prop · G00359 · 1976-12-31 00:00:00 — Enligt UKÄ:s mening är idén om fackspråklig utbildningsannolikt det mest utvecklingsbara uppslaget över huvud tUl förnyelse av denspråkvelenskapUga ulbildningen, I samband härmed föreslår UKÄ eltspråkpedagogiskt centram, förlagt till i , UKÄ föreslårockså ett administrativt stöd för högskolornas internationella verksamhet.Förslaget avser internationella sekretariat vid universiteten, UKÄ förslutiigen fram förslag om gmppsludier ulomlands och möjUgheter för högskolornaatt tillfälligt engagera lärare från utlandet. UKÄ presenterar vidare etlprogram för att bibringa icke svensktalande studerande den föruniversitetsstudier nödvändiga språkfärdigheten. UKÄ föreslår attbehörighetsgivande kurser i svenska och engelska för utländska gäststuderandeskall anordnas i högskolans regi. Enligt UKÄ:s bedömning bör effektiviteten påutbildningen höjas. Ämbetet föreslår därför en betydande förstärkning avresurserna per årsstudie-plats. Motsvarande utbUdning för invandrarstuderande,vilka är permanent bosatta i landet, kan enligt UKÄ:s mening anordnas inom denkommunala vuxenutbildningen, UKÄlade fram ett handlingsprogram för befattningsutbildning av lärareinom UKÄ:s förvaltningsområde. En aUmän introduktionsutbildning förundervisande personal genomförs /77. Enligt UKÄ:s mening börnästa steg i handlingsprogrammet, pedagogiska seminarier, genomföras budgetåret1977/78. UKÄ konstaterar att en förutsättning för vidare utbyggnad är attformerna för beräkning av tjänstgöringstid för deltagande lärare klarläggsgenom avtal med berörda organisationer. UKÄ hemställer därför att regeringenefter överläggning med berörda personalorganisationer och sjukvårdshuvudmän bl.a, utfärdar anvisningar beträffande grunder för tillgodoräknande av arbetstidvid deltagande i utbildning enligt hand-Ungsprogrammet. UKÄ beräknarkostnaderna för hela programmet med personalutbildning för såväl undervisandesom annan personal inom det nya högskoleområdet till ca 13 milj. kr. UKÄredovisar beträffande utvärdering av högskolereformen planer för ensystematisk verksamhetsvärdering, omfattande såväl högskolans organisation och arbetsformer. Högskolereformenssyften förstärker enligt UKÄ:s mening kraven på en utökad och förbättradstudie- och yrkesvägledning. 1976/77: 59 213 Delräcker enligt UKÄ:s bedömning inte med alt högskolan formellt öppnas för nyagrupper. Dessa grupper måste nås med information om de nya möjlighelerna. Enviktig uppgift för denna verksamhel är bl, a, att ge de studerande en godorientering om arbetsmarknaden. Genom redan vidtagna åtgärder inomstudievägledarnas utbildning bör dessa enligt UKÄ:s mening bli bättre lämpadeatt i sin verksamhet också integrera ett visst mått av yrkesvägledning ocharbetsmarknadsorienlering. UKÄanser att en förstärkning av resurserna för information och studievägledning ärav avgörande betydelse för att några av högskolereformens väsentligaste målskall kunna uppfyllas. Under respektive seklorsanslag för grundläggandehögskoleutbildning ger UKÄ därför hög prioritet åt de föreslagnaresurstillskotten för detta ändamål, UKÄkonstaterar att det inom UKÄ:s förvaltningsområde finns totalt ca 450 tjänstersom forskarassistent. En huvudpunkt i läroanstalternas anslagsframställningarär önskemål om ytterligare sådana tjänster. De spelar enligt UKÄ:s mening encentral roll inom både forskning och forskarutbildning. Forskarassistenternabidrar till en differentierad forskarutbildning. Tjänsterna är avstor betydelse för forskningens förnyelse. UKÄ föreslår att ytterligare 58tjänster inrättas /78. Ifråga om forskning nämner UKÄ bl. a. att ämbetet föreslår fem nya professurerinom humaniora. Förslagen avser enligl UKÄ särskilt prioriterade områden. UKÄanför vidare att statsmakterna endast har bifallit mindre delar av dethandlingsprogram för arbetsveten-skaplig utbildning och forskning som UKÄtidigare lagt fram. Ämbetet följer därför upp sina tidigare förslag om en bredsatsning på forskning och forskamtbUdning