prop · G00381 · 1976-12-31 00:00:00 — Utredningen tar för egen del inteställning utan rekommenderar att administrationsfrågan bedöms mot bakgrund avhur det föreslagna bokhandelsstödet i övrigt utformas. Utredningen föreslår att 1,3 milj.kr. anslås för avskrivnings- och investeringslån.Kreditgarantier bör vidare ges inom en ram av 2 milj. kr. 3.3 Stöd till kompletteringslager Ett av grundelementen ibokhandelssystemet under kommissionärssystemet var att kommissionärema skullehälla fler titlar i lager än vad som var motiverat strikt ekonomiskt. Det nugällande fackbokhandelsavtalet bygger också på denna förutsättning - för attkomma i åtnjutande av ra- Prop.1976/77: 81 13 batter och returrätt m. m. måste A-boklådorna ha minst4000 titlar i lager. Lagerhållningen utgör ett problem för många A-boklådor.Det gäller att finna den rätta avvägningen mellan bredd (dvs. antal titlar) ochdjup (dvs. antal exemplar av varie titel). Det kan ofta ligga nära till handsatt hålla alltför många exemplar av lågfrekventa titlar eftersom efterfrågan ärsvår att uppskatta. För att underlätta främst de små A-boklådornas ekonomi harSeelig utvecklat ett reordersystem som är knutet till företagetspraktiskt taget kompletta lagerhållning av allmänlitteratur, det s.k.SRO-systemet. Systemet göi det möjligt för resp. boklåda att hålla lagret aktuelltutan tidsödande dagliga inventeringar och beställningar från olika förlag.Till SRO-systemet är nu anslutna ett hundratal A-boklådor och många B-boklådor. Seeligs kompletteringslager är inte självfinansierande,utan förlusttäckningsbidrag från övriga rörelsegrenar inom företaget ärnödvändiga. En av orsakerna till detta är att de förlag som har egnacentrallager kan erbjuda förmånliga rabatter till bokhandeln vid direktköp. Utredningen föreslår att statligtbidrag skall utgå till Seeligs kompletteringslager för att trygga dessexistens och för att stimulera ytteriigare boklådor att ansluta sig. Härigenomskulle både främst de mindre boklådornas lagerekonomi förbättras ochtillgängligheten av kulturellt värdefulla men svårsålda böcker komma att öka. Det statliga bidraget, som totaltberäknas till 1,1 milj. kr., skall dels täcka kompletteringslagrets nuvarandeförlust, dels medge att en viss rabatt kan lämnas vid köp frånkompletteringslagret. Den rabatt som kompletteringslagret skall kunna lämna bördock enligt utredningens förslag vara lägre än den rabatt som lämnas viddirektköp från de förlag som har egna centrallager. Utredningen anser inte attkonkurrensförutsättningarna mellan Seelig och bokförlagens egen centraldistributionändras genom det föreslagna stödet. Marknadsandelarna mellan Seelig och Presamtorde inte heller komma att ändras på ett avgörande sätt. Utredningen har analyseratbokhandelns fraktkostnader med hjälp av material från Seelig. I regel harboklådorna på långt avstånd från betydligt högre fraktkostnader ängenomsnittet. Undantag förekommer dock. Ett exempel härpå är vissa boklådorsom genom stora skolboksleveranser kan tillgodogöra sig fraktrabatter,varigenom fraktpriset per kilo blir relativt lågt. Utredningen anser att det finns enrisk för att främst små boklådor på stort avstånd från på grund avfraktkostnaderna kan komma att minska sortimentet av mindre efterfrågad menkulturellt värdefull litteratur. Mot denna bakgrund föreslås att fraktstödskall utgå till A- och B-bok- Prop.1976/77:81 14 lådor inom det allmänna stödområdet. Stödet föreslåskonstruerat så att de boklådor som har en fraktkostnad per kilo som är högre änriksgenomsnittet för bokhandeln får ersättning för det överskjutande beloppet. Stödet