prop · G00374 · 1976-12-31 00:00:00 — Men såväl inormal- som avspärrningsfallet erfordras dock gasturbiner för att klaradriftstörningar av olika slag såsom nätfel samt oväntade bortfall avvärmekraftaggregat. I ett krig blir detla behov än mer markerat genom denbekämpning som överföringsledningarnä från Norriand lill Syd- och Mellansverigekan väntas bli utsatta för. Detla släller enligt utredningen krav inte bara påsnabbt tillgänglig reserveffekt ulan även på elt geografiskt differentieratproduktionssystem. OLK anser med hänsyn lill gasturbinaggregatenskaraktär av utpräglade lopp- och reservkraftverk del lämpligare altlagringsskyldigheien baseras på installerad effekl än på lidigare förbrukning,för att därigenom säkerställa driften under kris och krig. Lagringsplikt föreslås åvila sådanagasiurbinanläggningar som har en installerad effekt överstigande 5 MW peraggregat. Med avseende på de krav som ställs pågasturbinernas tillgänglighet föreslår OLK att de kvantiteter bränsle somerfordras för krigssituationer skall lagras i omedelbar anslulning tillaggregaten. För lagringsskyldighetens genomförande i övrigi för kraftverken,liksom för värmeverken, bör enligl OLK alUjämt den bestämmelsen gälla, attminst en iredjedel av lagringsskyl-dighelens ökning sedan ingången av år 1970skall fullgöras vid det verk som har orsakat den ökade lagringsskyldigheien. 1976/77:74 116 7.3.13Lagringsskyldighel för förbrukare av ångkol 1 och med oljekrisen har intresset förkol ökal. Den helt överväganden delen av den svenska kolimporlen utgörs avgaskol, som är avsedd att konverteras till koks. harimporten av ångkol för förbränning legat på ca 400 000 lon per år.Någon större ökning av denna import räknar OLK inte med ,då del i inte finns sådana förbränningsanläggningar atlnämnvärt större kvantiteter än kan användas vare sig för bostadsuppvärmningeller elproduktion. Om kostnadsrelationen mellan kol och olja ändras, så attenergiproduktion ur kol blir billigare än med olja, kan det däremot tänkas attkol i viss utsträckning kan komma att ersätta i första hand tiock eldningsolja.Med de regler som gäller för lagringsplik-liga förbrukare avolja skulle en sådan utveckling innebära en nedgång i försörjningsberedskapen.Mol denna bakgrund har OLK enligl sina direktiv haft att pröva om skyldighelatt lagra kol skall åläggas industriella storförbrukare. Omlagringsskyldighet införs även för förbrukare av ångkol enligt samma regler somf n, gäller för eldningsolja, skulle denna enligt uiredningen inträda vid ensammanlagd förbrukning av ängkol . Införandetav en sådan lagringsplikl för industriella storförbrukare skulle på grundvalav induslristalisliken för innebära att endast fem företag skulle blilagringsskyldiga. Dessa förelag svarade nämnda år för av den lolalaförbrukningen för energiändamål (exkl, kraft- och värmeproduktion). Med hänsyn till de förhållanden som alltså råder fn. finner OLK atl lagringsskyldighet ej bör införas för industriellastorförbrukare av ångkol. Om kolanvändningen ökar genorii enövergång från eldningsolja lill kol kan della medföra en nedgång iförsörjningsberedskapen, varför OLK föreslår all frågan om lagringsskyldighetför ångkol omprövas vid den föreslagna kontrollstationen. Enligl bestämmelserna i lagen (1957:343) om oljelagringm, m. kan medgivande lämnas lagringsskyldig all i stället för eldningsoljalagra annat bränsle förutsatt all sådant bränsle kan användas ieldningsaläggningen. OLK anser aU lagringspliktig, som normalt användereldningsolja men har leknisk utrustning för alt utnyttia exempelvis kol, även iframtiden bör ha möjlighel alt fullgöra sin lagringsskyldighet genom lagring avkol. OLK konstaterar inför sina överväganden omlagringsansvaret i det föreslagna programmet all del, utöver den statligalagring av bl.a, koks, flygdrivmedel och gasol som finansieras överstatsbudgeten, f n. finns två Prop.1976/77:74 117 beredskapslagringssyslem.Del ena är den traditionella beredskapslagringen, den s. k. tvångslagringen, inäringslivets regi finansierad