prop · G003111 · 1976-12-31 00:00:00 — Vid omfattande skador på skog kaninsekterna därför gå till angrepp som snabbt utvecklas tillmasshärjningar. anser att bättre skogsskötsel, tillvaratagandeav virkesavfall och skadade träd samt god virkesvård kan minskainsektsstammen och därmed risken för större härjningar. Genom att låta skogsskyddetingå som ett led i skogsbrukets planering blir det enligt skogsstyrelsenmöjligt att vidta förebyggande åtgärder, som oftast är mer effektiva och mindrekostsamma än direkta bekämpningsåtgärder, sedan härjningarna väl har börjat. Enligtskogsstyrelsen är de nuvarande bestämmelserna i skogsvårdslagen om åtgärdermot insektshärjning otillräckliga. påpekar vidare att lagensaknar ett effektivt sanktionssystem. De förslag till ändringar ilagstiftningen som lägger fram går i huvudsak ut på en vidgadskyldighet för skogsägare och andra berörda att medverka till ett förbättratskogsskydd genom åtgärder av förebyggande karaktär. föreslår vidareoförändrade principer för det statliga stöd som f. n. utgår i form avstatsbidrag och kreditgarantier vid lån i samband med stormfällningar ochinsektshärjningar av katastrofkaraktär. Vidare föreslås utökade möjlighetertill avsättning på skogskonto i samband med skada på skog. Slutligen framhållerstyrelsen betydelsen för skogsskyddet av ett förbättrat skogsvägnät. Prop.1976/77:111 13 Remissinstansernagodtar i allt väsentligt förslag. De är ense med skogsstyrelsenom att insektsskadorna i stor utsträckning kan motverkas genom förebyggandeåtgärder. Flera remissinstanser påpekar, mot bakgrund av skogsindustrinsråvaruförsörjningsproblem, angelägenheten av att åtgärder vidtas så snart som möjligtför att minska virkesförlusterna. De flesta remissinstanserna delar ocksåskogsstyrelsens uppfattning att det behövs en effektivare lagstiftning. Denkritik som har riktats mot förslag rör i huvudsak tillämpningsföreskrifternatill lagstiftningen. Omfattande härjningar har i rad inträffat i våraskogar med stora virkesförluster som följd. Så kan det inte få fortsätta. Sombekant råder knapphet på virke. Vi måste så långt möjligt säkra råvaran för denäringar som är beroende av virket. I likhet med och flertaletremissinstanser anser jag att skogsvårdslagens nuvarande bestämmelser omskogsskydd bör kompletteras med bestämmelser som gör det möjligt att gripa inmed förebyggande åtgärder. Med hänsyn till den stora betydelse som sådana åtgärderkan få för skogsproduktionen och till den tid det tar innan åtgärderna ger fulleffekt anser jag att bestämmelser av antytt slag bör införas redan nu utanhinder av att förslag om en reviderad skogsvårds-lagstiftning kan väntas från1973 års skogsutredning (Jo 1973:06) redan under innevarande år. Skogsstyrelsenföreslår att de nuvarande möjligheterna till statsbidrag för bekämpning avinsekter skall finnas kvar. Motsvarande förslag framförs i fråga om statligtstöd i form av garanti för lån vid skada på skog. För egen del är jag inteberedd att nu ta slutgiltig ställning till hur ett eventuellt statligt stödtill skogsskyddsåtgärder bör vara utformat i fortsättningen. Det ingår i skogsutredningensuppgift att göra en samlad översyn av det statliga stödet till skogsbruket. Iavvaktan härpå bör nuvarande stöd behållas oförändrat. Beträffandeskogsstyrelsens förslag om vidgade möjligheter till insättning på skogskontovill jag erinra om att frågan om skogsbeskattningen över huvud f. n. bereds ibudgetdepartementet. Reglerna för avsättning på skogskonto vid skada på skoghör så nära samman med övriga skogs-beskattningsfrågor att de bör prövas isamband med dessa. Jag har i denna fråga samrått med chefen förbudgetdepartementet. Jagdelar uppfattning att vägnätet bör rustas upp. Det äremellertid ett arbete på lång sikt. Jag vill i sammanhanget erinra om dels deökade anslag till skogsvägbyggnad som har medgetts på tilläggsbudget tillstatsbudgeten för innevarande budgetår, dels den uppföljning av dessa ökadeanslag som regeringen har föreslagit för nästa budgetår. Någraremissinstanser har betonat behovet av ökad statlig satsning på information ochforskning på skogsskyddets område. Jag delar denna uppfattning. För riksdagensupplysning vill jag meddela att skogsvårds- Prop.1976/77: 111 14 organisationenunder innevarande budgetår har startat en omfattande rådgivningskampanj iskogsskyddsfrågor. För ändamålet har förutom medel inom ramen för anslagetKursverksamhet för skogsbrukets rationalisering m. m. anvisats 550 000 kr.från anslaget Främjande av skogsvård m. m. I budgetpropositionen 1977 har på motsvarandesätt tagits hänsyn till skogsskyddsfrågorna. Vidare föreslås för nästa budgetåratt skogshögskolans forskningsresurser på skogsskyddsområdet förstärks medfyra nya tjänster. 