prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Föreningen påpekaratl ett överskott av värme vid en massa- och pappersfabrik kan vändas i ettunderskoll t. ex. om föreiagei investerar i en ny pappersmaskin. mening bör myndighetema vara beredda alt medverka till att lösasådana problem genom alt underiätta nödvändiga kompletterande investeringar it. Enligt Jernkontorels bedömning lorde bidragöverstigande krävas om åtgärder som innebär all spillvärme las lill varaskall genomföras i någon större omfattning inom jära- och stålindustrin.Dessutom behöver förelagen enligt sannolikt beredas möjligheteratt ta upp speciallån. framhåller att svårigheterkan förutses vid förhandlingar mellan företag och kommuner om samarbele rörandeutnyttjande av spillvärme från industrin särskill innan någon praxis förutformningen av villkor för sådant samarbete har utbildats. Förutsättningaraaför samarbete mellan företag och kommuner kommer även att vara beroende avprincipema för industriverkels bidragsgivning till spillvärmeprojekt.Kommunförbundet föreslår mol denna bakgmnd atl samråd skall äga rum mellanförbundet, industriverket, och Svenska 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 186 värmeverksföreningeninför industriverkets bidragsgivning lill projekt som bygger på samverkan mellanförelag och kommuner om tillvaratagande av spillvärme. Syftet med dettasamrådsförfarande bör inledningsvis vara att diskutera principema för samarbetemellan företag och kommuner vid genomförandet av spillvärmeprojekt samt attutarbeta förslag till principavtal för sådant samarbete. Liknande synpunkleranförs av . Förutsättningaraa för en utbyggnad av produktionenav mottryckskraft inom industrin behandlas av elt flertal remissinslanser.Därvid framhålls bl.a. alt moltryckskraflens lönsamhet för industriföretag ärdirekt avhängig av kraftföretagens taxor för råkraflköp och all utformningenav energibeskattningen är av slörsla betydelse. Huvuddelen av remissinstansernaanser i likhet med indusiriverkei alt frågan hur en utbyggnad av produktionenav mottryckskraft inom industrin på lång sikl skall främjas bör avgöras isamband med alt ulformningen av energibeskattningen besläms. delar industriverkels mening allinvesteringsbidrag, avpassade efter förutsättningarna i varje särskill fall,bör kunna stimulera lill installation av ny moltryckskapaci-tet inom massa- ochpappersindustrin. Ä\er\ energisparkommittén konstaterar all bidrag f n. krävsför att ökad produktion av mottryckskraft skall kunna konkurrera med inköp avråkraft. Kommittén menar att erfarenheterna från den föreslagnabidragsgivningen på sikl bör kunna belysa bl. a. huruvida de ekonomiskastyrmedlen för att påverka mottryckskraft-utbyggnaden inom industrin behöverförstärkas och om dessa medel behöver kompletteras med administrativa åtgärderför att den förutsatta ökningen av industrins produktion av mottryckskraftskall komma till stånd. menar alt nuvarandeelkraftlaxor inte avspeglar den långsikliga marginalkostnaden för alt bygga utproduktionskapaciteten för elkraft. På grund av den höga andelen vattenkraft idel nuvarande produktionssystemet understiger de nuvarande taxorna betydligtden taxenivå som svarar mot den långsiktiga marginalkostnaden. Eltaxor-na börenligt högskolan anpassas lill marginalkoslnadsnivå även om detta skuUeinnebära väsentliga höjningar av elpriserna. Om en sådan anpassning skerbortfaller enligl högskolans uppfattning alll behov av alt subventionerainstallation av mottryckskraft inom industrin. Centrala driftledningen instämmer i industriverketsbedömning att elt ökat samarbete mellan industriföretag, kraflförelag ochkommuner kan skapa förutsättningar för en bältre utnyttjning av bl. framhåller atl verkei ärberett att förhandla med industriföretag om långsikliga avtal om inköp avkrafl för att möjliggöra utbyggnad av mottryckskraft inom företagen om deföreslagna bidragen inle skulle vara tillräckliga. bedömning all bidragen tillutbyggnad av mottryckskraft skall omprövas när ulformningen av energiskatternahar