prisvägen med beredskapslagringsavgifter samlstatliga bidrag. Det andra är den statliga lagring av råolja och eldningsolja,som finansieras med särskilda beredskaps-avgifter på oljeprodukter, 7.3.14.2Vissa konsekvenser av nuvarande ivångslagringssyslem I sitt betänkande har OLK granskat hur nuvarandeivångslagringssyslem fungerar. Utredningen konstaterar att de lager som harbyggts upp inom ivångslagringssystemet har finansierats bl, a. genom uttag avberedskapslagringsavgifter av konsumenlerna-eller för lagringspliktigaförbrukare genom motsvarande befrielse från avgiften - samt genom statligabidrag. Systemet innebär all beredskapslagren ulgör förelagens egendom.Företagen får emellertid inte ulan tillstånd förfoga över tvångslager. Ettföretag som minskar sin marknadsandel och därigenom sin andel av del toialatvångs-lagret får förfoga över det tidigare ivångslagret. Likaså får eltföretag, i det fall lagringsmålet för en viss produkl sänks, möjlighel altdisponera det lager som lidigare utgjorde tvångslager. En följd av allförelagen är ägare till beredskapslagren är vidare att dessa genom utmätningeller konkurs kan tagas i anspråk för tillgodoseende av företagets borgenärer.Likaså kan ett förelag som minskar sin marknadsandel eller helt lämnar densvenska marknaden sälja ul av sill tidigare tvångslager, 1 elt sådant falluppstår dock återbelalningsskyldighet för icke avskrivna statliga lån. Dessamöjligheter att förfoga över lager anskaffade för beredskapsändamål framslårenligl utredningen som otillfredsställande, eftersom lagren huvudsakligen harfinansierats av de slutliga konsumenterna och av staten. Enligl del system som gäller för oljehandeln vidfinansiering av tvångslagringen har den del av kosinaden för del ökadelagringsmålei, som inte läcks av statliga lån, finansierats genomberedskapslagringsavgifter. För fierlalel förelag sker finansieringen genom engemensam fond (för innevarande oljelagringsprogram StiftelsenPetroleuminduslriens Beredskapsfond). 1 denna fond har varje förelag sill egetkonto. De slulliga bidragen från fonden till del lagringsplikliga företagel ärinle kopplade lill det enskilda företagels andel i lagringsmålei. Delta medfören över- eller underkompensation för företag som minskar respektive ökar sinmarknadsandel. Elt förelag som minskar sin marknadsandel av en viss produkterhåller ett överskoti i fonden medan elt förelag som ökar sin marknadsandelinle får täckning för kostnaden för sin andel i det ökade lagringsmålet.Underkompensalion drabbar i särskill hög grad förelag som blir lagringsskyldigaförst när en avsevärd del av lagringsperioden har förflutit. Registrerademarknadsförändringar liksom också saldon i fonden vidprogramperiodens ulgång vittnar enligl OLK om att de angivna effekterna harvarit ekonomiskt belydande. Sålunda har för vissa förelag överskoti om mång- 1976/77:74 118 Molsvarande effekter uppstår förde företag som slårutanför fonden liksom för de lagringsplikliga förbrukarna. OLK konstaterar attkonsekvenserna för förbrukarna inte blir lika vittgående, eftersom kosinadernaför olja i regel ulgör en relalivt liten del av deras toiala koslnader för sinverksamhet. Enligt gällande regler skall det toialalagringsmålet fördelas mellan de lagringsskyldiga. Detla får till följd atl eltnytillkommande lagringsskyldigt förelag, förutom sin andel i ökningen avlagringsmålet för perioden, även får ta del i tidigare lagringsmål. Dessatidigare lagringsmål har huvudsakligen finansierats genomberedskapslagringsavgifter, som har tagits ul under tidigare perioder, och genomslatliga bidrag. Det nytillkommande lagringsplikliga företaget måstefinansiera sin andel i tidigare lagringsmål med eget eller upplånat kapital.Motsvarande gäller om ell oljeföretag ökar sin marknadsandel ellerenlagringspliktig förbrukare ökar sin förbrukning. De skyddade och särskilt lokaliseradelagringsutrymmena är från och med huvudsakligenuppförda gemensamt för de lagringsskyldiga oljehandelsföretagen och enlagringspliktig förbrukare genom