prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — 1975:87, SkU 1975:31, rskr 1975:229). Debegärda förstärkningarna av kronofogdemyndigheterna motiveras med Prop.1976/77:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 14 attarbetet har blivit mera krävande saml all uibyggnaden av taxeringskontrollenhar medfört en ökad arbetsbelastning för dessa myndigheier. Del beloppsmässigtlägsta allernalivel - det s. k. 0-alternativel - som motsvarar anslaget enligtstatsbudgeten för /77 uppräknat med pris- och löneomräkning ochdärefter reducerat innebär en ökning av medelsbehovet med följandebelopp. Länsstyrelserna har i sina anslagsframställningarredogjort för de beräknade följderna av delta altemativ och framhållit altnedskärningen skulle påverka främst anslagen för lönekostnader. Vidlänsskallerälten, faslighels-taxeringsrätten, länsrätten, bil- ochkörkortsregislrel, handels- och förenings-registret saml de delar avlänsstyrelsen som handlägger besvär av olika slag kan, enligt vadlänsstyrelsema framhåller, reduceringar betraktas som hell omöjliga så längeefterfrågan på dessa tjänster inte visar någon vikande tendens. Eventuellareduktioner måsle därför drabba planeringsavdelningen och skatteavdelningen - iStockholms län laxeringsavdelningen. Länsstyrelserna anser atl sådanareduceringar skulle rimma dåligt med de mål som statsmakterna har satt upp pådessa områden. 1 fråga om de lokala skatlemyndighetema framhållerlänsstyrelsema att en anslagsminskning skulle medföra sämre service åt deskattskyldiga och ål taxeringsnämnderna. skulle medföra lägre kvalitet påtaxerings-resultatet och i viss utsträckning rättsföriuster för deskattskyldiga. Kvaliteten på krediterings- och arbelsgivarkonlrollen skulle fåsänkas med skat-leföriuster för det allmänna som följd. För kronofogdemyndigheternas del hävdarlänsstyrelserna alt en minskning av dessa myndigheters resurser skulleresultera i ell sämre indriv-ningsresullal. Slorieken av förluslema somhärigenom skulle drabba bl. a. statsverket är svår att bedöma, men enligtriksskatteverket skulle föriuslema inte läckas av utgiftsminskningen. Alternativ 1 som skall ulgöras av anslaget /77 jämte pris- och löneomräkning innebär enligtlänsstyrelsernas anslagsframställningar en ökning av medelsbehovel medföljande belopp. 1976/77:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 15 Alternativ 2 som innehåller de begärda tjänstervilka inledningsvis har redovisais översiktligt innebär enligt länsstyrelsemasanslagsframställningar följande anslagsökningar uiöver alternativ 1. Remissyttranden över länsslyrelsemasanslagsframställningar har avgetls av beträffandelänspolischefsexpedilionerna, och överstyrelsen förekonomiskl försvar beträffande försvarsenheterna och civilbefälhavarnaskanslier, beträffande bil- och körkortsregislren,beträffande taxeringsavdelningen, skatteavdelningarna ochulskänkningskonlrollen saml de lokala skattemyndigheterna ochkronofogdemyndighetema, belräffandeinformationsverksamheten, i fråga om tjänster för arkivvård,beträffande kullurminnes-vårdens regionala organisation,lantbmksstyrelsen och beträffande länsveterinärerna,beträffande naturvårdsenhelema, statens pris- ochkartellnämnd beträfiande priskontoren, beträffandehemkonsulenterna, statens planverk beträffande planenheterna saml statenslantmäteriverk beträffande lantmälerien-heterna. framhåller all nyaarbetsuppgifter har lagts på länspolischeferna. Exempel härpåutgör frågor om förvaltningsde-mokrali, arbetarskydd och arbetsmiljö. De ökadekraven har bl. a. medfört atl inspektioner i polisdistrikten inte har kunnalgenomföras i önskad omfattning. anser att - i avvaktan påresullalel av polisutredning - de mest akuta behoven bör tillgodosesgenom att göromålsförordnanden som biträdande länspolischef inrättas vid demest ar-belsbelastade länspolischefsexpeditionerna och genom att medel ställstill länsslyrelsemas förfogande för atl anslälla erforderiig administrativarbetskraft. anser att försvarsenhelemaspersonella resurser är otillräckliga men finner det - med anledning avförsvarels rationaliseringsinstituts utredningsarbete belräffande dessaenheter- inte motiverat atl lämna synpunkler på anslagsframställningarnasalternativ 2. Alternativ O anser vara hell orealistisktom regeringen inte anger ett nytt lägre mål för civilförsvaret än det som hargivits försvarsbeslut. Överstyrelsenför ekonomiskt .försvar finner det angeläget all civilbefälha- Prop.1976/77:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 16 varkanslieti Västra civilområdel förstärks med en kvalificerad handläggare främsl för althandha utbildningsfrågor och vara ersättare för kanslichefen.