prop · G003108 · 1976-12-31 00:00:00 — INorge har stödet till de alkoholfria restaurangerna kommit all kräva storakapitalinsatser. Del har där visat sig att de alkoholfria restaurangerna trotsdetta har svårt att klara sig i konkurrensen med restauranger medalkoholservering. Del finns enligl min mening knappast anledning all tro attutvecklingen i blir annorlunda om lånemöjligheten utvidgas. Enekonomisk satsning på stöd åt alkoholfria restauranger måste dessutom vägasemot behovet av andra alkoholpolitiska insatser på fritidsområdet. Härvid utgörsannolikt sådan verksamhet som riktas in på aktiviteter ell mera attraktivtalternativ lill restauranger med alkoholservering. Detta torde gälla inte minstför ungdomar. Jagansluter mig således till beredningsgruppens uppfattning och förordar aumöjligheten alt ge lån till alkoholfria restauranger avvecklas. Det bör fritt all överväga del alkoholpolitiska behovet av enmöjlighet lill stöd i andra former åt sådan verksamhet som har Prop.1976/77:108 30 berörts.Om nämnden finner att det med rimliga insatser kan åstadkommas ett verksamtslöd bör förslag läggas fram för . För budgelårel 1977/78 bör det beräknadeinvesteringsanslaget tas upp. De bestämmelser som gäller bör även efterutgången av är 1977 tillämpas på redan beviljade lån. Iarbetslivet har frågor med anknytning lill alkohol främst beaktats avsamarbetsorgan såsom för alkoholfrågor och Alkohol-ochnarkolikarådel (ALN A-rådet). Som en följd av de reformer på arbetslivelsområde som har genomförts har skapats nya organ medförutsällningar alt arbeta med frågor kring alkohol och narkotika. Den verksamhetsom bedrivs av skyddskommittéer och anpassningsgrupper kan knyta an tillsådana frågor. Även företagshälsovården har viktiga uppgifter i dettasammanhang. Enliglberedningsgruppen har diskussionen kring alkohol och arbete ofta ensidigt rörtsig om alkoholens negativa inverkan på arbetsresultatet och risken för den somär alkohol påverkad på arbetsplatsen att åsamka sig själv eller annan fysiskskada. Missbruk av alkohol i arbetet har därför kommit all uppfattas främst somett disciplinärt problem. Beredningsgruppen framhåller att APU ochremissinstanserna har tagit avstånd frän denna snäva inställning och harbetonat att förebyggande åtgärder måsle komplettera och ersätta varningar ochavskedanden. De har vidare ansett att åtgärderna främst måsle riktas in påarbetsmiljön men även ta sikte på arbetslagarnas sociala situation i övrigl. Jagdelar denna uppfattning och vill särskilt understryka vikten av detreformarbete som bedrivs pä arbetslivets område. För alt alkoholpolitiskasträvanden skall få största möjliga genomslagskraft krävs det att arbetslagarenupplever sin situation som meningsfylld och att arbetet kan utföras under godayttre omständigheter. Jaganser i likhet med APU och remissinstanserna angelägel att insatser förinformation om alkohol görs pä arbetsplatserna. Informationen bör omfattaockså andra beroendeframkallande medel. Information på arbetsplatserna harmöjlighet alt nä ett stort antal människor. Informationenkan lämpligen förmedlas genom att vissa nyckelgrupper av anställda såsomskyddsombud och fackliga förtroendemän får särskild undervisning som de sedanger andra del av. Arbetarskyddslagen (1949:1) och lagen (1974:358) om fackligförtroendemans ställning på arbetsplatsen lorde ge de personer som i förstahand bör erhålla undervisning rätt till ledighet för detta ändamål medbibehållna anställningsförmåner. Somjag har framhållit i annat sammanhang bör del finnas förutsättningar allgenomföra riksomfattande informationskampanjer på arbetslivets om- Prop.1976/77:108 31 rade.Ekonomiskt bidrag och annat stöd skall kunna lämnas till sådana kampanjer. Förden arbetstagare som redan missbrukar beroendeframkallande medel eller leverunder sådana sociala påfrestningar all risk för missbruk föreligger behövs delhjälpande och stödjande åtgärder utöver information. Åtgärderna kan beslå iläkarvård, kuraliva insatser eller hjälp till meningsfull