försorg av särskill bildade uibyggnadsbolag,de s. k. SPL-bolagen. Utbyggnaden har via beredskapslagringsavgifter ochstatliga anläggningslån finansierats genom lån från de lagringsskyldiga lilldel SPL-bolag som har haft ansvarel för byggnationen och som äger anläggningen.Låneformen har valts av skattetekniska skäl. Enligt gällande konsortialavtalmellan delägarna i respektive SPL-bolag fördelas vid lagringsperiodens slututrymmena i förhållande lill förelagens andelar i skyddad respektivelokaliserad lagring. Efter samma grund fastställs företagens bidrag lillfinansieringen i form av lån lill SPL-bolagel. äger enliglkonsortialavtalet senare omfördela utrymme som har friställts genom atl eltföretags lagringsskyldighet har bortfallit eller minskat. Det enskildaföretagel har inle rätt all fl tillbaka sitl bidrag (lån) till SPL-bolaget menär däremot oförhindrat att disponera överdel fysiska lagret av olja. Företagetär vidare skyldigt att återbetala de statliga lånen i den mån dessa inte haravskrivits, Elt nytillkommet lagringsplikligt företag har inte rätt att fådisponera utrymme i en anläggning där utrymme friställs för lagring enligt dettidigare lagringsmål för vilkel anläggningen ursprungligen har byggts, 1 ettsådant läge kan i stället dessa friställda utrymmen användas för kommandelagringsprogram av de i det ursprungliga lagringsprogrammet ingående företageneller disponeras för annat ändamål. Mol bakgrund av vad som anförts kan det enligl OLKkonstateras atl det nuvarande syslemet har betydande nackdelar för förelag somönskar etablera sig på marknaden respektive öka sin marknadsandel. Mindreoljeföretag kan tvingas att avslå från egen impport eller hålla nereförsäljningen för alt på så sätt undgå lagringsplikt. Syslemet verkar således ihög grad försvårande för etablering och marknadsexpansion. Prop.1976/77:74 119 7.3.14.3Olika alternativ för kommande oljelagringsprogram Den föreslagna utökningen av oljelagringen kanenligt OLK antingen ske i statens eller näringslivets regi eller genom enkombination av båda dessa alternativ. OLK erinrar om att de mera vägande skälentill atl beredskapslagringen från dess införande huvudsakligen harombesörjts av näringslivet var all lagringen därigenom kunde ske som enintegrerad del av den kommersiella verksamheten varvid kraven på omsättning avlagren kunde lillgodoses. Omsältningskravet är framför alll aktuellt förmotorbensin. Detta krav ansågs ej kunna tillgodoses på ett tillfredsställandesäu för det fall lagringen skedde i stallig regi. Vidare åstadkoms lill vissdel en från beredskapssynpunkt önskvärd spridning av lagren genom att deenskilda förelagen ålades lagringsskyldighet. Vidare bedömdes slalen inledisponera tillräckligt kunnande och erforderliga organisatoriska resurser föratt omhänderha lagringen. Alternativet att lagra råolja, vilkel siarkt minskarkravei på omsättning, aktualiserades inte, då landei lidigare saknade inhemskraffinaderikapacitet av mer betydande omfattning. Vidtidpunkten för kontrollstationens förslag till utökad lagring haderaffinaderikapaciteten i landet byggts ut i en omfattning som möjliggjorde enförsörjningsberedskap på oljeområdet genom lagring av råolja i stället för somlidigare färdigprodukter. Efter driftstarten vid Skandinaviska Raffinaderi ABScanraffs raffinaderi vid kan enligl uiredningen av tillförseln till marknaden täckas av produkler från inhemskaraffinaderier. Eftersom den av kontrollstationen föreslagna lageruppbyggnadenhuvudsakligen syftade till atl möla fredskriser och i viss månavspärrningssituationer behövde heller inga krav från skyddssynpunkt ställas påspridning av lagren. Del ansågs därför då rimligt att den fortsatta lagringenskedde på det säu som var ekonomiskt mest fördelaktigt. Råoljelagring framstoddärvid som del ekonomiskl avgjort mest fördelaktiga alternativet. Vidråoljelagring erhålls dessulom en större fiexibilitet eftersomproduktframsiällningen i viss utsträckning kan anpassas lill de akluellabehoven under en kris. Vidare konstaterades att de