prop · G003150 · 1976-12-31 00:00:00 — Med tanke på skolornas osäkra framtid kan detfinnas skäl att begränsa investeringarna till att endast gälla sådanaunderhållsåtgärder som är nödvändiga av arbetsmiljö-, hygieniska och liknandeskäl. får i uppdrag att närmare utreda möjligheterna attsenarelägga vissa investeringar vid ungdomsvårdsskolorna. Chefenför ekonomidepartementet undersöker i vad mån begränsningar avstatistikproduktionen kan ske. Detta gäller t. ex. undersökningen avhushållsgruppers sparande. Dettotala investeringsbehovet för datamaskinutrustning inom den civila statsförvaltningenberäknas budgetproposition (prop. 1976/77: 100 bil, 11) till 133milj, kr, för /77 och till 146 milj. kr, för /78,Med hänsyn till de förskjutningar av leveranser och betalningar somerfarenhetsmässigt inträffar beräk- 1976/77:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag 12 nadesanslagsbehovet för anskaffning av datamaskiner till 115 milj, kr, /78. En reviderad beräkning pekar mot en medels-förbrukning påca 60 milj. kr. för innevarande budgetår och ca 115 resp. 155 milj. kr. förbudgetåren 1977/78 och 1978/79. Det är enligt min mening angeläget attundersöka möjligheterna att sänka medelsförbrukningen för budgetåren 1977/78och 1978/79 bl, a. genom senareläggning av anskaffningar och genomkomplettering i stället för utbyte av utrustning. Jag kommer attföreslå att regeringen uppdrar åt statskontoret att komma in med förslag omvilka planerade anskaffningar som kan senareläggas eller begränsas. Regeringenlämnar vidare vissa utredningsuppdrag till myndigheter inom utbildningsområdetrörande mera långsiktiga besparingsprojekt i syfte att åstadkomma ettrationellare resursutnyttjande. Särskild samordnad gymnasieskola är enskolform som försöksvis tillämpas i vissa gymnasieregioner med relativt litetelevunderlag. a. samläsning mellan linjer i olika ämnen kanlärarlönekostnadema sänkas med . Såväl stat som kommun tillgodogör sigdenna besparing. får i uppdrag att komma in med förslag omen allmän övergång till s. k. särskild samordnad gymnasieskola i degymnasieregioner som har mindre än 500 16-åringar. får i uppdrag att intensifiera kontrollen vid utbetalningav studiemedel och återkravsfunktionen. Medelsberäkningenför allmänna beredskapsarbeten sker i princip med utgångspunkt i enkonjunkturneutral sysselsättningsnivå. Anslagsbelastningen avgörs därför iförsta hand av sysselsättningsutvecklingen. Arbetslöshetens struktur harändrats som en följd av samhällsutvecklingen. En allt större del avarbetslösheten faller numera på tjänstesektorn. Detta har medfört ett behov avberedskapsarbeten anpassade till denna nya kategori arbetslösa. En fortsattövergång till sysselsättningsintensiva och dagsverksbilliga arbeten inomtjänste- och vårdsektorn samt kultur- och landskapsvård kan väntas. Ettutredningsarbete pågår inom i syfte att finna ettstatsbidragssystem som bättre än det nuvarande stimulerar kommunerna attprioritera sådana arbeten. Detta bör få till följd ett relativt settlägre medelsbehov för beredskapsarbeten vid en konjunkturneutralsysselsättningsnivå. Chefenför industridepartementet avser att senare föreslå regeringen att uppdra åtSveriges geologiska undersökning (SGU) att utreda hur kostnaderna förframställning av geologiska kartor skall kunna minskas, I uppdraget kommer attingå att SGU skall redovisa vilka åtgärder med detta syftemyndigheten avser att vidta för att möjligt förbättra ekonomin pånämnda område. Härvid bör även möjligheterna att öka karteringens intäkterredovisas, I uppdraget bör också ingå att se över möjligheterna att minska deerforderliga insatserna för främst karteringsverksamheten. 