Överstyrelsen föreslår atl i anslagsframställningarna framlagda förslag ompcrsonalförstärkningar vid försvarsenhelerna inte skall föranleda annan ålgärdän att de beaktas i samband med ställningstagandet till resultatet avförsvarels raiionaliseringsinsliiuls uiredning om dessa enheter. framhåller att antaletregistrerade fordon har ökal med 220 000 fordon under /76.Motsvarande ökning av antalet regislerförda körkort var 110 000. Den 30 juni1976 uppgick antalet registrerade fordon till 3 951 000 och antalet körkortlill 3 880 000. framhåller vidare alt bil- ochkörkortsregislren i slor utsträckning berörs av reformer. Senast har ellauklorisalions- och premiesystem för bilskrolning saml kilomelerbeskaltning avsläpvagnar tillkommit. Ytteriigare föreslagna eller under uiredning varandereformer kan komma att beröra verksamheten vid dessa register.Trafiksäkerhelsverket anser all bil- och körkortsregislren i första hand är ibehov av förstärkning av den handläggande personalen. Det är särskill ärendenom kilometerskatt som fordrar sådana ytterligare personalresurser.Trafiksäkerhelsverket lillslyrker pcrsonalförstärkningar med totalt 26 tjänstervid länsstyrelsemas bil- och körkortsregisler. framhåller all verketsställningstagande lill länsstyrelsernas anslagsframställningar sker medbeaklande av de förändringar som blir följden av statsmakternas beslut (prop.1975:87, SkU 1975:31, rskr 1975:229) om riktlinjer för ändradskatteadministration i första instans m. m. har lillsammansmed statskontoret på regeringens uppdrag bedrivit ett fortsatt utredningsarbete- under benämningen rationalisering av skatteadministrationen (RS)- medanledning av nämnda beslut. har lämnats rapporter(delrapport 1976:1 och 1976:2) lill regenngen med förslag till organisation,bemanningsprinciper, bemanning m. m. avseende funktionerna taxering ochrevision hos länsstyrelse och lokal skattemyndighet. Redovisning av dessaförslag och av remissbehandlingen lämnas . finner det nödvändigl attlänsstyrelserna i , och fårförsiärkning för handläggning av besvärsärenden inom skatteadministrationen. I fråga om mervärdeskatteenhelcrna tillstyrkerriksskatteverket förstärkning av den handläggande personalen hoslänsstyrelserna i , , och . Fördataenheterna tillstyrker verkei en förstärkning på operalörssidan med enassistent hos i län och medel molsvarande cnassistenttjänst hos i . 1 avvaktan på all den alkoholpolitiska utredningensförslag skall resultera i nya regler för bl. a. ulskänkningskonlrollen finnerriksskatteverket inte skäl alt tillstyrka de tjänster - med undantag av enbiträdestjänst hos 1976/77:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 17 länsstyrelseni - som länsstyrelsema har begärt. Därutöver tillstyrker visstilldelning av medel för biträdespersonal på mervärdeskatleenhelerna, uppbördsenhetemaoch dataenheterna. För de lokala skatlemyndighetema anser sigriksskatteverket kunna tillstyrka förstärkningar, utöver den utbyggnad somföljer av. RS, endasl i de fall då en klar underbemanning bedöms föreligga. framhåller i fråga omkronofogdemyndighetema att verksamhetens inriktning och innehåll lorde kommaalt i viss mån förändras. Verket nämner här bl. a. förslagel lill lag omfelparkeringsavgift (prop. 1975/76:106). Verket tillstyrkerpersonalförstärkning med 20 tjänster för handläggare saml medel förbilrädespersonal. Nämndenför samhällsinformation föreslår attlänsstyrelserna tilldelas medel för informationsprojekt