmndutbildning utgårkontantersältning i form av en fast ersättning - dagersättning - samt tillägglill dagersättningen. Under repetiiionsutbildning ulgår en dagpenning sommoisvarar hel sjukpenning enligl den allmänna sjukförsäkringen. 1 nämnda prop. 1975:37 om riktlinjerna för ettnytt förmånssystem lämpades också förslag till utformning av del familjesocialaslödet lill värnpliktiga under grundutbildning. Dåvarande departementschefenanförde härvid att frågan om den framlida administrationen av detfamiljesociala slödel kunde avgöras först efler ytteriigare överväganden. Likasåförordades att lillämpningsbeslämmelserna för näringsbidragen åt värnpliktigaskulle ses över i annat sammanhang. 1975/76:134 har anmälts att deframtida principerna för och ulformningen av del familjesociala slödel samtnäringsbidraget övervägs inom försvarsdepartemenlet. De värnpliktigas ekonomiska förmåner bör förbättrasytteriigare. För /78 har därför drygt 45 milj. kr. beräknalsför ökade värnpliktsförmåner. Med hänsyn till det allmänna kostnadsläget förordarjag atl de värnpliktigas dagersättning höjs från 10 lill . Delta innebäri sin tur att den sammanlagda dagersättningen - dagersättning och lillägg lilldagersättningen - blir . (12 + .) efler 230 dagars tiänslgöring t.o. m. den 300:e tiänstgöringsdagen. För tiänstgöringstid därefler blir den sammanlagdadagersättningen . (12 -I- ). Jag anser vidare atlförpläg-nadsersätlningen till värnpliktiga bör höjas. För detta ändamål bör 2,6milj. 1976/77:74 140 Frågan om hur del familjesociala slödel skallutformas och administreras m. m. övervägs f n., som har nämnis, inomförsvarsdepartementet. Jag flnner del emellertid angeläget att redan nu föreslåförbättringar av de familjesociala förmånerna. Jag förordar att maximibeloppetper dag för familjepenning för hustru, frånskild hustru och för sådanfamiljemedlem som i vissa fall förestår den värnpliktiges hushåll höjs från 21lill . Jag förordar också atl familjepenningen för barn höjs från 9 till12 kr. Familjepenningen för huslm (molsvarande) kommer härvid attligga något över det grundbelopp som ulgår till ensamstående enligl de socialhjälpsnormersom lillämpas inom . Familjepenningen för barn kommer attligga i samma nivå som gäller för bidragsförskott och barnpension. Även näringsbidraget bör höjas. Jag förordar attdel maximerade beloppet höjs . Enligl gällandebeslämmelser i familjebidragslagen (1946:99 omtryckt 1975:559, ändrad senasi1976:304) kan värnpliktig få näringsbidrag till avlöningskoslnader somuppkommer till följd av atl särskild arbetskraft måste anlitas som under denvärnpliktiges tiänslgöring hell eller delvis ersätter honom. Bidrag utgår dockinle lill avlönande av bl.a. den värnpliktiges hustru. Det finns emellertidfall där skäl talar för all näringsbidrag borde utges, men där det nu inte kanske p. g. a. att det är den värnpliktiges hustru som hell eller delvis ersätterhonom. En lanibmkares hustru kan exempelvis nödgas avbryta förvärvsarbete utomhemmet för all sköta sysslor i lantbruket under lid då ingen annan ersättarefinns all tillgå. I sådana fall bör näringsbidrag kunna utges och jag förordaratt bestämmelsema ändras så att delta blir möjligl. 