inom detta fält. Totalt innebär denav UKÄ föreslagna satsningen på det arbetsvetenskapliga området en ökning meddrygt 2,5 milj. kr. Universiteteti utreder f. n. frågan om en forsknings- ochforskaratbildningsorganisation inom främst den filosofiska fakultetensverksamhetsområde. Ett utredningsförslag kommer enligt UKÄ att läggas framunder . UKÄ anser det angeläget att det fortsatta utrednings- ochplaneringsarbetet fortgår i form av problemöversikter och projektplaneringar.UKÄ beräknar 1,2 milj. kr. för sådant förberedelsearbete. Ifråga om forskningsanknytning av den grundläggande högskoleutbildningen pekarUKÄ på beslut om att ett samspel bör finnas meUan grandläggande utbildningoch forskning/forskaratbildning över hela fähet av högskoleutbildning, UKÄanser att det fordras ett långsiktigt arbete för att finna de meständamålsenliga vägarna för att intentionerna i beslut skall kunnaförverkligas. Okonventionella och nya vägar måste prövas. Enligt UKÄ:suppfattning finns en beredskap för åtgärder, upp- 1976/77: 59 214 slagoch initiativ, UKÄ föreslår för /78 ett belopp av 10 milj. kr,för detta ändamål, UKÄhar under en följd av år kraftigt strukit under vikten av att basresurserna,dvs. främst de ändamål som finansierats genom de hittillsvarandedriftkostnads-, biblioteks- och programanslagen, förstärks. Väl utveckladebasresurser utgör enligt UKÄ:s mening en oundgänglig förutsättning förframgångsrik och effektiv utbildning och forskning. Från läroanstalterna harframhållits att resurserna för hithörande ändamål minskats till följd av attanslagen inte har ökats i takt med penningvärdets förändring, UKÄ beräknarbehovet av prisomräkning för att bevara oförändrad köpkraft hosdriftkostnadsanslagen tiU resp. 12,2 %.Av statsmakterna beviljade ökningar uppgår tiU resp. , EnligtUKÄ:s beräkningar har en reell minskning av driftkostnadsanslagen skett med ca5,7 milj, kr, för budgetåren 1975/76 och 1976/77. UKÄpekar på ett anlal faktorer som påverkar det ökade medelsbehovet förbasresurser. En sådan är nyorientering av utbUdningen enligt de riktlinjer sombeslutats för utvecklingen av den nya högskolan. En annan faktor är resor förde studerandes behov. För forskningen spelar tillgången på medel förbasresurser en avgörande roll. Behovet av kvalificerad teknisk personal bl. a.för konstraktion, tillsyn och reparation av den dyrbara och kompUceradeapparatur som finns inom flera fakulteter är ett exempel härpå. UKÄframhåller också att det framför allt är genom tillgång tiU erforderligabasresurser som läroanstaltema kan få önskvärd frihet till nyorientering ifråga om objekt för och metoder i forskningen. UKÄpekar vidare på att i på grund av sitt geografiska lägeunder en följd av år haft relativt större kostnadsökningar än andraläroanstalter för t. ex. resor och telefon. UKÄ föreslår därför särskildauppräkningar för del. Ocksåbeträffande biblioteksanslagen har enligt UKA:s mening anslagsutvecklingensläpat efter. Särskilt har medlen för bokinköp m. m. urholkats kraftigt. UKÄmenar också att bibUotekens möjligheter att ge service i övrigt har påtagligtbegränsats . UKÄhar tidigare, bl. a, i skrivelse till regeringen , föreslagitatt datorservicen inom universitets- och högskolesektorn omorganiseras ihuvudsaklig överensstämmelse med datorservice-grappens förslag Datakraft förhögre utbUdning och forskning (: 13), UKA har därvid i likhetmed gruppen föreslagit en kraftig förstärkning av resurserna för datorserviceunder en femårsperiod, Ifråga om hur datorservicen bör organiseras hänvisar UKÄ tUl att regeringenuppdragit åt H 75 och de regionala organisationskommittéer- Prop.1976/77: 59 215 naalt inkomma med förslag rörande organisationen för dalorverksam-het inomhögskolan, UKÄ vill redan på detla stadium framhålla att Linköpingshögskoleregion bör utrustas med en serviceenhet med centraldator, UKÄ anservidare alt de resurssvagare umeå- och linköpingsregionerna måste få enmedelstilldelning tillräcklig för att åsladkomma en med övriga regionernågorlunda