fritidssysselsättning.Behovet av hjälpätgärder gör sig ofta först märkbart i arbetssituationen. Ansvaretför information och andra alkoholpolitiska åtgärder inom arbetslivet bör iförsta hand ligga hos arbetsmarknadens parter och hos samarbetsorgan där dessaär företrädda. Härigenom vinner man att insatserna görs av personer som har godkännedom om arbetslagarnas förhållanden och som åtnjuter deras förtroende. Densärskilda verksamhet som bedrivs under ledning av föralkoholfrågor och av ALN A-rådet riktas delvis in på hjälpande och stödjandeåtgärder. Det är emellertid knappast möjligt att nå alla arbetsplatser meddenna verksamhet. En stor del av ansvaret för alkoholpolitiska åtgärder inomarbetslivet måste därför ligga hos andra samarbetsorgan. Skyddskommittéer,företagshälsovård och anpassningsgrupper har vikliga uppgifter i deltasammanhang. Ibåde skyddskommittéerna och anpassningsgrupperna finns företrädare förarbetstagare och arbetsgivare. Dessa organ har möjlighet att genom samarbeteutnyttja varandras specialkunskaper och att anlita sakkunnig hjälp från andra delarav samhällslivet. Beredningsgruppen uppger alt det vid de kontakter som gruppenhaft med företrädare för parter på arbetsmarknaden har kommit fram starkaönskemål att alkoholpolitiska åtgärder vidtas av de samarbelsorgan som finnseller eljest i nära samverkan med arbetstagarnas egna organisationer. Del harsärskilt understrukits att man i anpassningsgrupperna avser att rikta ökaduppmärksamhet på frågor rörande missbruk av beroendeframkallande medel. Dethar vidare pekats pä att den arbetstagare som missbrukar alkohol eller annatberoendeframkallande medel kan räkna med och i första hand bör få hjälp ochstöd frän arbetskamrater. Beredningsgruppenhar övervägt om del finns behov av alt inrätta en riksomfattande organisationinom arbetslivet med förebild i den i verksamma organisationenArbeidslivels komilé mot alkoholisme og nar-komani (AKAN). Enligtberedningsgruppens uppfattning har dock de organ som redan finns päarbetslivets område goda möjligheter att läcka behovet av alkoholpolitiskaåtgärder. Jag delar denna mening. Socialstyrelsenbör som central alkoholpolitisk myndighet noga följa utvecklingen påarbetslivets område och verka för att frågor om alkohol och andraberoendeframkallande medel blir allsidigt belysta. Jag föreslär i annatsammanhang att ges möjlighet att vid behov lämna ekonomisktstöd till informationskampanjer resp. uppdragsforskning med anknytning tillarbetslivet. 1976/77:108 32 Socialstyrelsenbör också kunna stödja andra projekt, t. ex. genom alt lämna bidrag ur detanslag för kompletterande informationsåtgärder som jag föreslår all styrelsenskall disponera. Som exempel på länkbara projekt kan nämnas enförsöksverksamhet som genomförts i samverkan mellan . Projektet omfattade vissa anställda inom Stockholmsteleområde och genomfördes som fältarbete. Målet för verksamheten var bl. a.alt bryta isoleringen för de medlemmar som av olika anledningar befann sig i ensvår och övergiven situation och att skapa ökad förståelse för människor medalkohol- och narkotikaproblem. Verksamheten har rönt stor uppskattning hosarbetslagarnas organisationer. Delbör ankomma på all informera om de möjligheter styrelsen haratt lämna ekonomiskt bidrag lill alkoholpoliliska insatser pä arbetslivetsområde. Riksskatteverketutövar den centrala förvaltningen på alkoholområdet och har vidsträcktauppgifter som tillstånds- och tillsynsmyndighet enligt alkohollagstiftningen. Verkethar också till uppgift att sammanställa statistiskt material och kontinuerligtfölja konsumtion och missbruk av alkohol samt utvecklingen i övrigl påalkoholomrädet. har hand om del särskilda registret rörandevissa alkoholbrolt m. m. Blandarbetsuppgifter i övrigt för på alkoholområdet kan nämnasskyldighet alt ge information om tillämpning och tolkning av gällandebestämmelser. Huvuddelen av uppgifterna på alkoholomrädet handläggs inomriksskatteverket vid byrån för alkoholärenden (alkoholbyrån). Ärenden omuppbörd och redovisning