avgjorts och all Prop.1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 187 stödettill övriga energibesparande investeringar utom vad gäller demonslrationsanläggningaroch tillvaratagande av spillvärme skall avvecklas efler en period av fem årdelas eller lämnas utan erinran av flertalet remissinstanser. framhåller dock atl flera av desparåtgärder som indusiriverkei har angivit kan ta alt förbereda ochatt foga in i förelagens investeringsplaner. Föreningen menar därför altmöjligheten alt lämna stöd lill energibesparande ålgärder bör utsträckas övermer än om det fortfarande återstår bidragsberättigadeprojekt. Liknande synpunkter anförs av bl. Ålgärder för att spara energi bör enUgt statensnaturvårdsverks mening avvägas så att effekteraa i vid mening - inkl.ålgärderaas inverkan på miljön - blir så gynnsamma som möjligt. Det är enligtverkets uppfattning angeläget att miljövårdsaspekteraa av den föreslagnabidragsverksamheten beaktas så att stöd inte kommer att ges till processer somär mindre lämpliga från miljösynpunkt. anser att verket bör gesmöjlighet att medverka liU att utarbeta anvisningar i dessa avseenden. Överslyrelsen för ekonomiskl försvar finner delangeläget alt åtgärder vidtas i syfte all minska behovet av alt importera oljaoch konstaterar att enligl de bedömningar som har gjorts av indusiriverkei bören inte oväsentlig oljebesparing kunna uppnås med måttiiga investeringar ochstatiiga bidrag till energibesparande ålgärder under en förhållandevis kortperiod. Överstyrelsen påpekar att verksamhelen inom den värmeproducerande industrinkan komma atl inskränkas under krisförhållanden. Behovel av reservanläggningarför värmeproduktion måsle därför beakias vid planering av projekt som innebäralt spillvärme från industrin utnyttjas för uppvärmningsändamål. AnslagsframstäUningarför /78 m. m. I anslagsframställning förbudgelårel 1977/78,kompletterad med skrivelse med redogörelse förbidragsverksamhelen, anför statens industriverk i huvudsak följande. Indusiriverkei beräknar utgiftema för sinadministration, information, utredning och uppföljning av bidragsverksamhetentill 5 milj. kr. Beloppel avses bli täckt avindustriverkels medel för bidragsgivningen. I skrivelse har industriverketpå nytt tagit upp frågan om att införa lånemöjligheter som komplement tillbidragen. Verket anser att bidrag i princip är en mer ändamålsenlig stödform,men att erfa-renheteraa tyder på att vissa projekt kräverockså annat finansieringsstöd för att de skall genomföras. Verkei lägger motdenna bakgrund fram vissa förslag liU ulformning av ett lånestöd. 1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 188 Sedan verksamheten med statsbidrag lill energibesparandeåtgärder i näringslivets byggnader inleddes har anvisatsammanlagt 53 milj. kr. för sådana bidrag och för administrationen m.m. av bidragsverksamheten.Fram lill hade verkei beviljat bidrag med ca 23 milj. kr. De beviljade bidragen fördelar sig på följande åtgärder. Åtgärdstyp Antal åtgärder Belopp i milj. kr. Förbättringav isolering Åtgärd för eldning med fasta bränslen Förbättring avventilationssystem Förbättring av värmesystem Anslutning till fjärrvärmeTillvaratagande av processvärme Som framgår av sammanställningen dominerar ålgärdersom förbättring av isolering saml förbättring av värme- och ventilationssystem.Av del lo-tala bidragsbeloppet har avsett ålgärder rörande eldning medfasta bränslen. Bidrag för anslutning till fjärrvärme har under budgetåret ökatsin andel av bidragsmedlen. De beviljade bidragen har uppgetts medföra ensänkning av den årliga energiförbmkningen molsvarande ca 50000 loe (tonoljeekvivalenler). Kontroller har dock enligt verket visat att deenergibesparingar, som har uppgeits, ofla har varit för höga. Den totalainvesteringskostnaden för de ålgärder lill vilka bidrag har beviljats, beräknarverket till ca 97 milj. kr. räknar med en investeringskostnadper sparad loe och år på . Med ulgångspunkl i den uppgivnaenergibesparingen beräknas de beviljade bidragen utgöra i genomsnitt ca 