5.2Förslag till ändrade skogsskyddsbestämmelser Enbrist hos den nuvarande lagstiftningen är enligt attskyddsåtgärder f. n. kan krävas endast i katastrofsituationer, när eninsektshärjning av större omfattning har inträffat eller hotar, däremot inte iförebyggande syfte under normala förhållanden. föreslår därförsom redan har antytts att skogsägare och andra åläggs vidgad skyldighet attmedverka till ett förbättrat skogsskydd genom åtgärder av förebyggandekaraktär. Nuvarande sanktionsregler föreslås ersatta av bestämmelser ombötesstraff. Förslaget innebär närmare bestämt följande. För att förhindra attskadeinsekterna förökar sig kraftigt skall åtgärder utföras vid röjning ochannan avverkning, vid lagring av obarkat rått barrvirke i eller i närheten avskog och när skog genom stormfällning eller av annan orsak har skadats inämnvärd omfattning. Dessa föreskrifter avses få generell tillämplighet.Dessutom föreslås att skall ges möjlighet att meddelaföreskrifter om särskilda åtgärder när insektshärjning av större omfattning haruppkommit eller skogsskada av nämnvärd omfattning har inträffat. Med hänsyntill att bestämmelserna om virkeslagring kräver en omfattande omställning inomskogsbruk och skogsindustri föreslås den bestämmelsen träda i kraft först den 1januari 1980. I övrigt föreslås bestämmelserna träda i kraft utan dröjsmål. Ilikhet med de flesta remissinstanserna anser jag att det behövs en meraeffektiv lagstiftning på skogsskyddets område. Jag förordar därför attskogsvårdslagen kompletteras med ett bemyndigande för regeringen som gör detmöjligt att meddela föreskrifter om förebyggande åtgärder av olika slag för attmotverka insektshärjningar. Bemyndigandet bör avse inte bara skogsmark iskogsvårdslagens mening utan också andra skogbevuxna områden, t. ex. kraftledningsgator.Föreskrifterna bör begränsas till att avse härjning av barkborrar till vilkaräknas bl. a. större och mindre märgborren, granbarkborren och den sextandadebarkborren. Denna begränsning av bemyndigandet föranleds av att nödvändigtunderlag för föreskrifter om åtgärder mot härjning av snytbaggar inteföreligger. En av tillsatt arbetsgrupp, i vilken ingårrepresentanter för skogsbruket, arbetarskyddet, naturvården Prop.1976/77:111 15 ochskogsforskningen, har i uppdrag att sammanställa fakta om snytbaggen ochföreslå lämpliga bekämpningsåtgärder. Föreskrifternabör i huvudsaklig överensstämmelse med förslag avse dels upparbetningav stormfälld eller på annat sätt skadad skog, dels sådana åtgärder vid röjningoch annan avverkning som motverkar uppkomsten av yngelhärdar, dels utforslingav virke och virkeslagring i eller i närheten av skog. Insektsangreppen kan inågon utsträckning minskas om obarkat gagnvirke inte tillåts ligga kvarutspritt i terrängen insekterna svärmar. I varje fall bör virketkoncentreras till avlägg innan den nya generationen insekter kläcks.Bemyndigandet bör därför omfatta föreskrifter om utforsling av virke tillbilväg eller annan permanent transportled. Den väsentligaste åtgärden för ettförbättrat skogsskydd är dock att få till stånd en ändrad virkeslagring. a. till de farhågor från miljöskyddssynpunkt som naturvårdsverketoch andra remissinstanser har uttalat beträffande lagring av virke i vatteneller under vattenbegjutning bör emellertid föreskrifter härom meddelas förstefter ytterligare utredning. Jag har för avsikt att föreslå att skogsstyrelsenoch får närmare utreda bl. a. frågan om vilka särskilda kravsom bör ställas för att sådan lagring skall vara godtagbar frånmiljöskyddssynpunkt. Därtill kommer att det, som har framhållit,under alla omständigheter krävs något års övergångstid innan bestämmelserna omlagring kan sättas i kraft mot bakgrund av att ändamålsenliga föreskrifter omlagerhållning av obarkat virke bl. a. förutsätter bättre planering avtransporter och bättre lagringsmöjligheter vid industrier och i terminaler.Bemyndigandet bör emellertid omfatta befogenhet att meddelalagringsföreskrifter så att dessa kan sättas i kraft utan dröjsmål närförutsättningarna för utfärdande av sådana väl är uppfyllda. Jag anser det intevara möjligt att, som har föreslagit, redan nu ange en bestämdtidpunkt för ikraftträdandet. Bemyndigandet förregeringen att meddela föreskrifter av förebyggande natur mot insektshärjningbör komplettera nuvarande bestämmelser i 34 § första stycket skogsvårdslagen,som ger möjlighet för att föreskriva motåtgärder närinsektshärjning av större omfattning har uppkommit eller hotar. Bemyndigandetbör lämpligen tas in som ett andra stycke i 34 §. bör befogenhetenenligt första stycket för att efter hörande avskogsforskningsinstitutet (skogshögskolan) meddela