av skatt på alkoholdrycker handläggs påriksskalleverkels avdelning för indirekt skatt. Socialstyrelsenär central förvaltningsmyndighet för ärenden som rör socialvård, hälso- ochsjukvård samt läkemedelsförsörjning. Styrelsen är vidare central myndighet förbl. a. vissa vårdanstalter för alkoholmissbrukare samt tillsynsmyndighet förlänsnyklerhetsnämnderna. Viss information i alkoholfrågan bedrivs avsocialstyrelsens (h-nämnden). De medel somdisponeras av för upplysning i alkoholfrågan fördelas isamråd med h-nämnden. Skolöverstyrelsenhar i sin uppgift som central förvaltningsmyndighet för skolväsendel alt bevakafrågor som rör skolans undervisning om alkohol och narkotika. Styrelsendisponerar anslag till CAN och har inseende över CAN:s verksamhet. Beredningsgruppendelar APU:s uppfattning att del är viktigt att utvecklingen på alkoholomrädetföljs fortlöpande och ingående och att alkoholpoliliska synpunkter beaktas vidplanering av den miljö som människan skall arbeta och bo i. För alt så skallkunna ske krävs enligl vad bered- Prop.1976/77:108 33 ningsgruppenbetonar samordning inle bara av olika alkoholpolitiska insatser utan även samordningav sådana insatser med allmänpolitiska och socialpolitiska insatser. APUföreslog att ett alkoholpolitiskt råd med myndighetsuppgifter skulle inrättas.Rådet skulle ha uppgifter! fråga om bi. a. information och forskning, följa ochsamordna samhällets, organisationers och enskildas insatser mot alkoholmissbruksaml genom utredningar och initiativ medverka i del alkoholpolitiskautvecklingsarbetet. Vid remissbehandlingen av APU:s förslag framförde ellflertal remissinstanser att inrättandet av ett särskilt alkohol-poliiiski organinle skulle främja en bred samordning av samhällets insatser. I stället skullerisk föreligga att alkoholfrågorna isolerades. Beredningsgruppen ansluter sigtill denna mening och tar fasta på den vid remissbehandlingen framförda tankenpå att lägga ansvaret för samordningsfrågorna hos . Socialstyrelsensuppgifter har enligl beredningsgruppen stegvis förändrats. Från allursprungligen ha omfattat enbart värdfrågor har styrelsens arbetsuppgifterblivit bredare med tyngdpunkt på förebyggande åtgärder inom socialvården ochhälso- och sjukvården. fungerar enligt beredningsgruppensmening som ett samlat socialpolitiskt ansvarsorgan. Inom styrelsen finnserfarenhet av alkoholfrågor och där finns vidare erfarenhet av problemen kringnarkotika och andra beroendeframka/lande medel. Beredningsgruppen anser deldärför naturligt all styrelsen tilldelas uppgiften som samordnande myndighetför alkoholpolitiken. Jagdelar beredningsgruppens uppfattning och föreslår alltså att iframtiden skall ha ansvaret för alkoholpolitiken pä central verksnivå.Socialstyrelsens uppgift bör främst bli all verka för all alkoholpoliliskasynpunkter noga beaktas i samhällsutvecklingen och all samordna olikaalkoholpoliliska insatser med varandra och med insatser pä angränsande områden.Socialstyrelsen bör dessutom ta initiativ till särskilda insatser påinformationens område, inom frilidslivel och på forskningsområdet. Jag hartidigare föreslagit all får disponera medel för informationsverksamhetoch för stöd ål fritidsaktivileier. Chefen för ulbildningsdepartemeniel, som ifrågan har samrått med mig, kommer i det följande att föreslå att styrelsen fårdisponera medel också för uppdragsforskning i alkoholfrågan. Del bör ankommapå styrelsen alt stimulera till sädana insatser som har nämnts och informeraom de möjligheter styrelsen har att lämna ekonomiska bidrag. Ilikhet med beredningsgruppen erinrar jag om all för att kunnafullgöra sina uppgifter måsle ha nära kontakt med andra myndigheter ochorganisationer säsom , universitets- och högskoleämbetet,CAN, , och olika folkrörelser. Det är idelta sammanhang viktigt all understryka all ökade ansvar föralkoholfrågorna inte får leda till att myndigheter och organisationer 3 1976/77. Prop.1976/77:108 34 somi övrigt har alkoholpoliliska uppgifter inskränker sin verksamhet. Del börtvärtom