450kr. per sparad loe och år. Verksamheten under /77 väntasfortsätta i huvudsak enligt samma riktlinjer som under /76. Denav företagareföreningarna bedrivna uppsökande och initierande verksamhelenkommer dock all öka i väsentlig grad. I denna verksamhet som avses att inriktaspå de mindre och medelstora företagen kommer erfarenheteraa från den pågåendebidragsverksamheten alt utnyttjas. Detta väntas tillsammans med ökade kunskaperom möjlighetema atl erhålla bidrag medföra alt antalet ansökningar om bidragökar. Resterande medel från tidigare budgetår väntas bliutbetalade eller intecknade genom beslut om bidrag under /77. Somnärmare framgår av det följande föreslår industriverket att anslagspostenX/gäz-rféT/rtär/ngs/tve/s byggnader slås samman med posten/i/gä/--der inomindustriella processer. För bidragsgivningen under den nya sammanslagnaanslagsposten budgelårel 1977/78 begär verket 135 milj. kr., varav 15 milj. kr.avser åtgärder i näringslivets byggnader. 1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 189 Åtgärderinom industriella processer samt Prototyper och demonstrationsanläggningar m.m. Möjligheten att erhålla bidrag tillenergibesparande åtgärder inom industriella processer och till prototyper ochdemonstrationsanläggningar m. m. har funnits sedan den . hade bidrag beviljats för Åtgärderinom IndiislrielUi processer med ca 35 milj. kr. avseende 93 projekt. avdet sammanlagda bidragsbeloppet har avsett åtgärder inom massa- ochpappersindustrin. Anlalsmässigt dominerar dock ålgärder vid mindre ochmedelstora industrier inom andra branscher. De beviljade bidragen beräknas preliminärt medföraen sänkning av den årliga energiförbmkningen motsvarande ca 78000 loe (tonoljeekvivalenler). Den lolala investeringskostnaden för de projekt vartillbidrag har beviljats beräknar verkei till ca 125 milj., kr. Den genomsnittligainvesteringskostnaden per sparad loe och år kan sålunda beräknas till ca I 600kr. De beviljade bidragen utgör i genomsnitt härav eller ca . persparad loe och år. Inkomna ansökningar om bidrag avser framför alllålgärder som återvinning av värme ur exempelvis rökgaser eller venlilalionslufloch processomläggningar. En gmndregel vid verkels bidragsgivning är attenergibesparingen skall vara av en viss minsla storlek i förhållande tillinvesteringen ifråga för att åtgärden skall anses kunna få bidrag. En annanregel är att bidragels storlek skall begränsas till vad som fordras f9r alldel aktuella förelaget skall genomföra den energibesparande investeringenifråga. Bidrag ulgår således inle för ålgärder som är så lönsamma atl debedöras komma lill stånd utan bidrag. TillPrototyper och demonslrationsanläggningar m.m. hade industriverket den 1 juli1976 beviljat bidrag med sammanlagt ca 18 milj. kr. avseende 14 projekt. Detre slörsla projekten gäller uppförande av ett antal små standardiseradevattenkraftverk, en anläggning för fjärrvärmeproduklion baserad påförbränningstekniken fluidiserad bädd och en anläggning för all pröva en nymetod alt framställa råjäm. Bidragenlill prototyper och demonslrationsanläggningar avser enligt verket attunderlätta framtagandet av nya energiekonomiska lösningar genom alldemonstrera ny teknik i praktisk tillämpning eller känd teknik använd i nyasammanhang. Bidragen till dessa projekt skall enligt verket kompensera detinvesterande företagel för dels de extra kostnader som en anläggning av deltaslag medför jämfört med om den uppförts med konventionell teknik, dels riskenför all anläggningen fungerar sämre än beräknat. Om förväntningarna angåendeegenskaperna hos prototypen eller demonstrationsanläggningen uppfylls börenligt verket erfarenheterna från anläggningen medföra all andra företagbedömer atl en molsvarande an- 1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 190 läggningär lönsam och att denna därför kan komma till stånd utan bidrag. Industriverketanser all del är väsentligt all erfarenheterna av en prototyp ellerdemonslrationsanläggning kan dokumenteras väl. leder ofla till krav pårelativt omfattande