1 detla sammanhang vill jag vidare erinra om atlfr. o. m. den får värnpliktiga åter köpa rabatteradejärnvägsbiljetter - vpl 10-biljetier - på järnvägens biljetlexpediiioner. Omvpl 10-biljelten inle köps ingår härvid även kostnadsfrisillplatsbiljell på expresståg i färdbiljetten. Inom försvarsdepartemenletarbetaren arbetsgmpp med alt ta fram underiag för fortsatta övervägandenavseende ulvecklingen av resesystemel för värnpliktiga. Jag räknar medfortsatta förbättringar inom della område. Administrationen för resesystemelbör också om möjligt förenklas. I avvaktan på arbetsgruppens underiag är jag fn. inte beredd atl lämna förslag i ärendet. Jag vill också erinra om atl chefen försocialdepartementet i prop. 1976/77:64 om statligt personskadeskydd m. m. harlämnal förslag som i princip innebär att värnpliktiga, civilförsvarsplikliga,övriga tiänsteplikliga m. fl., får rätt till ersättning vid personskada enligtskadesiåndsräilsliga grunder. Den föreslås även gälla under fritid för bl. Vidare föreslås all vissa livränlor som ulgår för skada som harinträffat under militärtjänstgöring räknas upp. De värnpliktigas förmåner idetta hänseende kommer 1976/77:74 141 följaktligenall förbättras i belydande grad. Reformen medför en kostnadsökning om 7 milj.kr. o. m. /78. De förbättringar som jag har förordat börgenomföras och i tillämpliga delar gälla andra som avlönasenligt samma grunder som de värnpliktiga. Förbättringarna kräver ändring ifamiljebidragslagen (1946:99) saml i värnpliktsförmånsförordningen (1976:1008).Förslag till lag om ändring i familjebidragslagen har upprättats inomförsvarsdepartemenlet och bör få fogas till protokollet i detla ärende sombilaga 1.1. De ändringarsom behövs i nyssnämnda förordning avser jag föreslåregeringen i annat sammanhang. 4.2.3Ramberäkningar för /78 Med hänvisning lill vad jag har anfört i delföregående beräknarjag basbelopps för det miliiära försvaret för budgetåret1977/78 till 10 . Utgiftsramen för detmilitära försvaret beräknar jag till 10 . Till delta beloppkommer beräknad priskompensation för pris- och lönehöjningar med 1510 milj.kr. Beräkningarna framgår av följande sammanställning Basbelopp (prisläge febmari 1976) 10 375 000 000 Omlokaliseringskostnader för vissa myndigheter -1-10 744 000 Utgiftsram (prisläge febmari 1976) 10 385 744 000 1976-medelsprisläge 1977/78 1 510000000 Studier av attackflygsystem m.m. 30 000 000 Beräknat ulfall 11925 744 000 Ianslutning till ramberäkningen vill jag anföra följande. Kostnaderna för investeringar, flyttningar ochsärskilda förmåner till personalen i samband med atl omlokaliseringen av vissamyndigheier inom försvarsmakten genomförs skall enligl beslul(prop. 6 s. Il, FöU 1972:17, rskr 1972:231) beräknas ulanförutgiftsramen. För nästa budgelår har koslnader av denna art budgeterats förförsvarets civilförvaltning, försvarels sjukvårdsstyrelse, försvaretsmaterielverk, försvarels forskningsanstalt och värnpliklsverket till ettsammanlagt belopp av . Medel för sysselsättningsstimulerande åtgärderunder tolfte huvudtiteln har under en följd av år i vissa fall ställts lillförfogande för all betala byggnadsarbeten, materiel m. ra. för försvarsmakten.Efter samråd med chefen för förutsätter jag, somjag har anfört i del Prop.1976/77:74 142 föregående,att sådana medel får disponeras utöver utgiftsramen lill ett belopp av 20 milj.kr. under näsla budgetår. Av medel under tolfte huvudtiteln kommer därutöver 40milj. alt disponeras under /78 för investeringar för K 4 iArvidsjaur i enlighet med beslut (prop. 1973:135, FöU1973:26, rskr 1973:182). För innevarande budgetår har vid 1975/76års (prop. 1975/76:100 bil. 6, FöU 1975/76:32, rskr 1975/76:273)bemyndigat regeringen alt justera utgiftsramen för del miliiära försvarel medhänsyn lill prisutvecklingen enligt nelloprisindex.