vara en strävan för all stödja dessa organ på sådantsätl att de även i fortsättningen kan bedriva alkoholpolitiskt arbete frän sinaegna utgångspunkter och värderingar. Beredningsgruppen finnerdel väsentligt all åtgärder får en god förankring hosfolkrörelseorganisationerna. Även i övrigt bör enligt beredningsgruppen APU:ssirävan all skapa kontakter mellan det centrala alkoholpolitiska organet ochsamhällslivet las lill vara. Beredningsgruppen föreslår i delta syfte all ensärskild alkoholpolitisk grupp knyts till . I gruppen börsocialstyrelsens ställningstaganden i allmänna frågor om alkoholpolitikensinriktning förberedas, liksom förslag till åtgärder med alkoholpolitiskinriktning. Gruppen bör vidare höras i budgetfrågor och andra liknande frågor.I gruppen bör ingå en företrädare från vardera av LO, TCO, SAF,. De kristna samfundens nykterhels-rörelse(DKSN), och . Dessutom bör ingå enföreträdare för vardera av . Gruppen bör som ordförande ha verkschefoch som ställföreträdare för denne en tjänsteman i ledande ställning inomsocialstyrelsen. När skalle- och prisfrågor, frågor om undervisning ochforskning eller andra frågor som kräver särskild sakkunskap diskuteras börtill gruppen kunna knytas företrädare för andra myndigheter och organ. Beredningsgruppen föreslårvidare, i syfte att förslärka den alkoholpolitiska gruppens inflytande påalkoholpolitikens utformning, all del i skall ankomma pågruppen att fatta beslut om fördelning av de medel som styrelsen föreslås fädisponera för information och för stöd ät aktiviteter. Fördelning av medel tilluppdragsforskning bör däremot, med hänsyn lill kravet på samordning med annanforskning, ankomma på i annan sammansättning. Denalkoholpoliliska gruppen bör dock höras i frågor om fördelningen av sådana medel. Även enligt min mening ärdel av största vikt all goda kontakter skapas mellan ochsamhällslivet. Detta bör kunna åstadkommas genom den särskilda representation isocialstyrelsen som beredningsgruppen föreslår. Jag tillstyrker därför förslageti denna del. Organet bör ges benämningen föralkoholfrågor. Nämnden bör dock ges något annorlunda sammansätlning än den somberedningsgruppen förordar. Enligl min mening bör i nämnden ingå enföreträdare för vardera LO, TCO. /SR, SAF, ,, och samt treföreträdare för (i vilket DKSN ingår) och tväföreträdare för . Som beredningsgruppen föreslagit börnämnden som ordförande ha verkschef och som ställföreträdareför denne en tjänsteman i ledande ställning inom . Prop.1976/77:108 35 Jagansluter mig lill beredningsgruppens förslag i fråga om nämndens uppgifter. Sammanfattningsvisbör närnnden således ha följande uppgifter: 1. la initiativ lill åtgärder med alkoholpolitiskanknytning, 2. förbereda ställningstaganden ifrågor som rör alkoholpolitiken, 3. avge yttranden över förslag tillanslagsframställning och i andra liknande frågor, 4. fördela medel som ställs lill socialstyrelsensdisposition för information i alkoholfrågor, 5. fördela medel till den föreslagnaförsöksverksamheten med fritidsaktivileier, 6. besluta om bidrag lill Föreningen , 7. avge yttranden i frågor om fördelning av medel tilluppdragsforskning. bör senare kunna överväga förutsättningarna och möjligheterna förnämnden att behandla frågor även om andra missbruksmedel. Beredningsgruppenföreslår att de uppgifter som handläggs inom riksskalleverkels alkoholbyrä- med undantag för de uppgifter som knyter an till del särskilda registretrörande vissa alkoholbrolt m. m. - förs över till . Härigenomvinns enligl beredningsgruppen viktiga fördelar genom att samordning,uppföljning och tillsyn på det alkoholpolitiska området handläggs i sammamyndighet. Överflyttningenbör ske i samband med att den föreslagna reformerade lagstiftningen träder ikraft . Beredningsgruppen påpekar au socialstyrelsensorganisationsformer är föremål för översyn inom styrelsen. En rapport rörandeutredningslägel skall avges och slutrapport innefattandeorganisationsförslag . I den nämnda översynen bör enliglberedningsgruppen även prövas