ochkungörelseannonsering med 4,9 milj. kr. resp. drygt 6 milj. kr. Nämndenunderslryker dessutom angelägenheten av all länsstyrelsema dessutom gesmöjlighet att anslälla informationsutbildad och erfaren personal förinformationsfrågorna. underslryker alt betydande vinster kangöras dels genom en snabb och planmässig utgallring av överflödig informalion,dels också därigenom att arkiven bringas i sådan ordning alt behövliginformalion kan framsökas och begagnas efTeklivt och i full skala. Till följdav länsstyrelsernas mångsidiga verksamhet är arkiven komplicerade, vilket görhandhavandet av dem krävande. tillstyrker därför de avlänsstyrelserna i , och begärda tjänstema förarkivvården. Riksantikvarieämbetettillstyrker begärd förstärkning för kulturminnesvården med en förstebyråsekrelerare för i och en byrådirektör förlänsstyrelsen i . Enligl mening börlänsstyrelsen i med hänsyn till kulturminnesvårdensarbetssituation i länet placeras i samma prioritets-grupp. Ämbetet föreslårdärför all även den tillförs en byrådirektörstjänst. Ämbetetunderstryker vidare angelägenheten av att länsanlikvarien kontinueriigt hartillgång till biträdeshjälp. framhåller även att detfinns behov av all utmsta länsantikvariema med vissa basresurser förverksamhelen - referenslitteratur, register, kartor m. m. och föreslår ellbelopp av . härför för varje länsstyrelse. För projekt inomkulturminnesvården bör enligt 1 milj. kr. reserveras förall fördelas med hänsyn till den faktiska behovs-situationen i de olika länen. Lanibruksstyrelsenframhåller atl tillsynen vad angår djursjukvård, djurskydd ochlivsmedelshantering kräver allt störte insatser och alt resurserna för dentillsynsverksamhet som utövas av länsveterinärerna behöver förslärkas främst iUppsala, , , och , , ,, och . Lantbmksstyrelsen finner samtligaanslagsframställningar angelägna, men 1976/77:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 18 anserall tjänster som biirädande länsveterinär i första hand bör inrättas iVästerbottens, och . framhåller atllänsveterinärerna filt starkt ökade lillsynsuppgifter inom den regionalalivsmedelskontrollen och lillslyrker de av länsstyrelserna föreslagnaförstärkningama. Verket underslryker särskilt behovet av de begärda tjänstemasom biträdande länsveterinär i och . Även inomSkaraborgs samt är förstärkningar synneriigenangelägna. framhåller all inom mångalänsstyrelser synes resursförstärkningar över hela miljövårdsområdet varaklart motiverade. Verket understryker särskill behoven av en ökning avresursema för tillsyn både inom miljöskyddet och den allmänna naturvården. 1fråga om tillsyn enligl miljöskyddslagen är behovet av förstärkningar enliglverkets mening mest akul i de högindustrialiserade länen. I fråga omplaneringsverksamheten i dess olika former framhåller verket särskilt viktenav atl fömtsättningar skapas för länsstyrelserna alt avdela resurser för stödtill kommunema i deras samhällsplanering. Statens pris- och kartellnämnd tillstyrkeryrkandenaom assislentljänster på priskonioren hos länsstyrelserna iÖstergötlands, , , , , , , , , , , ,, , och . Nämndentillstyrker vidare kontorisltjänster på priskonioren i , ,, och , , , , ,Västernorriands och Väslerbollens län. Nämnden föreslår slutligen all ocksåpriskontoren i och tilldelas en assistenttjänsivardera. hänvisar lill atl år 1976har uttalat alt en konsumenlpolitisk funktion på del regionala planel börfinnas även efter det all en konsumentverksamhet har blivit fulllutbyggd och att frågan om inriktningen av och resurserna för en sådan regionalverksamhet borde uiredas. Den nuvarande regionala organisationen borde lillsvidare beslå intakt. På grund härav avstyrker konsumeniverkei länsstyrelsernasyrkanden om ytteriigare tjänster för den regionala konsumentverksamheten. framhåller behovet av atl tillföralänsstyrelserna ökade personella resurser för att intentionerna belräffande denfysiska riksplaneringen skall kunna fullföljas. hänför elt tiotalav ca 40 begärda tjänster lill den gmpp som har högsta angelägcnhetsgrad. anser del vara