prop · G00396 · 1976-12-31 00:00:00 — Enligt 25 § andra stycketpatentlagen, 22 § andra stycket mönsterskyddslagen och 47 § tredje stycketvarumärkeslagen får talan föras endast av sökanden och skall talan föras genombesvär hos regeringsrätten från beslutets dag. I 72 § andrastycket patentlagen och 47 § andra stycket mönsterskyddslagen är talerätteninte begränsad tUl sökanden men är besvärsordningen i övrigt densamma. EnUgt35 § tredje stycket namnlagen får däremot talan mot patentbesvärsrättensbeslut över huvud taget inte föras. Av första stycket i samma paragraf framgår,att parter i mål om namn hos patentbesvärsrätten kan vara endast sökanden ochden som i behörig ordning har framstäUt invändning mot ansökningen. Efter mönster av 34 § förvaltningsprocesslagen hari andra stycket av förevarande paragraf föreslagits regler om talan mot beslutunder rättegången i patentbesvärsrätten. Förslaget i denna del har inte närmaremotiverats. Lagrådet finner det också utan vidare klart, att regler i ämneterfordras, och har i och för sig ingen erinran mot det i förslaget gjordaurvalet av fall då särskild talan mot beslut under rättegången skaU få föras.Visserligen kan det sättas i fråga, om reglema såsom förslaget synes innebära bör vara tUlämpliga även i mål 1976/77: 96 133 Att göra särskilt undantag för mål av detta slag anser lagrådetemellertid inte påkallat. En eriman som däremot måste riktas mot förslaget äratt det inte anger, vem som är taleberättigad i fråga om sådan särskUd talansom här avses, och inte heller reglerar, hur sådan talan skall föras. Någonledning i dessa hänseenden kan inte hämtas i de bestämmelser till vilka förstastycket i paragrafen hänvisar. Tvärtom förhåller det sig på så sätt, att dessaregler om talerätt och besvärstid inte gäller här utan i stället allmännaförvaltningsproci»suella regler i ämnet. Lagrådet anser därför, att iparagrafens första stycke och i de bestämmelser till vUka första styckethänvisar bör skrivas in, att vad som där avses är talan motpatentbesvärsrättens slutiiga beslut. Det föreslagna andra stycket om talanmot beslut under rättegången kan sedan följa i sak oförändrat. Enligt lagrådetsmening bör därefter i ett tredje stycke upptas följande regler om talerätt m.m.: »Särskild talan som avses i andra stycket får föras av den som beslutetangår, om det har gått honom emot. Talan föres genom besvär hosregeringsrätten. Därvid äger bestänunelserna i 7§ förvaltningsprocesslagen(1971:291) motsvarande tUlämpning.» Lagrådet har under 16 § föreslagit, att ihänvisningen till förvaltningsprocesslagen medtas även straffbestämmelsen i 39§ nämnda lag. Om förslaget följs, kan förevarande paragraf som motsvarar 39 §andra stycket förvaltningsprocesslagen utgå. Förslagettill lag om ändring i patentlagen (1967:837) Såsom framgår av vad lagrådet har yttrat ianslutning tUl 17 § förslaget tiU lag om patentbesvärsrätten torde i 25 §andra stycket och 72 § andra stycket patentlagen böra skrivas in att reglernaavser talan mot patentbesvärsrättens slutliga beslut. Utredningen föreslog en komplettering av 25 §patentiagen av innebörd, att talan mot patentbesvärsrättens beslut inte skullefå avse andra patentkrav än dem som prövats genom beslutet. I lagrådsremissenhar en sådan begränsning av talan mot patentbesvärsrättens beslut inte föreslagits.Som skäl härför har i huvudsak anförts, att en jämkning av patentkraven intekan behandlas på samma sätt som om det gäUde en verklig ändring av talan samtatt den föreslagna begränsningen inger betänkligheter frånrättssäkerhetssynpunkt, eftersom den skuUe innebära nackdelar för uppfinnareoch Euidra sökande. 