1976/77:150 Bilaga2 Reviderat budgetförslag 13 Verksamhetenvid Aktiebolaget har medfört stora underskott irörelsen. En orsak till detta har varit det kraftiga underskottet för driftenav den s. k. Kostnaderna för driften av reaktorn beräknas /78 till 23 milj. kr,, varav staten förutses lämna ettdriftbidrag om , Fortsatt reaktor-drift på kräver ytterligareökade anslag. Mot denna bakgrund har bolaget anmodats att i samband med anslagsframställningenför /79 särskilt belysa möjligheten att avveckla statsanslagettill R 2-reaktorn med utgången av /80, Statsrådet att återkomma i frågan när nödvändigt underlag föreligger. Översynav taxor och avgifter Flerafaktorer, bl. a, kostnadsutvecklingen, har medfört att vissa taxor och avgiftersom tas ut i olika statliga verksamheter inte ger avsedd fullkostnadstäckning, I flera fall bör också övervägas om subventionering av taxoralltjämt är motiverad. Regeringen uppdrar därför åt riksrevisionsverketatt gÖra en översyn av taxor och avgifter som tas ut av vissa myndigheter. Somexempel på myndigheter där jag bedömer det som möjligt att förbättrakostnadstäckningen kan nämnas , lantbmksnämnderna ochlänsstyrelserna. Vidsin översyn har chefen för funnit att vissa taxor ochavgifter som bl. a, tas ut av polisen, datainspektionen ochin-tskrivningsmyndigheterna bör ses över. Vissataxor och avgifter bör utredas i särskild ordning. Chefen förutrikesdepartementet har vid sin genomgång funnit att vissa expeditions- ochförrättningsavgifter för UD:s bistånd i arvsärenden kan höjas. Förslag kommerinom kort att redovisas för regeringen. Chefenför har funnit att frågan om utökadavgiftsfinansiering vid börprövas. Detta bör ske i samband med pågående utredning om institutetsverksamhet och organisation. Chefen för ekonomidepartementet har när detgäller verksamhet utgått från den av statsmakternauttalade strävan till en ökad inriktning på självfinansieraduppdragsverksamhet inom statistikproduktionen (prop. 1976/77: 100 bil. 10, FiU1976/77: 12, rskr 1976/77: 128). I enlighet härmed får centralbyrån i uppdragatt lägga fram förslag till överföring av partisympatiundersökningarna frånanslags- till uppdragsfinansiering. Chefen för ekonomidepartementet avservidare att låta undersöka möjligheterna att uppdragsfinansiera också andraområden av den nuvarande statistikproduktionen. En övergång till ökaduppdragsverksam-liet kommer att få genomslagskraft först under budgetåret1978/79, Kostnaderna för patent- och registreringsverkets verksamhet skall Prop.1976/77:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag 14 täckas av de avgifter som verkets kunder erlägger. Ibudgetpropositionen angavs vidare att det under /78 kan blinödvändigt att höja vissa avgifter under programmet patentärenden. Regeringenbeslutar att vissa avgifter skall höjas fr, o, m, , Avgiftshöjningarnaberäknas medföra en inkomstökning med ca 10 milj. kr. De statliga bidragen till statens provningsanstalt harunder senare år ökat kraftigt, bl. a. till följd av omlokaliseringen tillBorås. Med anledning av detta pågår en översyn av taxesättningen vidanstalten. Dessutom bereds f. n, inom industridepartementet frågor omfinansiering av riksmätplats- och riksprovplatsorganisationen samt avgifter förprovningsanstaltens verksamhet i samband med kontroll av färdigförpacka-devaror. Bl, a, mot denna bakgrund bör det vara möjligt att genom en justering avsåväl taxor som principerna för dessa inom området för officiell provning ochkontroll förbättra provningsanstaltens ekonomi. I detta sammanhang bör ävenrelationen mellan uppdragsverksamhet och forsknings- och utvecklingsarbete vidprovningsanstaltens olika avdelningar ses över inom ramen för en långsiktigverksamhetsplan. Stats rådet kommer senare denna dag att föreslåregeringen att lämna provningsanstalten ett uppdrag med denna innebörd. Även i fråga om taxor och avgifter kommer vissa förslagatt föreläggas . Således vill jag avslutningsvis nämna att statsrådetTroedsson denna dag lägger fram förslag om full kostnadstäckning i den statligaläkemedelskontrollen samt att statsrådet föreslår att ersättning tasut för bostadslånemyndigbeternas kostnader för lånehanteringen vid nyupplåningoch övertagande av lån som kan förenas med räntebidrag, Tillsanmians kan de besparingsåtgärder rörandestatsbudgeten, som jag nu har redovisat, beräknas minska statsutgifterna /78 med ett belopp av storleksordningen 700 milj. kr. Jagbortser då från effekterna