avsynneriigen stor vikl att en försiärkning av personalresurserna pålanlmälerienhelerna sker och pekar därvid särskilt på förhållandena i Uppsalalän. Verket tillstyrker inrättande av tjänster som biträdande överiantmälare iföljande angelägenhetsord- Prop.1976/77:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 19 ning:länsstyrelserna i , , , Västernorriands och Gollandslän. Verkei framhåller vidare att det är angelägel all medel ställs tillförfogande för arkivvården. framhåller slutligen allförberedelsearbetet för nytl fastighetsregister snarasi måsle återupptas ochalt länsstyrelserna måsle få erforderiiga resurser härför. Ändrad skatteadministration och taxering i första instans Bakgrund har vid beslutat omriktlinjer för ändrad skatteadministration och laxering i första instans m. m.(prop. 1975:87, SkU 1975:31, rskr 1975:229). Enligt beslutet skall alladeklarationer granskas och föredras inför taxeringsnämnd av ijänstemän vid länsstyrelseeller lokal skattemyndighet. Länsstyrelsernas skatteavdelningar - hoslänsstyrelsen i laxeringsavdelningen - omorganiseras med ensärskild taxeringsenhet för ledning och verkställande av den årligataxeringen. Del nya systemet fömtsätts bli genomfört till taxering.Uppbyggnaden av den nya granskningsorganisationen genomförs i etapper. Sålundahar under budgelårel 1975/76 länsstyrelserna tillförts 76 nya tjänster, varav 5Ijänster för regional ulbildning av den nytillkommande granskningspersonalen m.fi. De lokala skattemyndigheterna har tillförts 87 tjänster. Motsvarande antalnya Ijänster för budgelårel 1976/77 var 136 resp. 139. På regeringens uppdrag har riksskatteverketgemensamt med statskontoret bedrivii fortsatt utredningsarbete rörandetaxeringen i första instans i syfte alt utveckla organisation och arbetsformeri enlighet med nämnda riksdagsbeslut. och statskontoret och lämnat detaljförslag omfattandearbetsfördelning mellan länsstyrelse och lokal skattemyndighet, organisation,arbetsformer, bemanning och plan för genomförande. Efler remiss har yttranden över förslagen avgetlsav länsstyrelserna i , , , ,, , , , , , ,, och , , , , ,, , , , ,och . Centralorganisationen SACO-SR, FöreningenSveriges fögderichefer. i (LO) samt (TCO-S). Länsstyrelsemas skalleavdelningar är, med undanlagav i , organiserade på en taxeringsenhet, enrevisionsenhel, en mer- 1976/77:100 Bilaga18 Kommundepartementet 20 värdeskatleenhet,cn uppbördsenhel och en dataenhet. Hos i ärskatteadministrationen fördelad på två avdelningar, taxeringsavdelningen ochkameral- och uppbördsavdelningen. Taxeringsavdelningen är indelad i sextaxeringsenheter, två revisionsenheter, en enhet för särskildagranskningsuppgifler samt en mervärdeskalieenhct. 1 kameral-och uppbördsavdelning ingår en uppbördsenhet och en dataenhet. Länsstyrelsensi skatteavdelning är uppdelad i en revisionsenhet och en enhet föravdelningens övriga ärenden. Totalt finns på länsstyrelsernas skatteavdelningarca 3 900 tjänstemän, varav ca 690 på laxeringsenhelema, ca I 500 pårevisionserihelcrna med därtill hörande tax-eringsinspcktörsorganisalion, ca590 på mervärdeskattcenhelerna, ca 450 på uppbördsenheterna och ca 660 pådataenheterna. De lokala skattemyndigheterna har för närvarandeingen enhetlig organisation. På uppdrag av regeringen utför riksskatleverket isamarbele med statskontoret organisationsundersökningar hos de lokalaskallemyndigheterna med syfle alt utarbeta förslag till delsorganisationsmodeller, dels normer som kan läggas lill gmnd för beräkning avbehovet av personal vid myndighelerna. Eflerförslag från - som ett första led av dessa undersökningar -har stalsmaktema (prop. 1974:1, bil. 16, CU 1974:17, rskr 1974:137)beslutat om ny arbets- och personalorganisation för den lokalaskallemyndigheten i fögderi. Under en fögderichef och en biträdandefögderichef jämte stab fördelas rnyndighelens arbetsuppgifter på fem enheter,nämligen en administrativ enhet, två skatleadminislraliva enheter, enarbelsgivarenhet och cn folkbokföringsenhet. De skalleadministrativa enheternaär indelade i ell antal