prop · G00345 · 1976-12-31 00:00:00 — Enligl10 ;j a) uppbördslagen (1953:272), UL, skall preliminär A-skatl inte utgå förfolkpension och tilläggspension enligt AFL om inte regeringen, med stöd avfullmakten i 3 ;j 3 mom., förordnarellerden skattskyldige själv begär attskatteavdrag skall göras. Regeringen kan emellertid förordna all preliminärA-skatt skall ulgå dels för tilläggspension, dels för folkpension som utbetalastillsammans med tilläggspension eller annan förmån. 1976/77:45 34 gällerdäremot inte om bara folkpension betalas ul. Somjag tidigare nämnt utgår fr. o. m. dubbla pensionstillskott lillpensionslagare med förtidspension. Eftersom pensionstillskotten räknas som sidoinkomslkommer gränsen för den skattefria sidoinkomsten, som går vid , med tidenatl passeras. Skalleavdrag måsle därför för framliden kunna göras även dåfolkpension utgår utan samband med tilläggspension. Pensionstillskotten kommerhär atl överstiga nämnda . För alt man skall få ellsmidigt förfarande bör den nu gällande fullmakten för regeringen enligl 3 S 3mom. UL omfatta rätt att förordna om skatteavdrag även på enbart folkpension.Fullmakten bör emellertid begränsas till de fall slutlig skatt kan antasuppkomma för den skattskyldige. Jag föreslår att nämnda lagrum ändras ienlighet härmed. En motsvarande ändring bör göras i 1 ij kungörelsen (1968:97)om skatteavdrag i vissa fall från folkpension, m. m. Detta ankommer påregeringen. ytteriigare ändringar bör också göras i fråga om skatteavdrag i samband medutbetalning av folkpension. Jag återkommer strax till detta. 4Förmåner för värnpliktiga m. fl. Ett nyllförmånssystem för vissa värnpliktiga m. fi. träder i kraft (prop.1975/76:134, FöU 1975/76:37, rskr 1975/76:326, SFS 1976:308). Systemet innebär bl.a.alt värnpliktiga och vapenfria tjänstepliktiga och elever i bistånds- ochkatastrofutbildning under repetilionsutbildning kommer att få ersättning somkallas dagpenning. Detsamma gäller civilförsvarspliktiga under utbildning ochövning samt läkare under försvarsmedicinsk ijänstgöring. Dagpenningen skall molsvarahel sjukpenning enligl den allmänna sjukförsäkringen. Alla garanteras dock enlägsta dagpenning om . Dagpenningen har förutsatts vara skattepliktig ochpensionsgrundande för ATP. Denåsyftade skattemässiga behandlingen av dagpenningen bör åstadkommas genom attskatteplikten anges i punkt 6 av anvisningarna till 32 ij KL. 1 sammaanvisningspunkt bör också anges de nya förmåner som förutsatts vara skattefria.Hit hör dagersättning och tillägg till sådan ersättning, befatlningspenning ochavgångsvederlag. Dagpenningenavses atl administreras och utbetalas av i huvudsak ochde allmänna försäkringskassorna. Försäkringskassorna bör vara skyldiga alllämna kontrolluppgifter till ledning för mottagarnas taxering. Jag föreslåratt regler härom införs i 37 ij 1 mom. TL. Vidare bör avdrag för preliminär skattgöras när dagpenningen betalas ul. Skatteavdrag bör ske enligt särskild beräkningsgrund.Dagpenning bör därför tas upp bland de bidrag som anges i punkt 12 avanvisningarna lill 32 ij KL. Närmare föreskrifterom särskild beräkningsgrundkan då utfärdas av regeringen med stöd av 3 ij 3 mom. Ävencivilförsvarsplikliga som tjänstgör inom verkskyddel skall bli Prop.1976/77:45 35 Sådan dagpenning skall utbetalas av arbetsgivaren. Detankommer då på denne att göra skatteavdrag och lämna kontrolluppgift.Arbetsgivare skall enligt det nya förmånssystemet ha möjlighet att i ställetför dagpenning utge ersättning med högre belopp än dagpenning till anställdaför ijänstgöring inom verkskyddet. Sådan ersättning är att likställa med annanlön eller ersättning som arbetsgivaren betalar. Några särskilda regler förbeskattning m. m. av ersättningar till verkskyddspersonal erfordras inte. 1sammanhanget vill jag nämna att i vissa fall skall betala ut dagpenninglill sådana läkare som fullgör försvarsmedicinsk ijänstgöring. 