av ändrade taxor och avgifter, vilka ännu är svåraatt bedöma. Därtill kommer en rad åtgärder som får effekt först på något längresikt. I följande tabell redovisas en överslagsmässig beräkning avbudgeteffekterna för nästa budgetår. Besparingar under /78 S;enareläggning av byggnadsinvesteringar 180 Övriga besparingar som beslutas av regeringen 430 1976/77:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag 15 3 Statsfinansiella perspektiv på Enanalys av de statsfinansiella perspektiven på kan göras medutgångspunkt i den långtidsbudget som fogas till det reviderade;budgetförslaget som bilaga 1. Långtidsbudgeten har utarbetats inombudgetdepartementets budgetavdelning efter samråd med berörda departement. Långtidsbudgetenssyfte är att kartlägga de statsfinansiella konsekvenserna på avredan fattade beslut och gjorda åtaganden. På utgiftssidan är långtidsbudgetenen kalkyl över storleken av de finansiella och reala resurser som behövs föratt av statsmakterna uppställda mål skall kunna uppfyllas och gjorda åtagandeninfrias. För att en analys av de statsfinansiella perspektiven på längre siktskall vara möjlig krävs också en framskrivning av statsinkomsterna. Tillskillnad från vad som varit fallet i längtidsbudgetama under senare ärredovisas därför en inkomstberäkning för hela långtidsbudgetperioden.Därmed kan också en beräkning av statsbudgetens saidoutveckling göras. På dettasätt kan långtidsbudgeten infogas i ett samhällsekonomiskt perspektiv. Påinkomstsidan har i långtidsbudgeten förutsatts att inkomstskatten anpassas tillprisutvecklingen så att inte inflationen medför skatteskärpningar påinkomstökningar som är rent nominella. I övrigt har antagits oförändradeskatte- och avgiftssatser i den mån inte höjningar har beslutats elleraviserats. Långtidsbudgetenär varken en plan för den framtida utvecklingen eller en prognos för den mestsannolika utvecklingen. Inga försök görs att förutse vilka nya beslut som kankomma att fattas . Avsikten med långtidsbudgeten är i stället attvisa vilken statsfinansiell utveckling som blir följden om nya åtaganden överhuvud taget inte görs och om statsinkomsterna utvecklas enligt vissaantaganden. Mot denna bakgrund kan budgetpolitikens förutsättningar diskuteras.Förslag om nya aktiviteter kan bedömas och omprövning av redan gällande programkan aktualiseras. Genomsin stora tyngd i samhällsekonomin spelar statsbudgeten en avgörande roll förlandets ekonomiska utveckling. Statens och kommunernas sammanlagda utgifterför konsumtion och investeringar tar i anspråk ungefär 1/3 av de totalaekonomiska resurserna (bruttonationalprodukten). En avsevärd del avkommunernas konsumtion och investeringar finansieras genom bidrag frånstatsbudgeten. Dessutom sker en mycket betydande inkomstöverföring frånstatsbudgeten till andra delar av ekonomin, främst hushållen. Storlekenav det totala resursutrymmet i ekonomin avgör möjligheterna att tillgodoseolika gruppefs anspråk på bl. a. olika offentliga tjänster, på investeringaroch på egen konsumtion. Det totala resursutrymmet är också i sin tur beroendeav de offentliga utgifternas omfattning och 1976/77:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag i6 inriktning.En av huvuduppgifterna för den statliga budgetpolitiken är att göra en sådanavvägning mellan den offentliga sektorns efterfrågan på varor och tjänster ochandra sektorers anspråk på ekonomiskt utrymme att balans mellan totala anspråkoch tillgängliga resurser kan upprätthållas. Detta kan ske genom en lämpligavvägning av skattepolitik och utgiftspolitik. Föratt bli meningsfull måste en bedömning av budgetpolitikens förutsättningargöras mot bakgrund av beräkningar av de totala resursan-språken i ekonominställda mot uppskattningar av det framtida resurs-utrymmet. Vidare måste denfinansiella utvecklingen analyseras. Sådana beräkningar utförs i de statligalångtidsutredningarna. Mot bakgrund av bl. a. kartläggningar av planer ochbeslut inom olika samhällssektorer diskuterar långtidsutredningarna alternativför samhällsutvecklingen som uppfyller