invändningar som tidigarekunnat anföras mot en statlig lagring i allt väsentligt var undanröjda och altstaten genom ÖEF hade en lämplig organisation med kunnande på området förgenomförande av den föreslagna råoljelagringen. Statlig råoljelagring ansågsinnebära avsevärda administrativa fördelar för tillsynsmyndigheten jämfört medlagring enligt nuvarande ivångslagringssyslem. OLKhar vid sina överväganden om fördelningen av lagringsansvaret för den kommandelagringen förutsatt alt den fortsatta uibyggnaden av fredskrisreserven skulleske på samma säu som lidigare, dvs. genom statlig lagring av i försia handråolja finansierad genom uttag av särskilda beredskapsavgifter. OLKifrågasätter emellertid om inte även den föreslagna utbyggnaden avavspärrningsreserven delvis bör ske i form av råolja i statens regi. OLK anserdet vara principiellt riktigt att de lager av olja som beslutar om Prop.1976/77:74 120 föratttrygga energiförsörjningen i kristid och som ytterst bekostas av landetsoljeförbrukare också ägs av staten. Genom statlig lagring undviks enligl OLK deförut redovisade negativa konsekvenserna som nuvarande ivångslagringssyslemmedför. OLK konstaterar att en utökad statlig råoljelagring innebär, att denfrån beredskapssynpunkt önskvärda spridningseffekten inte uppnås i sammaomfattning som vid lagring av färdiga oljeprodukter, eftersom råoljelager börligga i anslulning lill raffinaderierna. Dock förulsätis all normalatransportmöjligheter föreligger i en avspärrningssiluaiion varför kravet påspridning av avspärrningsreserven inte lorde hindra atl en mindre del av dennalagras i form av råolja. Om lagringen under föreslagen lagringsperiod skallske i statens regi bör enligt OLK som första krav uppställas att lagren intebehöver omsättas. Detta kan enligt OLK:s mening endasl ske genom lagring avråolja i så stor utsträckning att behovet av de omsällningskrävande produkternatäcks i råolja. Fören råoljelagring av denna omfattning måsle del enligtutredningen övervägas huruvida - erforderligraffinaderikapacilel finns inom landei - erforderiig iransporikapacileifinns inom landei för distribution i krislid av färdigprodukter frånraffinaderierna till konsumtionscenira - tekniska möjligheter finns förutbyggnad av bergrumsanläggningar i anslutning till befintliga raffinaderier - råoljelagring är gynnsammareekonomiskt än motsvarande färdigprodukt-lagring. Raffinaderikapaciteien -exklusiveasfaltraffinaderier-inom landet beräknas av OLK uppgå till av landetsbehov av oljebaserade bränslen och drivmedel , Del krisförlopp som ligger till grund för OLK:sbedömning av behoven under avspärrning förulsätler all importen successivi gårner som konsumtionsbegränsande åtgärder sätts in. OLK konstaterar allunder förutsättning all förutom merparten av fredskrisreserven även en mindredel av avspärrningsreserven lagras i råolja kan den totala råoljekvantitelenför såväl fredskris som avspärrning inklusive beräknad råoljeimpori raffinerasinom landei under del studerade tidsförloppet för en avspärrningssituation. 1 en fredskris kan enligl OLK förväntas attimporten kan upprätthållas i slörre utsträckning än under en avspärrning.Därmed blir även tillförseln av färdigprodukter betydligl slörre jämfört med enavspärrningssiluaiion. Behoven av färdigprodukter bör sålunda med hänsyn tilllandels raffinaderikapacilel kunna täckas även om hela fredskrisreservenlagras i råolja. 1976/77:74 121 Genom koncentration av raffinaderikapacilel tillvästkusten kommer i det fall beredskapslagringen sker i form av råolja storakrav att ställas på möjligheten atl vidaretransportera de vid raffinaderiernaerhållna produkterna. Avgörande härvidlag är enligt OLK huvudsakligentillgången på tankfartyg och järnvägstankvagnar. Under en fredskris lorde transporterna avoljeprodukter som raffineras inom landet kunna ske utan större störningar och ierforderlig omfattning. Möjligen kan problem uppkomma vad avser transporternamed båt, då oljebolagen endasl i mycket begränsad omfattning äger i Sverigeregistrerat