bör enligt utredningenadministreras av Seelig. Medelsbehovet uppskattas till . Utredningen har i samarbete medföreträdare för bokhandelsbranschen inventerat utbildningsbehov av olika slag.Särskilda insatser har ansetts nödvändiga för utbildning av företagsledare,dvs. bokhandlare, föreståndare och blivande bokhandlare. Bakgrunden är främstatt många av de nuvarande A-bokiådeinnehavarna har haft sin huvudsakligayrkeserfarenhet under kommissionärssystemet och behöver komplettera sinakunskaper i företagsledning, ekonomisk analys etc. i ett läge med frikonkurrens. Medelåldern är hög inom bokhandlarekåren och många boklådor kan väntasbyta ägare . Det är enligt utredningen angeläget att deblivande bokhandlarna får tillräcklig företagsledarutbildning med tonvikt påbokhandelns speciella problem. Med hänsyn till det kulturpolitiskaintresset av att bevara en välsorterad bokhandel finner utredningen det vidaremotiverat med statligt bidrag till utbildningsinsatserna i initialskedet. Utredningen har i samarbete medbranschföreträdare undersökt olika möjligheteratt arrangera enföretagsledarutbildning av åsyftat slag. a. har det till iStockholm knutna . Under hösten1976 har institutet på försök anordnat en kurs för en grupp bokhandlare. Om enighet kan uppnås om ettkonkret kursprogram anser utredningen att statligt bidrag bör utgå för atttäcka hälften av kostnaderna i initialskelet. Återstoden bör tillskjutas avbranschorganisationerna eller deltagarna. Sammanlagt bör av statliga medelanslås . Vid sidan av företagsledarutbildningenbör, enligt utredningen, på längre 5ikt en anknytning av utbildning avbokhandelsverksamma till övervägas. Eventuella insatserinom högskolans ram bör i första hand ha karaktär av fortbildning.Bibliotekshögskolans utbildningsorganisation ses f.n. över och utredningenföreslår, att i detta sammanhang även de bokhandelsverksammas utbildningsbehovbeaktas. ?.6 Postorderförsäljning via bibliotek Med hänsyn till att denfullsorterade bokhandeln endast kan finnas på jrter med ett tillräckligtkundunderlag bör enligt utredningen alter-lativa distributionsformerför litteratur övervägas i kommuner utan full- Prop.1976/77:81 15 För att få underlag för framtidabedömningar bör därför ett försök med postorderförsäljning genom bibliotekarrangeras i ett län . Försöksverksamheten skall innebäraatt folkbiblioteken tillhandahåller rekvisitionsblanketter ochkatalogmaterial. Genom biblioteken förutsätts också kunden få hjälp vidbokvalet. Själva hanteringen av beställningarna bör däremot överlåtas på iförsta hand länets A-boklådor. För försöksverksamheten föresläsett ärligt bidrag om . Länsbiblioteket föreslås, understatens kulturråd, ha huvudansvaret för försöket. har i en särskild skrivelse lagtfram ett eget förslag angående bokhandelsstöd. Generellt driftstöd föreslåsutgå till samtliga A-boklådor och ett femtiotal B-boklådor. Driftstödetföi"eslås knutet till det statliga utgiv-ningsstödef, varvid bokhandlarnasmotprestation skall bestå i försäljning av de stödda titlarna. Stödet är såkonstruerat att stödsumman trappas upp med ett prestationsbelopp i takt medjämna hundratal titlar som av resp. bokhandel köpts in i minst två exemplar pertitel. Därtill föreslås ett försäljningsstöd utgå upp till fem sålda volymerper titel. Den föreslagna stödordningen skall även innefatta krav på att detitlar för vilka bokhandeln får försäljningsstöd försäljs med ett maximeratpåslag. Kostnaden för ett stöd enligt modell uppskattastill 8,5 milj. kr. I en rad remissvar uttryckstillfredsställelse över att bokhandelns situation har utretts. Utredningensbehandling