1 sådana fallfår det ankomma på socialslyrelsen att göra skatteavdrag och lämnakontrolluppgift. Skatteintäkternaav dagpenningen avses i sin helhel tillfalla staten. För atl åsladkomma detlaföreslår jag att 2 i; lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommunsoch annan menighets utdebitering av skatt ändras på så sätt att dagpenningen inleinräknas i kommunernas skaileunderiag. En motsvarande ordning tillämpas redani fråga om andra ersättningar av liknande karaktär. Jagvill också anmäla en ändring av teknisk natur i 195 i; 1 mom. TL. Däri reglerasrätten att vid särskild fastighetstaxering föra besvär i särskild ordning i detfall underrättelse om taxeringsnämndens beslul erhållits efter föreskriven tid.Det är tveksamt om sådan besvärsrält f n. föreligger när det gäller försenadunderrättelse om fördelning av taxeringsvärde enligt 8 ij 3 mom. andra stycketKL. 195 ij 1 mom. bör ändras så atl det klart framgår att besvär i särskildordning kan föras även i detta fall. Härigenom uppnås överensslämmelse medbesvärsbestämmelserna för motsvarande fall vid allmän fastighetstaxering (167 ij1 mom. TL). 5Bevillningsavgifter 5.1 Nuvarande ordning Enligtvilande förslag om ändring i regeringsformen (RF) träder nya regler om demedborgerliga fri- och rättigheterna i kraft (prop.1975/76:209, KU 1975/76:56, rskr 1975/76:414). a. utvidgas mötesfriheten lillatt avse även frihet att anordna och bevista sammankomst för framförande av konstnäriigtverk (2 kap. 1 i; RF). Medan sådan sammankomst avses bl. a.teaterföreställning, konsert och biografföreställning. Denmötesfrihet, som grundlagen på detla sätt avses tillförsäkra svensk medborgare,får begränsas endast av hänsyn till vissa intressen. Desaa är hänsyn tillrikets säkerhet, till ordning och säkerhet vid sammankomsten eller tilltrafiken eller för atl motverka farsot (2 kap. 12 ij första stycket och 14 ijförsta stycket RF). Bestämmelse som begränsar mötesfriheten av hänsyn till annatintresse är sålunda grundlagsstridig och får inle 1976/77:45 36 En bestämmelse om straffsanktionerad skyldighet att ha tillstånd tilleller göra anmälan om sammankomst är sålunda såvitt gäller svensk medborgare grundlagsstridigom den grundas på andra intressen än som anges i RF. Desammankomster, som kommer atl omfattas av den utvidgade mötesfriheten, utgöresf n. lill viss del av tillställningar som regleras i allmänna ordningsstadgan(1956:617). Regleringen av dessa tillställningar föreslås emellertid enligtproposition 1976/77:39 bli överfiytlad lill lagen (1956:618) om allmännasammankomster. Härigenom undantas bl. a. teaterföreställning, konsert ochbiografföreställning från ordningsstadgans bestämmelser om tillstånd. Tillståndför anordnande av offentlig tillställning eller allmän sammankomst förutsättsäven enligl lagen (1908:128 s. l)om bevillningsavgifter för särskilda förmåneroch rättigheter (BevL) och kungörelsen (1913:380)om rätl för den som är bosatti utlandel att giva eller medverka i offenllig föreställning m. m. i (TsiK).En genomgripande översyn av bestämmelserna om bevillningsavgift sker f n. inorriulredningen (Fi 1971:01)om beskattning av utländska artister. Utredningen torderedovisa sitl arbele . BevL:sbestämmelser om bevillningsavgift bygger på ell lillståndsförfa-rande somnärmare regleras i TslK. 1 utlandet bosatt fysisk person eller där hemmahörandejuridisk person får sålunda enligt I ij 2 mom. TslK inte anordna tillställningutan tillstånd av i det län där tillställningen skall äga rum.Tillstånd krävs också för den som vill anordna tillställning vid vilken iutlandet bosatt fysisk person skall meverka, liksom för den som ämnar anordnatillställning vid vilken ersättning för medverkan tillkommer i ullandet bosattfysisk person eller där hemmahörande juridisk person. Bestämmelserna omtillstånd är i princip tillämpliga även när fråga är om sammankomst enligtlagen orn allmänna sammankomster. 