jämbördig servicenivå. Närdet gäller verksamhetens finansiering hänvisar UKÄ till att chefen förutbildningsdepartementet tillkallat en arbetsgrupp med uppgift all inkomma medförslag angående finansiering och debitering av datorservice inom den nyahögskolan. Det är enligt UKÄ:s mening önskvärt atl ett sådantfinansieringssystem skapas all resultalutj amning mellan regionerna normaltinte skall behövas, UKÄanser att en kraftig förstärkning av databehandlingsresursema inomuniversitets- och högskolesektorn är mycket angelägen. För /78föreslår UKÄ en aUmän ökning med 8 milj, kr, UKÄ anger att den föreslagnaökningen bör ses som det första ledet i ett femårigt utvecklingsprogram,Hämtöver föreslår UKÄ att 1 milj, kr, tillförs vardera umeå- ochlinköpingsregionerna. UKÄuppger att förbättrade resurser för personalutveckling och personalomsorg ärönskemål som har framställts av samtiiga läroanstalter, UKÄ anför bl. a. att deändringar i arbetslagstift-ningen som har genomförts harinneburit en markering av det arbetsgivaransvar som åvilar bl. a. universitetenoch högskoloma. UKÄ fäster stor vikt vid att läroanstalterna får erforderUgaresurser för atl kunna driva en aktiv personalpolitik. UICÄ föreslår för budgetåret1977/78 ett resurstillskott på 2 mUj, kr. för hithörande ändamål. Högskolereformenfår stora konsekvenser för anslagssystemet inom utbildningsdepartementetshuvudtkel. Läroanstalterna och UKÄ har tillsammans arbetat med att dela upp denuvarande anslagen på de nya som blir en följd av det förändradeanslagssystemet, UKÄ framhåller att del har varil utomordentligt svårt attgöra uppdelningen. Underlaget för alt skatta fördelningen av studerande i dennya högskolan är bräckligt. Det är vidare ofrånkomligt att fel av metodisk artkan ha uppstått, UKÄstryker under, alt det måste finnas rörlighet mellan anslagen. En sådanmöjlighet ar enligt UKÄ:s mening lika angelägen när det gällerresursöverföring mellan ett sektorsanslag och anslaget tUl enstaka kurser ellertill lokala och individuella utbildningslinjer som meUan de olikasektorsanslagen. UKÄ utgår från att en högre grad av fasthet i systemet kanutvecklas successivi. Att i rimlig utsträckning underlätta de lokalamyndigheternas arbele och ge dem möjligheter att utnyttja givna resurser i fullutsträckning genom att de medges att i viss utsträckning föra över resurserfrån ett "program" till ett annat står enligt 1976/77: 59 UKÄ:smening inte i strid med önskemålet från statsmakternas sida om överblick öververksamheten. UKÄföreslår alt anslaget Vissa kostnader i samband med högskolereform står kvar istatsbudgeten även under /78, UKÄ tar under detta anslag uppmedel till stöd-och innovationsåtgärder, forskningsanknytning samttemaorganiserad forskning i , UKÄ menar att dessa utgiftsändamål ärnära förknippade med de principiellt nya dragen i den reformerade högskolan.De bör därför lämpligen hållas samman under ett anslag under reformens förstaår, UKÄhar lämnal en sammanställning över den ekonomiska /76 vid läroanstalterna inom UKÄ:s område. Läroanstalternassammanlagda drift-medelsomslutning uppdelad på finansieringskällor framgår avföljande tabeU, Avlönings-, driftkostnads-, Övriga medel som anvisats Medel tilldelade från statens Ersättning för arbete m.m. /76 vid var och en av läroanstalterna framgår av följandetabeU. 1976/77: 59 217 4.1.2Centrala organisationskommittén för högskolereformen för högskolereformen (H 75) har enligl sinadirektiv haft att utarbeta etl samlat förslag tiU planeringsramar förantagning till grundläggande högskoleutbildning /78. Direktivenföreskriver att planeringsramarna skall vara fördelade på dels allmännautbildningslinjer inom var och en av de fem yrkesutbildningsseklorerna, lokalaoch individuella utbildningslinjer saml enstaka kurser, dels de sexhögskoleregionerna, I skrivelse till regeringen har H 75redovisat sina förslag till planeringsramar m, m. Kommitténs arbetsmetod harvarit följande. H 75 redovisade i en promemoria en skiss lillplaneringsramar