skaltekontor efler geografiska principer. Den nyaorganisationen genomfördes . För de lokala skallemyndighelernai och fögderier har molsvarande beslul fattats av riksdagenvåren 1976 (prop. 1975/76:100, bil. 16, CU 1975/76:21, rskr 1975/76:234). Dennya organisationen, som genomfördes den , har samma principiellaulformning som den som har genomförts i fögderi. Under enfögderiledning med stab sorterar en administrativ enhet, en skalleadministralivenhet - vid den lokala skattemyndigheten i fögderi tvåskatleadministraliva enheter - saml en arbelsgivarenhet. Förde lokala skallemyndighelerna i övrigi pågår organisalionsundersök-ningaromfattande bl. a. försöksverksamhet vid tre lokala skattemyndigheter. Undervåren 1977 avser alt i samarbele med statskontoret lägga framfullständiga förslag lill organisation och bemanning för dessa myndigheter. AntaletIjänster hos landels lokala skattemyndigheter uppgår till ca 3 600. Frop.1976/77:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 21 och statskontoret, som förutredningsarbetet bildat det s. k. föreslår i sina tvådelrapporter l976(1976:1) och (1976:2) bl.a. följande. Utredningen föreslår alt deklarationer från de s.k. B- och C-längdernas skallskyldiga, fmansbolagsdelägare och deras familjersamt högst 75 000 övriga svårkontrollerade skattskyldiga och deras familjerskall granskas regionalt. Återstoden skall granskas lokall. Utredningenberäknar att av del toiala antalet deklarationer, ca sex miljoner, kommer drygten halv miljon atl granskas regionall. Ansvaret för den åriiga taxeringen inom länet skallytterst åvila skattechefen. Lokal skaltemyndighets chef och chefen förlänsstyrelsens taxeringsenhet föreslås ansvara för genomförandet av del årligalaxeringsarbelel, medan chefen för revisionsenheten skall ansvara förplanering, genomförande och uppföljning av den totala revisionsverksamheten ilänet. Länsstyrelsernas taxeringsenheter föreslås skoladelas i två enheter. En, benämnd taxeringsenhet, med ansvar för den åriigalaxeringen och en, benämnd processenhet, för att handha processföringen. Förlänsstyrelsen i föreslås en uppdelning av skatteavdelningen i entaxerings-, uppbörds- och dataenhet, en revisions- och mervärdeskalleenhel ochen enhet för processföringen. Samlliga skatteavdelningar föreslås vidare få eltskattechefens kansli för administrativa stödfunktioner åt skattechefen. Förlänsstyrelserna i , samt föreslåsatt normalorganisationen byggs ut med ett antal organisationsenheter inom taxeringsenheten, revisionsenheten och processenheten. 1 remissyttrande över länsstyrelsernasanslagsframställningar har riksskatleverket ansett all det är nödvändigt attledningsfunktionen inom taxeringsavdelningen hos i Stockholmslän och skatteavdelningarna hos länsstyrelserna i saml län förstärks under en övergångstid. Verkei förordar all medelmotsvarande en tjänst som biträdande skattechef anvisas dessa länsstyrelser.Enligt verkels mening bör då en nuvarande byråchefstjänst pålaxeringsavdelningen hos i dras in. Organisationav de lokala skattemyndigheterna För de lokala skattemyndigheterna föreslås tvåolika organisationsmodeller. En modell för lokal skattemyndighet med upp till120 000-130 000 invånare i fögderiet samt en modell för lokal skallemyndighetmed ett större invånarantal. Denförstnämnda modellen som omfattar ca 110 av landets 120 lokala Frop.1976/77:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 22 skattemyndigheterinnebär en fördelning av verksamhelen på två enheter, nämligen en serviceenhetsamt en granskningsenhel för den årliga laxeringen. Den sisinämnda modellen - i fögderier med ettinvånarantal som överstiger 120 000-130 000 - innebär en uppdelning avverksamhelen på två skatleadministraliva enheter, en arbelsgivarenhet samt enadministrativ enhet. Utredningen har beträffande ledningsfråganföresiagii att resp. enhetschefer ansvarar direkt underfögderichefen. Dennalösning anser utredningen vara att föredra framför en organisation med enbiirädande fögderichef Uiredningen anser atl en gruppindelniiig medintegrerade