1 TslK finns vidare bestämmelser om tillståndvid artistisk verksamhel för svensk ljudradio eller television. Densom har fåll tillstånd alt anordna tillställning, skall innan tillställningenäger rum göra anmälan till polismyndigheten med företeende av tillståndsbevisei(4 i; första stycket TslK). Förutsättning för tillstånd är bl. a. att anordnarenantingen betalar avgiften i förskott eller ställer säkerhet för den. Den somanordnar tillställning utan tillstånd döms till böler och åläggs skyldighelalt belala utgående avgift (6 TsiK). Till böter och skyldighet att betala bevillningsiavgiftdöms också den som har upplåtit lokal eller plats för tillställning, som harägt rum utan tillstånd eller utan behörig anmälan. Prop.1976/77:45 37 Skyldighetenatl ansöka om lillslånd i förevarande hänseende ingår som ett led i förfarandetför uppbörden av bevillningsavgifterna. Även skyldigheten för anordnare attgöra anmälan lill polismyndighet får närmast ses som sammanhängande meduppbördsförfarandet. Den straffsanklionerade tillstånds- ochanmälningsskyldigheten är sålunda inte motiverad av hänsyn till sådanaintressen som medger en begränsning av mötesfriheten. Bestämmelsen om böter i6 ij TslK får därför fr. o. m.den 1 januari 1977 inte tillämpas såvitt gällersvensk medborgare, som anordnar tillställning som regleras av bestämmelsernai lagen om allmänna sammankomster. Detsamma gäller belräffande tillställningsom enligt förslaget i proposition 1976/77:39 kommer alt utgöra sammankomstenligt denna lag. Bestämmelserna om bevillningsavgift bör därför bringas iöverensstämmelse med RF i dess nya lydelse. Somförut nämnts är bestämmelserna om bevillningsavgift föremål för engenomgripande översyn. Med hänsyn härtill bör anpassningen till RF ske genomminsta möjliga ingrepp i gällande regler. En dylik anpassning anser jag kunnaske genom atl bötesbeslämmelsen i 6 ij TslK begränsas så alt den inte gällersvensk medborgare som anordnar sammankomst som avses i lagen om allmännasammankomster. Inte heller den som upplåter lokal eller plats för sammankomstsom anordnas av svensk medborgare skall kunna straffas. Lokal- eller plalsupplåiarebör i sådanl fall även vara fri från ansvarighet för bevillningsavgift. Påbevillningsavgift som av allmän domslol ådöms svensk anordnare bör utgå restavgiftenligt 58 tj 1 mom. första stycket uppbördslagen (1953:272). Jagförordar efter samråd med kommunministern att bestämmelserna ändras i enlighetmed vad jag nu har anfört. Bestämmelserna är av sådan karaktär att de börmeddelas i form av lag. De bör tas in i en ny paragraf, 6 a ij, i TslK.Bestämmelserna avses träda i kraft . De bör dock inte tillämpasi fråga om bevillningsavgift eller restavgift när bevillningsavgiften belöperpå tid . Enlösning enligt vad här har sagts medför alt mål om betalningsskyldighet förbevillningsavgift när det gäller svensk anordnare får handläggas i den förtvistemål stadgade ordningen. Jag vill härvid erinra om att fallet är detsamma exempelvisnär betalningsskyldighet med stöd av bestämmelserna i 27 a tj lagen (1959:92)om förfarandet vid viss konsumtionsbeskatlning skall åläggas ställföreträdareför juridisk person. Somframgår av förfallningsförslagel förordarjag också några ändringar i TstK avformell natur som betingas av de föreslagna bestämmelserna. 'rop.1976/77:45 38 )Skatteavdrag på yrkesskadelivränta, m. m. Jagvill här ta upp några smärre frågor om skatteavdrag när yrkesskade-ivräniaeller delpension betalas ut med vissa former av folkpension, t. ex.änkepension. Omfolkpensionen är högre än yrkesskadelivräntan kan den utbetalande nyndighelen() vid beräkningen av preliminär skatt la länsyn lill del exlraavdrag som pensionslagaren kan vara berättigad till vid :axering. I delta fallberäknas nämligen preliminär skall för båda inkomsterna på pensionen. Deltaföljer av bestämmelserna i kungörelsen (1968:67) om skatteavdrag i vissa fallfrån folkpension m. m. Men om i stället folkpensionen är lägre än livräntangörs avdrag för båda inkomsterna på livräntan. Skatteavdraget beräknas dåenligt tillämplig skattetabell och kolumn enligt bestämmelserna i . Föratt pensionslagare med skatteavdrag på livränta skall få den preliminäraskatten beräknad med hänsyn