fördelade på det sätt direktiven anger. Ramtalen avsågs geutgångspunkter för högskolemyndigheternas petitaarbele och de regionalaorganisationskommittéernas bedömningar i hithörande frågor. De regionalaorganisationskommittéerna har därefter redovisat synpunkter på H 75:s skisstill planeringsramar. De har också föreslagit hur planeringsramarna skallfördelas på orter och läroanstalter inom resp. högskoleregion. Synpunkter på H75 :s skiss finns också i skilda högskolemyndigheters förslag tillanslagsframställning för /78. Det är på grundval av dettasamlade material som H 75 lägger fram sina slutliga förslag, H 75gör den allmänna kommentaren att de regionala organisationskommittéerna harlagt ned ett betydande arbete i hithörande planeringsfrågor. Enligt kommitténsbedönming har handlingsberedskapen inför kommande planeringsuppgifter höjtspåtagUgt på regional och lokal nivå, H75 redovisar ett förslag till totalram för den grundläggande högskoleutbildningen.Kommittén tar därvid sin utgångspunkt i beslut om högskolereformenefter förslag i prop. 1975: 9. Enligt detta skall en nedre planeringsgräns förantagningskapaciteten för utbild-ningsUnjer sättas vid 33 000 platser /78och motsvarande övre planeringsgräns vid 38 000 platser. H 75 återgerutbildningsutskottets (UbU 1975: 17 s, 30) uttalande att antagningskapacitetenför utbildningslinjer /78 bör faststäUas med utgångspunkt i denkända volymen av motsvarande utbildning /77 och med beaktande av aktueUatendenser i efterfrågan. H 75 pekar på att utskottet strök under att den övreplaneringsgränsen borde kunna bli 42 000 studerande om tillströmningen kraftigtskulle öka. Enligt H 75:s mening bör uttalandet ses tiUsammans med utskottelsuttalande att med de av utskottet förordade ramarna för kapacUeten det finnsanledning att anta att behöriga sökande tiU högskoleutbUdning, som förnärvarande har fritt tiUträde, kommer att beredas önskadutbUdning enligt angivna principer. H 75 sammanfattar därefterregionkommittéemas 1976/77: 59 218 förslag.För utbildning på allmänna linjer förslås 36 90037 300 platser. Motsvarandetal i fråga om lokala och individuella linjer är 3 480 platser. En summering avregionkommittéernas förslag beträffande linjer ger sålunda ett planeringstalför antagning av nya studerande /78 om ca 40 500, Volymen förenstaka kurser svarar enligt regionkommittéernas förslag mot uppskattningsvis21 000 nybörjare, H 75 konstaterar, att förslagen på samtliga punkter innebären ökning i jämförelse med det tal som H 75 hade angivit i sin tidigare skisstill planeringsramar. Samtligaregionkommittéer hänvisar till den osäkerhet med vUken bedömningar avkapaciteten för utbildning inom de nuvarande filosofiska fakulteternas områdemåste göras, H 75 slår fast, all det inte föreUgger material som tillåter säkrautgångspunkter för en framskrivning av slu-derandeantalet för de filosofiskafakuUeterna /76 till 1977/78, Kommittén hänvisar till de preliminärauppgifler om antalet nyinskriv-ningar vid dessa fakulteter i mitten av oktober1976 som i gängse ordning har redovisat, H 75 menaratt dessa uppgifter kan tas till intäkt för att den uppåtgående tendens itillströmningen som har kurmat konstateras de senaste terminerna står sig ochhar förstärkts. Erfarenhetsmässigt måste enligt H 75:s mening denna statistikomges med betydande reservationer. Den kan inte utan vidare läggas till grundför slutsatser om resursbehov, H 75 utgår från att en genomgång av materialetkommer att göras inom under arbetet med budgetproposition, H 75sammanfattar sina överväganden i denna del på följande sätt, I samtligaregioner föreligger önskemål om att bygga ut utbildningsmöjligheterna. Motbakgrund av regionkommittéernas och högskolemyndigheternas överväganden och enrimlighetsbedömning av aktuella förutsebara tendenser anser H 75 att deregionala kommittéernas förslag till planeringsramar 40 500 platser förutbildning på linjer och en volym av uppskattningsvis 21 000 platser förnybörjare på enstaka kurser i allt väsentligt