utvärderingsprogram. Den fanns hos indusiriverkei inneliggandeansökningar om bidrag till Ålgärder inom industriella processer om ca 55 milj.kr. och lill Prototyper och demonstrationsanläggningar m. m. om ca 66 milj. kr.eller sammanlagt ca 121 milj. kr. Dämlöver har verkei fåll preliminära förfrågningarangående bidrag lill elt flertal större projekt. Vidare väntas industriverketsrapport (SIND 1976:3) Tälorlemas och den tunga industrins energiförsörjningatt resultera i ett slort antal ansökningar. a. har några järnverkmeddelat att de tänker göra en systematisk genomgång av sina anläggningar förall ta fram möjligheter atl spara energi. Liknande inventeringar håller ocksåpå all genomföras inom skogsindustrin. Som verket har framförtplanerar också verket för att öka företagareföreningarnas uppsökande ochinitierande verksamhet på bidragsområdet. De administrativa rutinerna ochhandläggningsresurseraa vid verket är, fortsätter industriverket, i alltväsentligt utbyggda och verkels handläggning av bidragsärendena kan därför skerelalivt snabbt. Mot den bakgmnden finns del enligl verkets bedömning allanledning att räkna med alt de medel som fanns disponibla vid innevarandebudgetårs ingång beslutsmäs-sigl är helt utnyttjade vid utgången av budgelåret. 1 rapporten den tunga industrinsenergiförsörjning föreslår verket ett flerårigt bidragsprogram som det förstaåret omfattar bidrag på sammanlagt 130 milj. kr., varav 70 milj. kr. tillåtgärder inom massa-och pappersindustrins och jäm- och stålindustrinsprocesser, 20 milj. kr. lill prototyper och demonstrationsanläggningar inomdessa branscher, 15 milj. kr. för projekt avseende utnyttjande av industrinsspillvärme i samverkan med kommuner saml slutiigen 25 milj. kr. förinstallation i industrin av anläggningar för produktion av s. k.mottryckskraft. Det finns enligt verket inga skäl all anta allbehovel av bidrag till energibesparande ålgärder är mindre inom de branschersom inle omfattas av utredningen än hos de undersökta branscherna. Med hänsyntill att sistnämnda branscher svarar för av industrins toialaenergiförbrukning beräknar verkei - med utgångspunkt i rapporten - del lolalabehovel av bidrag för ålgärder inom industriella processer till 105 milj. kr. De bidragsbehov för spillvärmeprojekl och installationav industriella mottrycksanläggningar som har angetts i rapporten avser behovetinom hela industrin. beräknar behovet av anslagsmedel /78 för bidrag till dessa åtgärder till de i rapporten angivnabeloppen, 15 milj. kr. för spillvärmeprojekt och 25 milj. kr. Av vad som redan har frainförts framgår attindustriverket föreslår att anslagsposteraay4/å> 1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 191 dustrleUaprocesser slås samman lill en posl. Verket beräknar behovel av bidragsmedel förbudgelårel 1977/78 under denna anslagspost till sammanlagt 135 milj. kr. Avbeloppet avser 15 milj. kr. näringslivets byggnader, 105 milj. kr. processeroch 15 milj. kr. Behovet av bidrag till prototyper ochdemonslrationsanläggningar m. m. bedömer industriverket vara lika slort i debranscher som ligger utanför utredningen som i de undersökta branscherna.Denna bedömning leder lill ett totalt behov av anslagsmedel på 40 milj. kr.under denna anslagspost /78. Under innevarande budgetår får industriverketenligl bemyndigande fatta beslul om bidrag till prototyper ochdemonslrationsanläggningar m. m. som, inberäknal löpande beslut, innebäråiaganden om högst 15 milj. kr. för /78 och 10 milj. kr. förbudgelårel 1978/79. Flera av de beslut om bidrag, som verket fattar, leder lillutbetalningar under efterföljande budgetår. Verket har dock inte utnyttjatnämnda bemyndigande i nämnvärd omfattning på grund av all anslagsmedel ståttlill förfogande. hemsläller dock om bemyndigande attunder /78 få falla beslut om bidrag till åtgärder inomindustriella processer och till prototyper och demonslrationsanläggningar m. m.som innebär åtaganden om 15 milj. kr. för /79 och 10 milj. kr.för /80. Enligl nuvarande regler lämnas bidrag för sådaninstallation av