1976/77: 96 134 Vad först beträffar karaktären hos den jämkning avpatentkraven, som är tillåten enligt 13 § patentlagen, är följande att säga.Genom patentkraven bestämmer sökanden sin talan. Han får f. n. under handläggningensgång i alla instanser ändra patentkraven, försåvitt han inte därvid sökerpatent på något som inte framgår av ansökningshandlingarna. Dessa är oftaomfattande. Patentkraven anges från början merendels så att de skall ge vidasttänkbara skydd. En inskränkning av patentkraven kan innebära, att sökandeninriktar sin talan på en del av en anordning eller ett förfarande, somvisserligen har beskrivits i ansökningshandlingarna men som tidigare underhandläggningen inte tUldragit sig särskUd uppmärksamhet. Ärendet måste dåprövas från helt nya utgångspunkter i fråga om patenterbarheten. En sådaninskränkning av patentkraven är inte jämförlig med den inskränkning av talan,som enligt 13 kap. 3 § RB inte skall anses såsom ändring av talan. När det gäller rättssäkerheten i samband medhandläggning av patentansökningar måste beaktas, att det inte endast ärsökandena som kan göra anspråk på rättssäkerhet. Det förekommer inte sällan attsökanden först i regeringsrätten gör den inskränkning i patentkraven, som redandet första föreläggandet av patentmyndigheten bort föranleda. Han har på detsättet hållit patentansökningen svävande och därigenom skapaträttsosäkerhet för dem som velat yrkesmässigt använda anordningen ellerförfarandet i fråga. Enligt reglerna för handläggningen av patentansökningen ide båda instanserna under regeringsrätten får hinder mot patenterbarhet inteföranleda avslag, förrän sökanden haft tUlfälle att yttra sig över dem. Hanbereds därvid regelmässigt sådant rådrum, att han har goda möjligheter attjämka sina patentkrav med hänsyn till hindren. Jag anser därför, att ett förbudmot jämkning av patentkraven vid besvär tiU regeringsrätten inte innebär attsökandens rättssäkerhet eftersatts men däremot att rättssäkerheten förbättrasför dem som genom de alltför omfattande patentkraven hindras i sinnäringsverksamhet. Slutligen bör framhållas, att begränsningen ijämkningsrätten sannolikt skulle medföra en betydande minskning i antalet tUIregeringsrätten fullföljda patentmål. F.n. handläggs omkring 110 sådanamål, och de representerar ungefär en tiondel av arbetsbördan med sakbehandlademål. Inrättandet av patentbesvärsrätten borde också leda till attregeringsrätten inte annat än undantagsvis remitterar besvären tUI domstolenför yttrande. Bibehålls jämkningsrätten oförändrad, måste emellertidremissförfarandet fortgå som . Den av utredningen föreslagna ordningenkan därför, totalt sett, antas leda till en inte obetydlig minskning i arbetetmed patentansökningarna. På gmnd av det anförda vill jag förorda, att 25 §patentlagen kompletteras på det sätt som utredningen har föreslagit. 1976/77:96 135 Äv skäl som regeringsrådet anfört anser videt riktigt, att talan mot patentbesvärsrättens beslut inte skall få avse andrapatentkrav än dem som prövats genom beslutet. I remissen har emellertid intenärmare belysts vilka konsekvenser som ett sådant ändringsförbud skulle få förarbetsbelastningen i patentbesvärsrätten och på patentavdelningen. I dettaläge anser vi oss inte kunna förorda, att ett sådant ändringsförbud genomföresredan nu. Vi vill emellertid framhålla önskvärdheten av att frågan upptas tUlförnyat övervägande vid lämpligt tillfälle. Såsom framgår av vad lagrådet har yttrat ianslutning tiU 17 § förslaget tiU lag om patentbesvärsrätten torde även i 22 §andra stycket och 47 § andra stycket mönsterskyddslagen, 47 § tredje stycketvarumärkeslagen och 35 § tredje stycket namnlagen böra anges, att reglemaavser talan mot patentbesvärsrättens slutUga beslut. 1976/77: 96 136 Närvarande:statsministem , ordförande, och statsråden , , ,, , , , Asling, Söder, , Mundebo,Krönmark, , , , Propositionmed förslag till lag om patentbesvärsrätten m. m. 1 Anmälan av lagrådsyttrande Föredragandenanmäler lagrådets yttrande över förslag till 1. lag om patentbesvärsrätten, 2. lag om ändring i patentiagen(1967: 837), 3. lag om ändring imönsterskyddslagen (1970: 485), 4. lag om ändring ivarumärkeslagen (1960: 644), 5. lag om ändring i namnlagen(1963: 521). Föredraganden redogör för lagrådets yttrande och anför. Jag kan i allt väsentligt ansluta mig till vadlagrådet har anfört i sitt yttrande. De