bör godtas, H 75 påpekar attkommittén därmed inte uttalar sig om förslagen i enskildheter. H 75övergår därefter till att kommentera regionkommittéernas förslag tUlplaneringsramar för allmänna utbildningslinjer per sektor, H 75 konstaterar attökningarna är måttliga i fråga om sektorerna för utbUdning för tekniska yrken,vårdyrken och kultur- och informationsyrken. Något större ökningar föreslås försektorerna för utbildning för administrativa, sociala och ekonomiska yrkensamt undervisningsyrken. H75 har inga invändningar mot förslagen beträffande den sist nämnda sektorn,inom vilken ökningsförslagen uppgår till knappt 1 000 platser. H 75 villdäremot sätta i fråga storleken av den föreslagna ökningen inom sektorn förutbUdning för administrativa, ekonomiska och sociala yrken. H 75 menar atthittillsvarande erfarenheter talar för en viss åter- 1976/77: 59 219 hållsamhetinom denna sektor. Kommittén nämner all en översyn av all ulbildning medinriktning mot det administrativa området har förulskickats i annalsammanhang. Högskolemyndigheterna bör enligt H 75 :s bedömning genom en sådanöversyn kunna få ett fastare grepp om kapaciletsfrågorna för hithörande linjer. H75 berör också pågående försök med yrkesteknisk högskoleutbildning. Kommitténanser inte att det finns anledning att vidga antalet yrkestekniskautbildningslinjer utöver vad fömtsatte beslut.Ställningstagandet sker mot bakgrund av att en del av regionkommittéerna lagtfram förslag av sådan innebörd. Enligt H 75:s mening bör en prövning av sådanaförslag anstå till dess en samplanering mellanregionkommittéerna/regionstyrelserna och UHÄ, som leder försöksverksamheten,har hunnit ta form. Detförslag till planeringsramar som H 75 lägger fram innebär en förskjutning tillförmån för lokala och individuella linjer, detla inom en ökad totalram förlinjer. H 75 anser det fullt möjligt alt avvägningen kan behöva ytterligareändras under den närmaste planeringsperioden, H75 tar upp vissa frågor som gäller budgetering och resursfördelning i det nyasystemet med planeringsramar m, m. Kommitténs resonemang och ställningstagandenkan sammanfallas enligt följande. I förarbetena tillhögskolereformen har förutsatts alt inom varje seklorsanslag likartadeutbildningslinjer skall kunna grupperas för atl tillsammans utgöra en enhet iplanerings- och resursfördelningssammanhang. De regionkommittéer som harberört denna fråga anser i allmänhet att linjerna skall föras samman i såbreda grupper som möjligt för att vidga den lokala friheten att disponeraresurser. Beträffande själva medelsanvisningen delar H 75 bedömningen attsamtliga de linjer inom en sektor som förekommer vid resp, högskoleenhet börbehandlas tillsammans. När det däremot gäller anlagningslal menar 75 att centraltangivna restriktioner för den lokala friheten får variera mellan olika slag avutbildningslinjer. För ulbildningar som har antagningsbegränsning börenligt H 75:s mening anges ett antal utbildningsplatser inom vilket denfaktiska antagningen i stort bör hållas. För de utbildningar som harfritt tillträde skall i enlighet med beslut den lokala styrelsen hamöjlighet att slutiigt bestämma anlagningstalen. Bindande föreskrifter om ettlägsta eller högsta antal studerande är enligt H75:s bedömning inte nödvändiga.H75 påpekar att det självklart föreligger en allmän skyldighet förhögskolemyndigheterna atl inle åsidosätta de intentioner som har kommit tilluttryck i samband med regeringens och medelsanvisning. H75 lar också upp frågan om hur medel skall fördelas mellan olika anslag istatsbudgeten. Kommittén pekar på de svårigheter som föreligger när det gälleratt förutsäga hur de enskildas efterfrågan ett visst 1976/77: 59 220 årkommer att exakt fördela sig på ohka slag av utbildningar, Enligl H75:s meningförsvåras bedömningar inför /78 av att den nya studieordningenpå många punkler skiljer sig från den nuvarande och att nya sludiemönsleralltså kommer atl utvecklas. Det är därför, menar 75, viktigt inte bara medrörelsefrihet inom