tilläggsutrustning vid befintliga processer som leder lillelproduktion i s. k. mottrycksanläggningar. föreslår i likhetmed vad som sägs i nämnda utredningsrapport - att bidrag skall utgå till allainstallationer av industriella mottrycksanläggningar, alltså även vidnybyggnader. Bedömningen av huruvida bidrag skall utgå eller ej och avbidragets storlek bör, enligl verket, vara avhängigt det enskilda företagelsspeciella förhållanden vad avser elförsörjning och utbyggnadsplanering samtgällande skattesatser. Verket föreslår att en ny anslagspost Installation avindustriell mottryckskraft tas upp under anslaget med 25 milj. kr. för bidragtiU sådana installationer. Bidrag lill energibesparande åtgärder inomnäringslivet utgår enligt förordningen (1975:422) om energibesparande ålgärderinom näringslivet m.m. (ändrad 1976:238). Bidrag till ålgärder i näringslivets byggnader ochinom industriella processer utgår enligl gällande regler med högsl avgodkända kostnader för åtgärden ifråga. Bidrag för ålgärder i näringslivelsbyggnader utgår dock endasl lill företag med högsl 200 anslällda och med högstlOOOOO kr. Bidrag ulgår enbart för åtgärder i befintliga byggnadereller 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 192 processer.Bidrag till prototyper och demonstrationsanläggningar m. m. utgår med högsl50% av kosinaden för anläggningen. Lägsla kostnad som berättigar till bidragutgör för samlliga ålgärder . Bidrag utgår inte för åtgärd som syftar tillteknisk förbättring inom konventionell energiproduktion. Till bidragssökanden som har medel avsatta enligtlagen (1974:988) om avsättning till särskild investeringsfond och som harmöjlighel alt utnyttja dessa medel för den energibesparande åtgärden ifrågaulgår inle bidrag i full omfattning. Ärenden om bidrag till energibesparande åtgärder inäringslivets byggnader bereds av föreiagareföreningarna i landet.Föreningarna ombesörjer också kontrollen av den ekonomiska redovisningen förprojekten och utbetalningen av bidragen. Bidragsbesluten fattas dock avindustriverket. I syfle all underlätta handläggningen avbidragsärendena föreslår industriverket att företagareföreningarna ombesörjerberedningen, handhar kontrollen av den ekonomiska redovisningen ochutbetalningen av bidragsmedel beträffande alla bidragsärenden där bidragetunderstiger en viss beloppsgräns, förslagsvis lOOOOO kr. Indusiriverkei framhåller vidare alt denövervägande delen av antalet bidragsärenden avser bidrag . Isyfte atl rationalisera administrationen av bidragsverksamheten föreslårverkei att alla beslul om bidrag . delegeras lill företagareföreningarna. framhåller vidare alt, eftersombidrag till energibesparande ålgärder i näringslivets byggnader inle kanbeviljas sådana förelag som har mer än 200 anstäUda, det är risk för att demöjligheter som finns att spara energi i sådana företags byggnader inte tastiUvara. Verket pekar också på att det finns åtskilligaenergibesparande ålgärder i näringslivels byggnader som kostar avsevärt mer ände ca . som berättigar till högsta bidrag, . Som exempel påen sådan åtgärd nämner verkei installation av anläggning för att elda med fastabränslen. Under dessa förhållanden är det enligt verket osäkert om ett bidragutgör tillräckligt incitament för att få till stånd sådana anläggningar. Mot bakgmnd av del anförda föreslår industriverketalt alla företag, oavsett antalet anslällda, skall ha möjlighet att erhållabidrag för energibesparande åtgärder i näringsUvets byggnader och attbidragsbeloppet inte längre skall vara maximerat. Bidragets storlek bör istäUetbestämmas med hänsyn tUl den energibesparing som åtgärden ifråga medför. framhåller all många av de ålgärdervartill bidrag har beviljats under anslagsposten Åtgärder i näringslivetsbyggnader är likartade dem som erhållit bidrag under anslagsposten Ålgärderinom industriella processer. Om de särskilda begränsningama som finnsbeträffande bidragen under den förstnämnda anslagsposten tas bort, som verketföreslår, bör samma regler gälla för bidrag till åtgärder i byggnader