hur handläggningen av alkoholfrågornaorganisatoriskt skall placeras in i . Beredningsgruppen tardärför inte ställning till alkoholfrågornas framtida placering inomsocialstyrelsen men framhåller att alkoholfrågorna har sådan vikt alt de börbilda grundvalen för en särskild enhet inom . Med hänsyn til)frågornas nära samband med frågor om andra missbruksmedel såsom narkotika,läkemedel etc. bör vidare särskilt övervägas om frågor rörande sådana medelskall ingå i enhetens ansvarsområde. Beredningsgmppenutgår från all den personal på riksskalleverkels alkoholbyrå, varsarbetsuppgifter förs över till , kan beredas motsvarandesysselsättning inom . kommer därutöver enligtberedningsgruppen att behöva personalförstärkning med hänsyn till dealkoholpoliliska frågor som tillkommer uiöver dem som förs över frånriksskatteverket. Det är viktigt att därvid beakta behovet av personal mederfarenhet av sociala frågor och informationsfrågor. 1976/77:108 36 nytillkommandeuppgifterna kan nämnas alt fullgöra kanslifunktionen för den alkoholpolitiskanämnden. Debeslut enligt alkohollagstiftningen som meddelas av länsstyrelse kan i dagöverklagas hos regeringen. Besluten är av skiftande natur och avser oftatillämpningen av en betydande detaljreglering. Avgörandet av vissa frågorkräver omfattande specialkunskaper. Övervägande skäl talar enliglberedningsgruppen för att som central myndighet på alkoholområdetockså bör tilldelas uppgiften .som slutlig besvärsinstans i de fall som nuberörs. Ävenenligt min mening står viktiga fördelar att vinna genom en sådan förändradorganisation som beredningsgruppen har föreslagit. Jag anser vidare i likhetmed beredningsgruppen att alkoholfrågorna bör bilda grundvalen för en särskildenhet inom och att frågor rörande olika missbruksmedelorganisatoriskt bör knytas nära samman. På enheten bör således kunna handläggasfrågor om åtgärder rörande missbruksmedel i övrigt. En sådan fråga är den avsocialstyrelsen aktualiserade som avser sniffnings-medlen. En överflyttning avregeringens besvärsprövande funktion lill står i samklang medsträvandena att avlasta regeringen sädana uppgifter som med fördel kanhandläggas hos myndigheterna. Jag tillstyrker därför förslaget. De nyauppgifterna för medför behov av personalförslärkning inomstyrelsen utöver vad som följerav överflyttningen av personal frän riksskatteverket.Jag förordar att förstärks med fyra handläggare. Behovuppkommer också av förstärkning av biträdespersonalen. Mitt förslag innebär bl.a. alt de arbetsuppgifter som handläggs inom riksskatteverketsalkoholbyrå förs över lill . I likhet med beredningsgruppenanser jag dock att undantag bör göras beträffande de uppgifter som knyter antill del vid förda registret rörande vissa alkoholbrott m. m.Registret har bl. a. den funktionen alt det lämnar grundmaterial förriksskalleverkels beslut om avstängning från inköp av alkoholdrycker hosSystembolaget. På grundval av riksskalleverkels beslut upprättar Systembolagetspärriisior. har besluten om avstängning minskal bråkdel av de tidigare med anledning av att avstängningen på grund avfylleri upphört i samband med fylleristraffets avskaffande. Jag kommer i detföljande alt föreslå att möjligheten till avstängning från inköp avskaffas.Den framtida sociallagstiftningen kan komma alt ytteriigare inskränka behovetav den registrering som det här gäller. Enligl min uppfattning är del intemotiverat av vare sig alkoholpolitiska eller socialpolitiska skäl au behållaregistret. Med anledning av vad jag har anfört kommer chefen förbudgeidepartemeniet att ta upp frågan om en avveckling av registret. 