arbetsuppgifter inom de föreslagna enheterna erfordras. Behovel aven individuell anpassning på grund av speciella problem och lokalafömtsättningar finner utredningen vara så stort all en sådan gmppindelning börbeslutas av resp. myndighet. Vid den omorganisation som genomfördes under åren1975-1976 av de lokala skattemyndigheterna i , och Göteborgsfögderier beaktades de förändringar som genomförandet av den nya laxeringsorganisalionenmedför. Utredningen har beräknat totalbehovet för den nyaorganisationen till 2 371 tjänster för länsstyrelser och lokala skattemyndigheter.Av dessa tjänster finns 1 251 redan hos myndighelerna och återstående behov avpersonalförstärkning uppgår därför till 1 120 tjänster. Av denna Ökning fallerca 300 på länsstyrelserna och ca 800 på de lokala skattemyndigheterna. Beräkningarnabygger på vissa normlal. Uiredningen fömtsätter en successiv utbyggnad avorganisationen med övergång i princip lill del nya systemet för laxeringen år1978. Genorn-förandet planeras vara avslutat . Länsstyrelserna har direkt till utredningenredovisai sina ståndpunkter i fråga om deklaralionsmaterialets fördelning.Därvid har utredningsförslaget i stort sett godtagits. Denlokala skattemyndigheten i delar uiredningens uppfattning att 1976/77:100 Bilaga18 Kommundepartementet 23 integreradgranskning av fömansföretag är mycket värdefull, men anser inte att man avdetla bör dra slutsatsen atl regional granskning är bästa lösningen. Lokaltföriagd granskning hade varil värdefull då man där kan la tillvara den lokal-och personkännedom som finns inom varje fögderi. Föreningen framhåller atl det råder olika uppfattningar om vad som är altanse som en svårbedömd deklaration. Enligt föreningens mening bör en översyn avfördelningsprinciperna göras varvid även bör beakias atldeklarationsgranskningen från service- och kontrollsynpunki bör läggas så närade skallskyldiga som möjligl. Uiredningens förslag lill organisation avlaxeringen i försia instans har föranlett yttrande från endasl ett fålalremissinslanser. i framhåller all dess förslaglill bemanning av den nya organisationen är elt led i dess strävan atl i någonmån försöka molverka den snedfördelning av statliga tjänster som för närvaranderåder mellan olika delar av länet. En lokalisering av kvalificerade revisorertill skulle innebära ell värdefullt lillskoll av statliga tjänster påen relativt hög lönenivå för denna ort och kringliggande västra delar av länet.I särskilt ytirande har chefen.för skatteavdelningen 1 länframhållit all han kan dela ståndpunkt all revisionsresurser börföriäggas till men alt man tills vidare bor begränsa antalethandläggare till vad som motsvarar nuvarande taxeringsinspektörsgmpp. i föreslår allulslalionering av personal från den nya taxeringsenheten skall ske lillSundsvall och Ömsköldsvik. Ytteriigare ulslalionering anses sirida mol kraveipå effektivitet. Länsstyrelseni län vidhåller elt lidigare förslag att såväl som Väslervikskall behållas som ulstationeringsorter. Som argument för tvåulstationeringsorter framhålls all rörelseidkare i , ,och kommuner alltsedan år 1965 har taxerats avbefattningshavarevidtaxeringsinspektörsgmppeniOskarshamndit avståndet är betydligtkortare än lill . Mot beslut har en styrelseledamot,en personalföreträdare, chefen för skatteavdelningen och föredraganden anmältreservation. Dessa föreslår i likhet med uiredningen endasl en ulslalionering,nämligen till . Genom att det regionala taxeringsmaterialet förOskarshamns, och fögderier hänförs lill en regionalgranskningsgmpp i anser reservanterna att man erhåller en effektivareoch mindre sårbar organisation. Beträffande ledningsproblemel för de större lokalaskattemyndigheterna anser lokala skattemyndigheten i .fögderi alt bästalösningen är, i vart fall lill dess fögderierna eventuellt inlemmas ilänsstyrelsernas organisation, att ijänster som biirädande fögdericheferinrättas. Enligt gemensamt ytirande från de lokala skattemyndigheterna iMalmöhus län har Hel- Frop.1976/77:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 24