som förbidrag till ålgärder inom industriella processer. De två nämnda anslagsposterna 1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 193 bördärför enligt verkei slås samman. Indusiriverkei avser att under den nyasammanslagna anslagsposten la särskild hänsyn till de mindre och medelstoraförelagens förutsättningar och problem. Verket framhåller vidare atl lägsta bidragsgmndandebelopp har varil oförändrat . sedan slödel infördes. beloppberättigar lill elt högsla bidrag om ca I . Med hänsyn lill allkostnaderna för handläggning av ett bidragsärende lorde kunna uppskattas lill700-1 000 kr. bör enligl verket den lägsta bidragsgrundande kostnaden höjas.Verket föreslår atl lägsla bidragsgrundande belopp bestäms till . anför atl det har tolkatförordningen så atl bidrag kan ulgå för energihushållande ålgärder iförekommande processer inte bara i industrin utan i hela näringslivet. Somexempel på ålgärder i processer utanför industrin nämner verkei byte avkompressorer i och varvtalsreglering av avloppspumpar i kommunalareningsverk. Vidare framhåller industriverket alt sådanaålgärder inom näringslivet som varken kan hänföras lill en process eller tilluppvärmning av byggnad t. ex. införande av energisnålare belysningssyslem börkunna få stöd inom ramen för bidragsreglerna. Indusiriverkei pekar vidare på all bidrag tillenergibesparande åtgärder inom industriella processer enligl nämnda förordningendasl utgår när det gäller befintliga processer. Verket framhåller alt detanser del motiveral att i vissa faU ge bidrag även tiU nyanläggningar när detär fråga om utmstning som sparar energi men som inte är nödvändig frånproduktionssynpunkt t. ex. instaUation av värmeväxlare för återvinning avvärme ur ventilationsluft. Endast sådana anläggningar för energiproduktion sominnebär tillämpning av teknik som inle är lönsam , men som väntas blidet, kan enligt gällande regler erhålla bidrag. Tekniska förbättringar inomkonventionell energiproduktion omfattas sålunda inte av stödet. Industriverketframhåller atl flera ansökningar har kommii in till verkei om bidrag lillutbyggnad eller idrifttagning av små vattenkraftverk. Med hänsyn till gällanderegler har verket inte kunnat bevilja bidrag för dessa ändamål. Några av de ansöktaåtgärdema skuUe dock, om de hade varit bidragsberättigade, ha fått bidrag omverkets normala bidragskriterier hade tillämpats. Verket framhåller vidare all elenergiproduklion vidsmå vattenkraftverk i ännu högre grad än produktion av elenergi vidmotlryckskraflverk innebär en oljebesparing och att de små vattenkraftverken idet avseendet uppfyller inlentioneraa energiproposition. () har gjort en inventering belräffande små vattenkraftverk inomeffeklområdet 100-1500 kW. Av inventeringen framgår, att det på många platser ilandet har funnits små vattenkraftverk som är nedlagda och attytterligare elt stort antal av de små vattenkraftverk som är idrift befaras bli nedlagda framför alll på grund av dålig lönsamhet. 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 194 verkenrepresenterar totalt en möjlig effekt av ca 500 MW' och en elproduktion av ca1,, varav slörre delen avser stationer som är i drift. Mot den bakgrunden beslutade regeringen i början avår 1976 om bidrag under anslagsposten Prototyper och demonstrationsanläggningarm. m. på ca 5 milj. kr. för arbeten rörande ulveckling av små standardiseradevattenkraftverk inom VAST:s regi. När erfarenheterna från detta arbete föreliggeravser industriverket atl undersöka hur många av kraftstationerna ieffektområdet 100- 1 500 kW som behöver någon form av statligt stöd för atlbestå eller komma lill stånd. framhåller vidare all det finns ellstorl antal kraftstationer med en effekl under 100 kW. Dessa ägs och drivsenligl verkei i huvudsak av privatpersoner eller småföretag och ingår därförinte i en kraftbalans av den lyp som kraftproducerande företag upprättar.Dessa kraftverks lönsamhet blir på grund härav ofta dålig vilket enligtindustriverket har lett till en fortgående nedläggning av kraftverken.