kraven på ekonomisk balans.Förutsättningarna för den svenska ekonomins utveckling analyserades senastingående av långtidsutredning, som omfattade perioden 19751980. Långtidsutredningensberäkningar av det utrymme som kan stå till förfogande för framtidaresursanvändning byggde på vissa antaganden om produktionskapacitetensutveckling. Dessa bedömningar baserades i första hand på uppskattningar av hurarbetskraften och dess produktivitet skulle komma att utvecklas. Antaletpersoner i de förvärvsarbetande åldrarna beräknades minska något underperioden. Främst på grund av en förutsatt ökning av kvinnornas förvärvsfrekvensbedömdes emellertid antalet sysselsatta öka. Det ökande deltidsarbetet samt införandetav en femte semestervecka ansågs emellertid innebära att de totalaarbetskraftsresurserna mätta i arbetade timmar kunde väntas minska med 0,2 %per år . Vadgäller produktiviteten räknade långtidsutredningen med en fortsattuppbromsning av produktivitetstillväxten. var dengenomsnittliga årliga produktivitetsstegringen för ekonomin som helhet kan dentrendmässiga produktivitetstillväxten bedömas ha uppgått till per år.Inom industrin har produktivitetstillväxten varit betydligt snabbare, nämligen resp. för de angivna perioderna.För perioden 19751980 räknade långtidsutredningen med en ökningstakt avproduktiviteten i ekonomin som helhet om . Därvid förutsattes enungefär oförändrad produktivitetsstegring inom industrin jämfört med perioden19701975. Mot bakgrtind av sina antaganden räknade långtidsutredningen med enårlig real tillväxt i vår ekonomi om 1980under förutsättning av oförändrad veckoarbetstid. Långtidsutredningenhade som gemensam utgångspunkt i de altema-tiv för den ekonomiska utvecklingensom redovisades att transaktionerna med omväriden skulle balansera år 1980.Denna utgångspunkt var sty- 1976/77:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag n randeför de alternativ som presenterades för resursernas användning. förutsatte en fortsatt snabb ökning av underskotten itjänste- och transfereringsbalanserna måste handelsbalansen i motsvarande månkompensera genom en stark ökning av varuexporten och en återhållsam utvecklingför varuimporten. Långtidsutredningenhade därvid som utgångspunkt ett underskott i bytesbalansen för om 8 å9 miljarder kr., varav ungefär hälften ansågs återspegla en strukturellobalans medan återstoden antogs vara beroende av det rådande konjunkturläget.Den kraftiga exportökning som förutsattes ansågs nödvändiggöra att svensktnäringsliv hävdade sig i den internationella konkurrensen och även ökade sinamarknadsandelar. En förutsättning var vidare att exportindustrin och de importkonkurrerandehemmamarknadsindustriema kunde öka sina investeringar i snabbare takt än underförsta . Långtidsutredningenskisserade fyra alternativa vägar att uppnå målet om balans iutrikesbetalningarna . Två av dessa alternativ fömtsatte attkonsumtionsutrymmet utnyttjades till att sänka veckoarbetstiden med 2,5 timmarmed påföljd att tillväxttakten i ekonomin beräknades sjunka till strax under2,. De två övriga alternativen fömtsatte oförändrad veckoarbetstid och enresurstillväxt om . Utredningen ställde i dessa senare alternativ valetmellan en prioritering av privat eller offentlig konsumtion. Det enaalternativet (alt, 1) innebar en årlig tillväxt i den privata konsumtionen av3,och en årlig ökning av den offentliga konsumtionen om . I det andraalternativet (alt. II), som prioriterade den offentliga konsumtionen, hadedenna beräknats kunna öka under det att den privatakonsumtionsökningen pressats ned till . Sammandrag av försörjningsbalansen 19701980 enligt långtidsutredningen beräkningar behandlades av nåddes bredparlamentarisk enighet om att riktpunkten borde sättas någonstans mellanutredningens alternativ I och II.Alternativen III och IV, 2 1976/77. 