av frågan har enligt mångas mening skett på ett sådant sätt att deväsentliga problemen har blivit väl belysta. Utredningens slutsatser attstatliga insatser behövs för att förbättra bokhandelns möjligheter att fungerapå ett från kulturpolitisk synpunkt tillfredsställande sätt får ett allmäntstöd i yttrandena. och anser dock att det totalbelopp som utredningen har räknatmed är otillräckligt och understryker att det föreslagna stödet endast kanbetraktas som en etapplösning i avvaktan på ett mer genomgripande stöd. vore det rimligt att stödet till distributionsledet fickminst samma omfattning som det statliga stödet till produktionsledet för attdet senare skulle kunna få effekt i konsumentledet. Båda organisationerna yrkarpå ytterligare utredning av distributionsfrågorna med sikte på att nå entotallösning av hur den kvalificerade litteraturen på bästa sätt skall görastillgänglig för allmänheten. Liknande synpunkter framförs avBokhandels-medhjälpareföreningen . Prop.1976/77:81 16 anser attde av utredningen föreslagna åtgär-lerna bör kompletteras med detprestationsstöd till bokhandeln som förbundet i en särskild skrivelseföreslagit. Stöd enligt förbundets modell ikulle vara kopplat till det statligautgivningsstödet och bestå i driftbidrag ill boklådorna i proportion till derasinköp av de stödda titlarna. framhåller attstatliga insatser till bokhandeln bör ses ;om en uppföljning och konkretiseringav målet att kulturpolitiken skall notverka kommersialismens negativaverkningar inom kulturområdet. Rå-let finner att förslagtill prestationsstöd till bokhan-leln har stora förtjänster genom den direktakopplingen till utgivningsstö-let. Förbundets stödmodell bör enligt rådet kunnautgöra en senare re-brmetapp i arbetet på ett effektivt stöd tillbokdistributionen. 1 samma iktning uttalar sig Författarförlaget och . LO finner det värdefullt omFörfattarförbundets förslag till prestations-itöd kunde prövas i anslutningtill de andra stödåtgärderna. På 3Ör ett större samhälleligtengagemang övervägas, t. ex. i form av sam-lällsägda boklådor. Även TCO uttalar sig för enkomplettering av stödet som syftar till att stimulera bokhandeln till attbredda sortimentet och öka försäljningen av ;od litteratur. KF understryker att effekten av ettlitteraturstöd som syftar till att öka itgivningen närmast blir en fara förbokbranschen och en kulturpolitisk elsatsning, om inte tillräckligadistributionsresurser finns till hands. RRV understryker utredningensuppfattning att stödet bör ses som en ijälp till självhjälp i avvaktan på attbranschen kan anpassa sig till det ändade konkurrensläge som inträtt. Fler motiv för en fungerande ochväl spridd handel med böcker än de iom utredningen angivit kan enligt SÖ anföras.Det är t. ex. ett jämlik-letskrav att litteraturintresserade, oberoende avbostadsort, har möjlighet itt beställa böcker de vill köpa. Det är ocksåvikfigt att god litteratur på så nånga platser som möjligt bjuds ut på ettsådant sätt att den kan tävla med nassmarknadsutbudet. Därigenom kan, enligtSÖ, läsintresset breddas )ch de läsvanor som skolan söker skapa vidmakthållas. Utredningens synpunkter påkommunernas ansvar för bokhan-lelns fortbestånd och behovet av kommunalvaruförsörjningsplanering in-lefattande även bokhandeln vinner allmäntinstämmande bland remissinstanserna. Kommunernas inköpspolitik för skol- ochbiblioteksväsendet anseratt det i de flesta fall skulle vara ekonomiskt fördelaktigt för kommunen attanlita den lokala bokhandeln 'ör inköp av skolböcker, om alla kostnaderinräknas. Därtill främjas boklå-lornas fortbestånd och försäljningen