lanklonnage. Dessutom saknas garantier för att fartyg som normaltär sysselsatta med denna typ av transporter även under sådana omsländigheterkommer atl fortsätta sin verksamhel här i landet. Enligl OLK kan sjötransporternas relativa betydelseunder en avspärrningssiluaiion väntas öka jämfört med fredsläget. Av avgörandebetydelse är då att svenskt tonnage befinner sig i svenska farvatten. Detlagäller specielll tankfartyg med avseende på behovet atl transportera deraffinerade produkterna från raffinaderierna på tillkonsumtionscenira på ostkusten. Under sådana omsländigheler blir möjlighetenatl med tankfartyg gå genom av stor betydelse. Avdet svenska produkllanklonnaget på mellan 3 000 och dödvikt ,vilkel totalt moisvarar knappt 460 000 lon dödvikt, beräknar OLK all av detlolala tonnaget kan ca dödvikt passera med full lastunderen avspärrningssiluaiion. Uiredningen betonar dock alt den andelfärdigprodukter som beräknas komma frånberedskapslagrad råolja och sålunda kan bli föremål för denna typ av transportär relativt ringa. Mot ovanslående bakgrund drar OLK den slulsalsenatt transportproblemen vad gäller råoljelagring torde kunna lösas under bådeen fredskris och av avspärrningssiluaiion, i det senare fallet underförutsättning atl ordinarie svenskregislrerai kusiianktonnage kan behållas isvenska farvatten. ÖEF har för utredningens räkning inventerat möjligheternalill utbyggnad av råoljeanläggningar, vid nu projekterade eller planeradelagringsplatser i närheten av raffinaderierna, i den omfattning som skulleerfordras för alt lagra en utökad fredskris- och avspärrningsreserv i form avråolja. Härvid framkom alt ÖEF med säkerhet f n. totalt kan bygga bergrum förinlagring av 5,3 milj. m råolja. Dessulom ansåg ÖEF det möjligt alt bygga utför lagring av ytteriigare 3,5 milj. m vid nu planerade lagringsplatser. Förytterligare en milj. m förelåg en viss osäkerhei vid bedömningen avutbyggnadsmöjligheterna bl. a. beroende på ovissheten vad gäller tillkomstenav ett nytt Prop.1976/77:74 122 raffinaderivid BroOorden, Förutom tidigare nämnd utbyggnadskapacitet finns möjligheten attbygga anläggningar på andra platser än de nu planerade eller projekterade. OLK beräknar den ekonomiskt optimala fördelningenmellan råolja och färdigprodukter av den tillkommande lagringen med beaklandeav beräknade behov av färdigprodukter, varukoslnader och beräknadelagringsanlägg-ningskoslnader. För valet av råolja beaktar OLK följande faklorer,nämligen utbylesial vid raffineringsprocessen, uppvärmningskrav, svavelhalt,anskaffningsmöjlighet och pris. Uppgifterhar inhämtats från landets raffinaderier om raffinaderiutfallet för olikaråoljetyper vid normal kommersiell drift. Uppgifter rörande möjligheten tillvolymmässig maximering av vissa produkler har även inhämtats. Det har därvidframkommit att de råoljelyper som ger elt utfall som bäsl överensstämmer medde av OLK beräknade behoven av färdigprodukter är lätta arabiska oljor ochNordsjöoljor. Ettkrav som enligl OLK bör ställas vid val av råolja för lagring är atl oljansstelningspunkl är sådan all den kan lagras utan uppvärmning. De lätta arabiskaråoljorna kräver ingen uppvärmning. Nordsjöoljorna däremot kan vis.serligenlagras utan värmning men lorde inte klaralångtidslagring ulan viss uppvärmning. Uiredningen konstaterar alt lagring avNordsjöolja således innebär högre koslnader lill följd av all lagringsutrymmenamåste förses med uppvärmningsanordningar. Denlätta arabiska råoljan produceras i stora mängder och anses därför av OLK varalätt att erhålla under normala förhållande. Vidare visas atl prisei på t. ex.Arabian Light är relativt fördelaktigt jämfört med andra råoljor av molsvarandetyp. Vadbeträffar svavelhalt är Nordsjöoljorna lågsvavliga och de lätta arabiskaoljorna normalsvavliga. OLKväljer mot ovanslående bakgrund alt vid beräkningarna ulgå från lätt arabiskolja. Utredningen framhåller dock all lagringen bör kunna ske även i annanråolja, t. ex. Nordsjöolja, Vidare anser OLK i likhet med vad som anförts