föreskrifter ändras till attavse regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer. Ilagen bör vidare i huvudsaklig överensstämmelse med förslagtas in en ansvarsbestämmelse om bötesstraff för den som bryter mot föreskriftersom har meddelats med stöd av 34 §. För ansvar bör krävas att gärningen inte ärringa. har föreslagit särskilda bestämmelser för att närmarereglera vem som skall bära Prop.1976/77:111 16 ansvaretför att meddelade föreskrifter följs. Enligt min mening bör ansvaret åvila densom kan förfoga över skogen eller virket. Det innebär vid exempelvis enförsäljning av skog på rot att det är rotpost-köparen som har att svara förskogsskyddet från den tidpunkt då han får ta sin avverkningsrätt i anspråk. Vidförsäljning av upphugget virke, som ofta säljs fritt bilväg, kan köparen sägasfå förfoganderätten och därmed överta skogsskyddsansvaret när leveransvillkoretär uppfyllt. Förfoganderätten, dvs. rätten att som markägare eller på grund avavtal ta befattning med skog eller virke, kan i vissa situationer vara delad.Vissa servitutsupplåtelser för kraftledningar kan utgöra exempel på en deladförfoganderätt. Det förekommer således att servitutshavare har tillförsäkratsig rätt att avverka skog i kraftledningsgatan medan endast markägaren, förutomatt även han har avverkningsrätt, förfogar över det av servitutshavarenavverkade virket. Det får förutsättas att det i sådana och likartade fall skeren samverkan eller ett samråd mellan de för skogsskyddet ansvariga. Somframgår av förslaget till ändring av skogsvårdslagen avses lagen skolakompletteras med särskilda föreskrifter. Dessa bör avse hur skadad skog ochavfall från avverkning skall tas om hand och hur avverkat gagnvirke skallforslas ut. Inom har upprättats ett utkast till skogsskyddsförordningsom innehåller sådana föreskrifter. Utkastet bör för informationfogas till detta protokoll som bilaga. Jagvill slutligen nämna att jag ämnar föreslå regeringen att de föreskrifter somkommer att meddelas med stöd av det föreslagna bemyndigandet även skall gällaför den som förvaltar skog tillhörig staten. Jag utgår från att riktlinjernaför skogsskyddet kommer att tillämpas även på kyrkans skogar. Medhänsyn till behovet av information om de nya bestämmelserna har jag för avsiktatt föreslå regeringen att de föreskrifter som sålunda bör utfärdas skall trädai kraft . Enligt2 § växtskyddslagen äger den lagen inte tillämpning på insektshärjning avstörre omfattning i skog eller i fall då överhängande fara därför föreligger.Det begärda bemyndigandet föranleder en jämkning av den undantagsbestämmelsen. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen attantaga inom upprättade förslag till 1. lag om ändring i skogsvårdslagen (1948:237), 2. lag om ändring i växtskyddslagen (1972:318). Prop.1976/77:111 17 Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. Prop.1976/77:111 18 1 §Föreskrifter enligt 34 § första stycket skogsvårdslagen (1948:237) meddelas av . meddelas, ändras eller upphäves, skall beslutet ofördröjligenkungöras på det sätt som är föreskrivet beträffande författningar i allmänhet. 2 § Har insektshärjning av större omfattninguppkommit eller kan överhängande fara därför anses föreligga, skall skogsvårdsstyrelsenofördröjligen anmäla förhållandet till , 3 § Stormskadad, snöbruten, brandskadad eller påannat sätt skadad skog skall, när skadan är av nämnvärd omfattning, upparbetasutan oskäligt dröjsmål. Om virket därvid ej barkas eller annan av skogsstyrelsenföreskriven åtgärd ej vidtages, skall virket i anslutning till upp-arbetningen utforslastill avlägg vid skogsbilväg eller annan permanent transportled. 4 § Vid röjning eller annan avverkning av barrträdfår stammar och stamdelar som är grövre än lämnas kvar endast omde har barkats eller annan av föreskriven åtgärd har vidtagits. 1. vid röjning eller annan avverkning som sker undersådan tid av året att fara ej föreligger för att kvarlämnat virke kommer tillanvändning som yngelmaterial, 2. i fråga om toppar som endast med betydandesvårighet kan tas till vara eller behandlas. 5 § Avverkat gagnvirke av barrträd skall, om det intebarkas i anslutning till avverkningen, före viss tidpunkt utforslas tillavlägg vid skogsbilväg eller annan permanent transportled enligt föreskriftersom meddelas av . 6 § Bestämmelserna i 35 §§ äger tillämpning endastom annat ej har meddelats med stöd av 1 § första stycket. 7 § eller, efter skogsstyrelsensbemyndigande, kan föreskriva undantag från skyldighetenligt 35 §§. 8 § Ytterligare föreskrifter för verkställighet avdenna förordning meddelas av . 9 § Bestämmelserna i 38 §§ gäller även i fråga ommark som tillhör staten. Dennaförordning träder i kraft .