av lagrådet föreslagna ändringarna i 1,4, 8, 9, 16 och 17 §§ förslaget tiU lag ompatentbesvärsrätten bör sålunda vidtas, och 18 § bör utgå. Vad beträffar 11 § lagförslaget har ilagrådsremissen anförts att det i patentbesvärsrätten knappast finns behov avannat tvångsmedel än vite. Lagrådet har med anledning härav erinrat om etttidigare till lagrådet remitterat förslag till lag om fängelsepåföljd ivitesföreläggande. Förslaget innebär att en i författning meddelad befogenhet attförelägga vite i pengar under vissa förutsättningar skulle vidgas till attockså avse vite i fängelse. Lagrådet har ifrågasatt om därför i den här behandlade11 § bör föreskrivas att fängelsevite inte får användas. Enligt vad jag harinhämtat av chefen för kommer emellertid det nämndaförslaget f. n. inte att genomföras. En föreskrift av angiven innebörd ärsåledes inte behövlig. 1 Beslut om lagrådsreraiss fattat vidregeringssammanträde . 1976/77: 96 137 Som jag har anfört bör 17 § förslaget till lagom patentbesvärsrätten utformas såsom lagrådet har föreslagit. Till följdhärav bör också i enlighet med lagrådets förslag anges i 25 § andra stycket och72 § andra stycket patentlagen, 22 § andra stycket och 47 § andra stycketmönsterskyddslagen, 47 § tredje stycket varumärkeslagen och 35 § tredje stycketnamnlagen, att bestämmelserna avser talan mot patentbesvärsrättens slutligabeslut. Vad beträffar frågan om en komplettering av 25 §patentlagen av innebörd, att talan mot patentbesvärsrättens beslut inte skullefå avse andra patentkrav än dem som prövats genom beslutet finner jag de skälsom inom lagrådet har åberopa.ts för en sådan komplettering beaktansvärda. Somframgår av vad jag har anfört i lagrådsremissen kan det dock inte f. n. avgörasom det är lämpligt att gå ifrån nuvarande ordning i detta avseende. I Ukhet medlagrådets majoritet anser jag att det ifrågasatta ändringsförbudet inte kangenomföras utan ytterligare överväganden. Jag vill i detta sammanhang ta upp en fråga om vissjämkning av 25 § tredje stycket patentlagen. Enligt 22 § femte stycketpatentlagen får patentmyndigheten under vissa o:niständigheter förordna attingivna handlingar inte skall utlämnas. Genom en hänvisning i 25 § tredjestycket patentlagen äger nämnda bestämmelser motsvarande tillämpningbeträffande handlingar som inkommer till regeringsrätten. Det synes klart att22 § femte stycket avser även patent- och registreringsverketsbesvärsavdelning. För att tveksamhet inte skaU uppstå om vad som skall gällabeträffande patentbesvärsrätten föreslår jag att hänvisningen i 25 § tredjestycket ändras så att den avser även handlingar som inkommer tUlpatentbesvärsrätten. I övrigt bör vissa redaktionella jämkningar vidtasi några av de remitterade förslagen. Ändringarna i de under 25 angivna lagförslagen hargjorts i samråd med chefen för . Jaghemställer att regeringen föreslår att antaga de av lagrådet granskade lagförslagenmed vidtagna ändringar. 2 Anslagsfrågor för /78 DRIFTBUDGETEN E. Under dennaanslagspunfct har regeringen i prop. 1976/77: 100 (bU. 14, s. 62) föreslagitriksdagen att för /78 anvisa ett förslagsanslag av 60 074 000kr.. I fråga om de resursförstärkningar som behiävs för reformen avbesvärsavdel- 1976/77: 96 138 ningenberäknar jag för /78 (kostnader ) 68 000kr. för en lagfaren ledamot. Därutöver har jag beräknat . förytterligare ett ordförandearvode. Jag förordar att tre tjänster i F 23/24 inrättasför tekniskt kunniga ledamöter i utbyte mot tre göromålsförordnanden i sammalönegrad. Jag förordar vidare att förevarande anslag fårbelastas med dessa kostnader. Den föreslagna reformen av besvärsavdelningen är avsådan karaktär att dess konsekvenser är svåra att förutse med säkerhet.Om de gjorda erfarenheterna av reformen visar att ytterligare personalförstärkningarär motiverade torde det i vanlig ordning få ankomma på patent- ochregistreringsverket att inkomma med förslag härom. har i sinaanslagsframställningar för budgetåren 1975/76 och 1977/78 begärt att verketsintemprogram