1976/77:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag i8 sominnebar en allmän förkortning av veckoarbetstiden ,avvisades. Detav utredningens alternativ som gav förtur åt den offentliga konsumtionsökningenansågs av knappast ge utrymme för en rimlig realinkomstutvecklingför den aktiva delen av befolkningen. Anledningen till detta var att en stordel av det begränsade utrymmet för privat konsumtionsökning skulle komma atttas i anspråk av det växande antalet pensionärer och av gruppen nytillträdandepå arbetsmarknaden. Det återstående utrymmet gav då knappast förutsättningarför en rimlig realinkomstutveckling för övriga grupper. ansåg åandra sidan att det alternativ som lade tyngdpunkten på den privata konsumtionensökning inte gav tillräckligt utrymme för de mest angelägna reformerna inomåldringsvård och barnomsorg. Somen komplettering till den realekonomiska analysen gjorde långtidsutredningenberäkningar också av alternativens finansiella innebörd och konsekvenser.Utgångspunkten var även här ett återställande av balansen iutrikesbetalningarna , Detta innebar att långtidsutredningen antog attdet totala sparandeunderskott i vår ekonomi som representeras avbytesbalansunderskottet skulle vara eliminerat . Utredningenförde därvid ett resonemang om hur den nödvändiga inhemska sparökningen skullekunna åstadkommas. Utredningenhade som utgångspunkt fördelningen av det finansiella sparandet på olikasektorer . Bilden var då att det betydande negativa sparandet inomsektorerna bostäder och företag i huvudsak balanserades av det positivasparandet inom AP-fonden och hushållen. Statens och kommunernas negativafinansiella sparande svarade ungefär emot samhällets totala negativafinansiella sparande, dvs. Utredningen skisseradeolika vägar för att nedbringa detta underskott till noll. Med deantaganden i övrigt som utredningen gjorde skulle detfinansiella sparandet inom sektorerna bostäder och företag i alla alternativenkomma att minska. Utvecklingen inom AP-fonden skulle innebära ett något ökatsparande men inte tillräckligt for att kompensera bortfallet inom de nyssnämndasektorerna. För hushållens del antog utredningen att sparkvoten skulle ligga påden förhållandevis höga nivån , kalkyl gav vid handen att praktiskt taget hela bördan av atteliminera det totala underskottet måste läggas på stat och kommun. bedömningar förutsatte detta en skärpning av finanspolitiken iförhållande till utvecklingen . Under denna periodökade det statliga budgetunderskottet relativt kraftigt. Ökningen avstatsutgifterna kunde därigenom ske vid en lägre genomsnittlig skatte- ochavgiftsfinansiering än . Den av utredningen förutseddautvecklingen fram ställde krav på att staten minskade sittbudgetunderskott, vilket beräknades få 1976/77:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag 19 tillkonsekvens en skärpning av skatte- och avgiftsutvecklingen även vid den antagnahöga sparkvoten i hushållssektorn. Utvecklingenunder av långtidsutredningens beräkningsperiod, kan nuöverblickas. Det kan därvid konstateras att utvecklingen blivit i viktigaavseenden en annan än den av långtidsutredningen kalkylerade. Debåda alternativ mellan vilka angav att målsättningen för perioden19751980 borde läggas angav som gränsvärden för den offentliga konsumtionensårliga ökning resp. . har emellertid dengenomsnittliga årliga tillväxttakten för den offentliga konsumtionen varit . För den privata konsumtionens del angavs ett intervall mellan och iårlig ökning. Den privata konsumtionen har emellertidökat med . Investeringarna däremot har inte ökat i den omfattningsom angavs i långtidsutredningens beräkningar. Tillväxten i ekonomin under åren1975 och 1976 låg på 1/3 av den trendmässiga tillväxttakt som förutsattes avlångtidsutredningen. Ocksåvad gäller bytesbalansen har utvecklingen gått i en annan riktning än den somangavs av långtidsutredningens beräkningar. Industrins försvagadekonkurrenskraft har kraftigt bidragit till att försämra balansen mellan exportoch import. I stället för en förbättring av det allvarliga bytesbalanslägetunder uppvisar en ytterligare försämring avbytesbalansen. Denutveckling som har ägt rum under den förflutna delen avlångtidsutredningens kalkylperiod är emellertid resultatet av en politik somhar