ramen för elt seklorsanslag utan också med en möjlighet altfördela om medlen mellan olika anslag med hänsyn lill oförutsedda förändringari efierfrågan. Beträffande anslagen till lokala och individuella linjer ochlill enstaka kurser pekar dock H 75 på att grundläggande regionala bedömningarrimligen inte får sättas ur spel genom lokala omfördelningar, H 75 ställer sigbakom önskemål som har förls fram från flera håll, bl, a. av UKÄ, om rörligheti anslagssystemel, Detla krav får emellertid enligt H 75:s mening inte drivasdärhän att intentionerna bakom den av beslutade ändamålsindelningenav anslagssystemet åsidosätts, H75anser att resursutrymme måsle skapas för en förnyelse av utbildningens innehålloch organisalion. Detta kan ställa krav både på tillskott av medel totalt ochpå omfördelningar av resurser mellan olika ändamål. En ordning med enförstärkning för hithörande ändamål är enligt kommitténs bedömning försvarbarunder reformens inledande år, H 75 förutsätter dock att sådana medel därefterbör anvisas under de reguljära anslagen tUl grundläggande utbUdning, Deregionala organisationskommittéerna har i sina förslag redovisat synpunkterrörande insatser och resurser för forskningsanknytning av grundläggandehögskoleutbildning som saknar sådan anknytning. Också H 75 tar isin skrivelse upp dessa frågor. Flera regionkommittéer har hänvisat tillforskarutbild-/lingsutredningens (FUN, U 1974: 06) arbete med dessa spörsmål. Kommittéernahar för egen del sökt avgränsa problemen och analyserat vilken typ av åtgärdersom bör komma till stånd för att främja forskningsanknytningen, H 75 gerexempel på vad regionkommittéerna anfört i detta sammanhang, Kommiltén menaratt det ligger i sakens natur alt färdiga projekt eller konkreta förslag tillåtgärder inte kan presenteras redan inför reformens startår, H 75 anser detlikväl viktigt atl planeringsarbetet fortgår och att också viss verksamhet iform av projekt kan komma igång /78, UKÄ anger ett beloppav 10 milj, kr, för detta ändamål. Regionkommittéernas förslag uppgår tiU meUan1 milj, och 2 milj. kr, per region. H 75 konstaterar att ställningstagandet idenna fråga självklart får grundas mer på en principielluppfattning om behovet av åtgärder av berört slag än på ett konkretberäkningsunderlag. H 75 anser det rimligt att medel anvisas i den avregionkommittéerna angivna omfattningen. Ifråga om formema för hur medel för forskningsanknytning skaU anvisas tUlstyrkerH 75 ett förslag som flera av regionkommittéerna för fram. Förslaget innebäratt medlen ställs tUl regionstyrelsemas för- 1976/77: 59 221 fogandeutan bindning till fakultet. H 75 förutsätter atl de regionala fakultets/sektionsorganenliksom berörda forskningsråd engageras i den vetenskapliga planeringen avprojektet och i prioriteringar från vetenskaplig synpunkt mellan projekt. H75 har i sin skrivelse lämnat sammanfattande synpunkler över förslag från deregionala organisationskommittéerna rörande de lokala högskoleförvaltningarnaslednings- och personalorganisation, I detta sammanhang tar H 75 upp frågan påvilken nivå avvägningen mellan förvaltningsändamål saml utbildnings- ochforskningsändamål i övrigt rimligen skall göras, H 75 framhåller atldiskussionen i anslutning tiU de regionala kommittéernas arbete medförvaltningsfrågan på sina håll inneburit en olycklig fokusering på deadministrativa resursernas omfattning. Den motsättning mellan dessa resursersamt utbildnings- och forskningsresurserna i övrigt som härvid frammanats skuUemed all säkerhet ha kunnat undvikas eller i varje fall tonats ned avsevärt omdet blev ett naturligt inslag i uppgifterna för högskolestyrelserna alt vidsin fördelning av totalt tillgängliga resurser bedöma behovet av administrativainsatser i direkt förhållande till behov av andra slags insatser förutbildningen och forskningen. Mot den angivna bakgrunden anser H 75 detangeläget att ett inordnande av samtliga resurser för lokal högskoleförvaltningi de ändamålsinrik-tade anslagen övervägs redan inför /79,