Besvärsärenden skulle omvandlas till ett huvudprogram. Densärskilt tUl-kallade utredningsmannen, som har sett över besvärsavdelningensorganisation och arbetsformer, har i betänkandet (Ds H 1976: 1) Besvärsavdelningeninom patent- och registreringsverket tillstyrkt verkets förslag. Jag är förnärvarande inte beredd att ta ställning till denna fråga men ämnar ta upp den iannat sammanhang. Med hänvisning tUl vad jag nu har anfört hemställerjag att regeringen föreslår att bemyndiga regeringen att vid patent- ochregistreringsverket inrätta tre extra ordinarie tjänster för tekniskt kunnigaledamöter i F 23/24. Regeringen ansluter sig tUl föredragandens övervägandenoch beslutar att genom proposition föreslå att antaga de förslag somföredraganden har lagt fram. 1976/77: 96 139 Propositionenshuvudsakliga innehåll 1 Lagförslag 1 lag om patentbesvärsrätten, 2 2 lag om ändring i patentlagen(1967: 837), 4 3 lag om ändring imönsterskyddslagen (1970: 485), 5 4 lag om ändring ivarumärkeslagen (1960: 644), 6 5 lag om ändring i namnlagen(1963: 521). 7 Utdrag av protokoll vid regeringssammanträde den10 . 1 Inledning......................................................... 8 2 Gällande rätt .................................................. .... 9 3 riksdagsbehandling................................. 10 4 Utredningen ................................................. 12 5 Remissyttrandena .......................................... .. 12 5.1 Allmänna synpunkter .................................. .. 12 5.2 Besvärsavdelningens förvaltningsrättsligaställning 13 5.3 Verkschefens ställning................................. .. 15 5.4 Förfarandet för tUlsättande avledamöter på besvärsavdelningen 16 5.5 Muntlig förhandling...................................... 17 5.6 Vissa frågor i samband medfullföljd av talan till regeringsrätten 18 5.6.1 Rätten att fullfölja talan ...................... 18 5.6.2 Frågan om införande avprövningstillstånd 18 5.6.3 Begränsning av möjligheten attjämka patentkraven 5.7 Arbetsbelastning,arbetskraftsbehov och produktion .... 22 5.8 Förordnanden som föredragande .................. .. 23 5.9 Omvandling av internprogrammetBesvärsärenden tiU huvudprogram 26 5.10 Besvärsavdelningens benämning..................... 26 6 Föredraganden ............................................... 27 6.1 Inledning ............................................... 27 6.2 Besvärsavdelningensförvaltningsrättsliga stäUning 29 6.3 Verkschefens ställning................................. 33 6.4 Förfarandet för tillsättande avledamöter på besvärsavdelningen 35 6.5 Muntlig förhandling...................................... .. 36 6.6 Vissa frågor i samband medfullföljd av talan till regeringsrätten 37 6.6.1 Nuvarande ordning ............................ 37 6.6.2 Rätten att fullfölja talan tillregeringsrätten 38 6.6.3 Frågan om prövningstillståndvid fullföljd till regeringsrätten 40 6.6.4 Frågan om möjligheten att jämkapatentkraven vid fullföljd av talan hos regeringsrätten 41 6.7 Arbetsbelastning,arbetskraftsbehov och produktion .... 44 6.7.1 Behovet av ledamöter påbesvärsavdelningen 44 6.7.2 Frågan om föredragande ...................... .. 47 6.8 Besvärsavdelningensbenämning..................... .. 49 1976/77: 96 140 7 Upprättade lagförslag .................................... 50 8 Specialmotivering .......................................... .. 50 8.1 Förslaget till lag ompatentbesvärsrätten ........ .. 50 8.2 Förslagen till ändring ivarumärkeslagen, namnlagen, patentlagen och mönsterskyddslagen 58 9 Hemställan....................................................... 58 10 Beslut .......................................................... .. 58 Bilaga1 Betänkandet............................................. 59 Bilaga 2 De remitteradeförfattningsförslagen............. 123 Utdragav lagrådets protokoll 129 Utdrag av protokoll vidregeringssammanträde 136 1 Anmälan av lagrådsyttrande 136 2 Anslagsfrågor för budgetåret1977/78 137 TRYCKERI 1977 77007»