utformats under bred parlamentarisk enighet. Genom denna politik hararbetslösheten i kunnat hållas på en internationellt sett unikt lågnivå under den ekonomiska kris som drabbat de industrialiserade länderna.Dagens situation innebär också vissa andra fördelar. Arbetskraften finnstillgänglig i företagen, och värdefulla investeringar i utbildning ochproduktionskapacitet har kunnat göras. Därigenom finns goda förutsättningar attöka produktionen och produktiviteten. Detta har emellertid skett till priset aven ökad utlandsupplåning. Denlångtidsbudget som läggs fram omfattar perioden /78 1981/82, Medlångtidsbudgetens utgångspunkt om oförändrade skatteregler och med deantaganden som gjorts om den totala lönesummans och bruttonationalproduktens tillväxtskulle de totala statsinkomsterna komma att öka underperioden. Den snabbaste ökningstakten redovisas under inkomstskattetiteln, somberäknas öka . Härvid har antagits att inkomstskatteskalan ochgrundavdraget fr. o. m. kommer att anpassas till prisutvecklingenså att inte inflationen medför skatteskärpning på inkomstökningar som är rentnominella. Lönesumman har i långtidsbudgeten schablonmässigt antagits stigamed ärligen och bruttonationalproduk- 1976/77:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag ten i volym.För år 1978 och framåt har antagits en prisstegringstakt om . Attinkomstskattetitelns årliga ökning ligger över lönesummans ökningberor delvis på att den antagna indexregleringen endast skulle motverkaskatteskärpning på den del av löneökningen som motsvaras av en prisstegring. Dereallönehöjningar som ingår i kalkylen träffas även i fortsättningen enligtlångtidsbudgetens metodik av skattesystemets progressivitét. Därutöver påverkasutvecklingen också av variationer i utbetalningen av kommunalskattemedel.Inkomstskattetitelns tillväxt är lägre under /79 än underperioden i övrigt främst till följd av stora utbetalningar till kommunerna avkommunalskattemedel under detta budgetår. Mervärdeskattesatsen har antaghsvara . Inkomsterna av mervärdeskatt ocharbetsgivaravgifter beräknas öka i stort sett i samma takt som lönesumman.Volymskatter och övriga skatter beräknas öka ungefär i takt med den totalaproduktionen. Statsinkomsternas utveckling /72-(Milj. -1981/82 i löpande priser 1971/72 1975/76 Inkomstskattetiteln arbetsgivaravgift Övriga inkomster + 19,7 + 11,9 + 24,7 + 11,4 + 9,3 + 8,6 + 6,7 + 3,2 Detotala statsutgifterna beräknas i fasta priser öka med i genomsnitt . Liksom svararutgifterna för folkpensioner m. m. och för stöd till barnfamiljer för endominerande del av de framtida ökningarna. Detta är en konsekvens av deutfästelser som under bred politisk enighet gjorts till dessa grupper. Den isärklass snabbaste ökningstakten utvisar emellertid utgifterna förstatsskuldräntor. Detta beror i sin tur på den saldoutveckling som följer avlångtidsbudgetens antaganden. Enanalys i reala termer bekräftar den tidigare observerade tendensen atttransfereringarna numera svarar för en dominerande del av statsutgifternasökning. beräknas transfereringarna öka med 4,4 %åriigen i volym. Detta förklaras till en del av att de stigande utgifterna förstatsskuldräntor ingår i denna utgiftsgrupp. Den dominerande delen avtransfereringarna går emellertid till hushållen, och även dessainkomstöverföringar beräknas växa i relativt snabb takt, per år.Ökningen blir störst mellan budgetåren 1977/78 och 1978/79. 1976/77:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag Anslag 1977/78 (avrundat till tiotal milj. 1977/78 1981/82 Transfereringar Till hushåll Internationella Övriga -10,5 + 3,1 + 14,3 +21,3 +4A + 2,3 +2,1 +7,5 Deutgiftsbindningar för framtiden som långtidsbudgeten anger vad gäller denstatliga konsumtionen stannar vid en årlig ökningstakt om . Genom att destatliga driftbidragen till konsumtion beräknas öka om åreti volym blir emellertid den sammanlagda ökningstakten förkonsumtionsutgifterna över statsbudgeten i fasta priser. Såvälutgifterna för statliga investeringar som för investeringsbidrag tillkommunerna beräknas minska .