lill det extra avdrag, som han kan ha rätt till, måslehan ansöka om jämkning hos lokal skattemyndighet. Sammaförhållande som jag nu har beskrivit finns också i de fall delpension enligllagen (1975:380) om delpensionsförsäkring utgår med vissa former avfolkpension. Enligl min mening börskatteavdrag kunna beräknas på samma sätt oavsett vilken förmån som ulgår med högstabelopp. Jag föreslår däi-för alt reglerna i 3 § 3 mom. UL ändras så all deföreskrifter som regeringen utfärdar i fråga om beräkning av skatt,skalleavdrag och ansvarighet för skall i fråga om folkpension också skall kunnaliilämpas på yrkesskadelivränla och delpension som betalas ut medfolkpension. Även vårdbidrag enligl AFL bör omfattas. Enligt10 § d) UL skall preliminär A-skatl inte ulgå för bl. a. pension som uppgår lillhögsl . Från denna regel undantas f. n. pension som utgår enliglAFL. Jag föreslår att denna undantagsbestämmelse utvidgas till atl omfatta ävenyrkesskadelivränla, delpension och vårdbidrag enligt AFL. Jagvill i sammanhanget föreslå några ytteriigare ändringar i 10 § UL. Enligl 10 §b) UL skall preliminär A-skatt inle ulgå för bidrag som avses i 15 och 19 §§lagen (1962:382) angående införande av lagen om allmän försäkring. De bidragsom avses i 15 och 19 §§ saknar numera aktualitet. Jag föreslår därför alt 10 §b) UL upphör att gälla. 10 § c) UL nämnda familjebidragsförordningen heter numera familjebidragslagen.Vidare har färordningen (1946:348) om familjebidrag åt värnpliktiga med fiera,vilka drabbats av kroppsskada, upphört att gälla. Jag föreslår all lagrummetändras i enlighet härmed. Bestämmelserna i 129 § 4mom. TL saknar numera betydelse. Jag föreslår alt momentet upphävs. Prop.1976/77:45 39 7 Anståndmed inbetalning av skatt Enligt48 och 49 §!} UL medges i vissa fall anstånd med inbetalning av skatt, varmedavses även de avgifter som nämns i 1 § UL. Enligt 49 § 1 mom. 6) UL kan lokalskattemyndighet medge anstånd om skatt påförts obehörigen eller med för högtbelopp på gmnd av fel vid debileringen. Med debiteringsfel avses i princip allafel på debetsedel på slutlig eller tillkommande skatt. Sjukförsäkringsavgift,socialförsäkringsavgift till folkpensioneringen och tilläggspensionsavgiftberäknas på grundval av avgiftsunderlag, som bestäms enligt regler i AFL.Allmän arbetsgivaravgift enligt 4 § lagen (1968:419) om allmänarbetsgivaravgift beräknas på avgiftsunderiag enligl regler i nämnda lag. Felpå avgiftsunderlag liksom besvär över avgiftsunderiag omfattas dock inte av anslåndsbestämmelserna.Endasl om själva avgiftsdebileringen skett felaktigt kan f n. anstånd medges. Medtanke på de sociala avgifternas omfattning bör enligt min mening möjlighelerna lillanstånd med inbetalning av skatt eller avgift vidgas till att omfatta ävenbesvär över och rättelse av avgiftsunderlag. Beslut om anstånd bör i dessa fallmeddelas av lokal skattemyndighet på liknande sätt som gäller viddebiteringsfel. Den lokala skattemyndigheten bör i regel kunna fatta beslul medstöd av det material som finns hos myndigheten. 1 mera komplicerade fall börmyndigheten kunna begära yttrande hos . Jag föreslår atlbestämmelser härom införs i 49 § 1 mom. 5) UL saml i anvisningarna lill 49 §. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag atl regeringen föreslårriksdagen alt antaga förslagen lill 1. lag om ändring i lagen(1958:295) om sjömansskaU, 2. lag om ändring ikommunalskattelagen (1928:370), 3. lag om ändring i taxeringslagen(1956:623), 4. lag om ändring i uppbördslagen(1953:272), 5. lag om ändring i lagen(1965:269) med särskilda beslämmelser om kommuns och annan menighelsutdebitering av skatt, 6. lagom ändring i kungörelsen(I913:380)omräu förden som är bo.satl i utlandet all giva eller medverka i offentligföreställning m. m. i . Detunder 6 angivna förslaget har upprättats i samråd med chefen för kommundepartementel. Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och beslular alt genomproposition föreslå all aniaga de förslag som föredraganden har lagtfram.