1 avvaktanpå en avveckling bör regisierfunktionen ligga kvar hos . Frågorsom rör sambandet mellan alkohol och kriminalitet bör förutom 1976/77:108 37 avsocialstyrelsen bevakas genom brottsförebyggande rådet. Samarbetet mellanrådet och bör säkras genom att enrepresentant för rådet vid behov knyts till nämnden. Försäljningenav alkoholdrycker regleras f n. huvudsakligen av rusdrycks-försäljningslagen(1954:521), Rfl och ölförsäljningslagen (1961:159), Öfl. Handeln medalkoholfria drycker regleras av förordningen (1955:38) om försäljning avalkoholfria drycker. Beredningsgruppenföreslår i överensstämmelse med APU vissa förändringar av gällande terminologipå alkohollagstiftningsomrädet i syfte all härigenom fä överensstämmelse meddel allmänna språkbruket. Jag biträder förslaget. Ienlighet härmed används i fortsättningen termen försäljning för varje slagstillhandahållande av alkoholvaror mol ersättning. Försäljning till återförsäljarebenämns partihandel. Försäljning lill förtäring på stället benämns serveringoch all annan försäljning detaljhandel. Alkoholhaltigavaror som är avsedda för dryckeskonsumtion benämns i fortsättningenalkoholdrycker. Övriga alkoholhaltiga varor kan vara an-lingen teknisk sprit,alkoholhaltiga preparat eller läkemedel. Alkoholdryckernaindelas med hänsyn lill lillverkningssäll, ingredienser m. m. i spritdrycker,vin och maltdrycker. Vin indelas efter alkoholslyrka i slarkvin och lältvin. Påmotsvarande sätt indelas maltdryckerna i starköl, öl och lättöl. Beteckningenöl bör efter mellanölels avskaffande avse sådan maltdryck som betecknasöl av typ A. Lättölet liksom läskedryckerna hör lill de alkoholfria dryckerna.De exakta definitionerna återfinns i lill-verkningslagstift ningen. Jagkommer i det följande all beröra vissa grundläggande principer för handeln medalkoholdrycker. I samband därmed kommerjag all översiktligt redovisa förslag ifrågor av större vikt. En närmare redogörelse för dessa och övriga frågorlämnas i specialmotiveringen till lagförslagen. Jagkommer först att behandla den lokala och regionala lillsynsorgani-salionen,varmed avses ordningen för tillsyn och övervakning av lagens föreskrifter påkommunal nivå och på länsnivå. Därefter behandlas frågor som är speciella fördetaljhandel med alkoholdrycker resp. servering av alkoholdrycker. I sambanddärmed berörs också del kommunala inflytandet i alkoholförsäljningsfrågor. 3.6.1Den lokala och regionala tillsynsorganisationen Enliglnuvarande ordning har länsstyrelse, länsnykterhelsnämnd, polismyndighet ochsocial centralnämnd skyldighet all övervaka all försäljning av drycker. Prop.1976/77:108 38 myndighetpå dryckesområdet fungerar . Polismyndighetenlämnar tillstånd lill detaljhandel med öl. Övriga tillstånd meddelashuvudsakligen av . Tillständsgivning och övervakning sköts -enligt en är 1970 skapad organisation - hos länsstyrelserna av särskildahandläggare för utskänkningsärenden. Del finns i princip en sådan handläggare ivarje län. Beredningsgruppenframhåller inledningsvis att del är angeläget alt del för lillståndsgivning förhandel med alkoholdrycker och tillsynen över sådan handel skapas enorganisation som pä ett meningsfullt och odramatiskt sätl kan förebygga ochavhjälpa missförhållanden vid försäljning av alkoholdrycker. Enliglberedningsgruppen kan det, med detta synsätt på verksamheten framstå somnaturligt att lägga övervakningsuppgifterna på lokala kommunala organ.Beredningsgruppen finner dock i likhet med APU att en förstärkning av dekommunala socialmyndighelerna är förenad med påtagliga organisatoriskaproblem. I ett stort antal kommuner får uppgifterna nämligen inle en sådanomfattning att de motiverar inrättandet av särskilda tjänster. Under sädanaförhållanden är det enligl beredningsgruppen inte möjligt att rekrytera ochbehälla personal som har tillfredsställande kunskaper på området. Beredningsgruppenstannar därför för all länsstyrelserna även i fortsättningen bör hahuvudansvaret för frågor rörande försäljningen av alkoholdrycker. Dettabehöver emellertid enligt beredningsgruppen inte innebära all del lokalainflytandet över handeln med alkoholdrycker blir mindre. Beredningsgruppenframhåller all de sociala centralnämnderna ofta har en god kunskap omförsäljningsställen som orsakar problem från nykterhets-synpunkt och all detdärför bör ingå i nämndernas verksamhet att ha en fortlöpande uppsikt överserveringar och butiker som säljer alkoholdrycker.