ikontrollstationens betänkande all man i händelse av en kris far acceptera elthögre svavelulsläpp än eljest för alt erhålla nödvändig energi, beräkningar ulgår OLK från importpriserna under första kvartalet 1976.Anläggningskostnaderna har beräknats med utgångspunkt i kostnaderna för deanläggningar som byggts under innevarande lagringsprogram. Dessa kostnader harframräknats till prislägel . Fyllnadsgraderna har i tidigare program angivitstill varierande procentsatser för olika produkter. De skäl som anförts för altanvända lägre Prop.1976/77:74 123 fyllnadsgraderän 100 96 har bl. a. varit att disponibelt uirymme måste finnas för alt vidomsättning av lagren ihte behöva göra avkall på beredskapen. Avsikten har medandra ord varit att i händelse av att ett lagerutrymme tillfälligt tömsmolsvarande kvantitet skall lagras i överkapacitetsutrymme i övrigaanläggningar. Endast motorbensin lordeenligl OLK krävaomsättning, OLK anger därför fyllnadsgraden för motorbensin till 90 96, Förövriga produkter anges fyllnadsgraden till 100 96, Fyllnadsgraden 100 96används även i beräkningarna 1973 beslutade råoljelagringen liksomför den beslutade eldningsoljelagringen, när det har gällt atl bedömaerforderiiga cisternutrymmen . Vid beräkningen av den ekonomiskt optimalafördelningen mellan råolja och färdigprodukter förutsätter OLK vidarebilligaste lagringsalternativ (stora bergrumsanläggningar) förfärdigprodukllagring och normalt kommersiellt utbyte ur råolja. Redovisadekostnadsjämförelser är gjorda exklusive mervärdeskatt. 1 beräkningarna utgörsdel ingående beredskapslagrel av tvångslager enligt målsättningen förinnevarande lagringsprogram, slatliga lager av gasol, fiygdrivmedel ocheldningsolja saml de tre milj, m' råolja som beslutades med anledning avkontrollstationens förslag. Den av OLK beräknade ekonomiskt optimalafördelningen mellan råolja och färdigprodukter är f n, lagring av 9,6 milj. mråolja (inkl. råolja beslutad enligt kontrollstationens förslag) och resterandebehov i form av färdigprodukter. En råoljelagring om totalt 9,6 milj. m gerett raffinaderiutfall som täcker lagerökningsbehovel av den omsättningskrävandeprodukten motor-bensin. OLK påpekar alt om färdigproduktlagringen skall skei näringslivels regi enligl nuvarande ivångslagringsysteminvesteringskostnaderna för lagringen torde öka väsentligt lill följd av altmindre och därmed dyrare lagringsanläggningar samt lägre fyllnadsgraderanvänds. OLK beräknar kosinaderna för lagringsbehoven avflytande fossila bränslen och drivmedel exkl, behoven för gasturbindrift meninkl, behoven av tiock eldningsolja för ammoniaklillverkning med utgångspunktfrån den ekonomiskl optimala fördelningen av råolja och färdigprodukter. OLKräknar med två alternativ, nämligen dels alt staten ombesörjer såväl lagring avråolja som spelskvaniileler av färdigprodukter, dels att spetskvanlilelerna somhittills lagras i näringslivets regi. 1 del senare allernalivel förutsätts dockslaten lagra de kvantiteter eldningsolja som erfordras för att dämpavinlerdispensens verkningar samt behovel av flygdrivmedel. Investeringskostnadernaför programmet beräknas uppgå till 2 818 milj. kr. om såväl råoljelagring somfärdigproduktlagringen sker i statlig regi och till 2 863 milj. kr. omfärdigproduktlagringen sker hos näringslivet enligt nuvarandeivångslagringssyslem. I del senare fallet förulsätis dock att lagerökningsbehovelav gasol i sin helhet tillgodoses av de lagringsskyldiga och att lagringen skergemensaml för de lagringsskyldiga i slora bergrumsanläggningar. 1976/77:74 124 lagringenske på annat säu stiger enligl utredningen kostnaderna för delta alternativväsentligt. 7.3.14,4OLK:s förslag beträffande lagringsansvaret Som redovisats tidigare anser OLK alt de avkonsumenterna finansierade lagren i princip bör ägas av staten. OLK anservidare atl lagringen bör ske på ekonomiskt mest fördelaktiga säll medvederbörligt hänsynstagande lill bl. a. säkerhei, anskaffningsmöjligheier,flexibilitet, distributionsmöjligheter och adminislrativ enkelhet.