avallmänlitteratur till kommunens nvånare säkras. I samma riktning uttalar sigSveriges grossistförbund och Prop.1976/77:81 17 SÖ framhåller attbokhandelns insatser i läromedelshanteringen består i samordning av beställningar,leveranser och fakturering men mera sällan i egen lagerhållning. Inköpenstimulerar således inte, enligt SÖ, bokhandeln till att hålla större sortimenteller på annat sätt förbättra sin service. Det skulle uppenbarligen vara bättreom det stöd en kommun ger kunde förknippas med utbyggd service som kan bli avstort värde även för skolan. Mot den bakgrunden föreslår SÖ att det statligastödet till bokhandeln bör utformas så att det stimulerar till kommunalainsatser. understrykeratt kommunernas strävan måste vara att köpa böcker och läromedel till lägstapris. Den lokala bokhandeln kan givetvis alltjämt vara det bästa ochbilligaste altemativet på sina håll. anför attkommunema har ett stort ansvar för en väl utbyggd och fungerandekulturförsörjning. Däri ingår bokdistributionen som ett viktigt led och bördärför beaktas i den kommunala kulturplaneringen, vid sidan av den kommunalavaruförsörjningsplaneringen. Enligt rådet torde något rättsligt hinder inteföreligga för ett mer direkt kommunalt engagemang också i självabokhandelsledet, om bokförsörjningen i en kommun fungerar otillfredsställande,I princip bör t. ex. kommunema kunna vidta åtgärder för att främjabokförsörjningen, om en lokal bokhandel saknas eller risk finns för att denlokala bokhandeln läggs ned. I sådana fall bör bl. a. bokförsäljning genombibliotek kunna ordnas eller en regelrätt bokhandel kunna etableras.Mycket talar enligt rådet för att ansvaret för bokförsörjningen bör utvidgastill att omfatta andra medier, främst fonogrammen. Remissinstanserna är i allmänheteniga med utredningen i fråga om behovet av kredit stöd. Endast/?/?V anmäleren avvikande åsikt härvidlag. Utredningsförslaget tar sikte påatt förbättra villkoren i första hand för A-bokhandeln på mindre och medelstoraorter. I undantagsfall bör bl. a. B-boklåda som förväntas övergå tillA-boklåda samt antikvariat kunna få stöd. Denna avgränsningsprincip kritiserasav vissa remissinstanser. anför att det är ettvitalt intresse att B-boklådorna får tillgång till alla stödformer. Härigenomskulle den mindre bokhandeln kunna radikalt förbättra sin service tillallmänheten. Svenska bokförläggareföreningenmenar att det vore olyckligt om alltför rigorösa begränsningar gjordes bl. a.med hänsyn till att det på många orter finns underlag för en välskött B-boklådasom bör få statligt stöd, men inte för en fackbokhandel. Även och SÖ uttalar sig för en mer generös behandling avB-bokhandlama. Svenska antikvariatsföreningenvitsordar att antikvariat i vissa fall kan behöva kreditstöd för t. ex.ombyggnad av affärslokaler. anser att stödet i större utsträckningän vad utredning- Prop.1976/77: 81 18 ;n förutsatt bör gå till B-bokhandlare och antikvariat. Svenska bokhandlareföreningenframhåller de problem som möter stor-itadsbokhandlarna ochuniversitetsbokhandlarna. I ett senare skede är det ;nligt föreningen befogatatt överväga särskilda stödformer för att främja len omfattande ochkvalificerade service som dessa boklådor tillhandahål-er institutioner,forskare och allmänhet med specialintressen. Svenska bokförläggareföreningenframhåller vidare att branschavtalet )å vilket A-bokhandeln grundas kan ändras,varför en annan definition av tödberättigade förefaller mer lämplig. Detavgörande bör vara att böcker Ugör ett väsentligt inslag i det stöddaföretagets sortiment. Föreningen på-)ekar, liksom KF, att situationer kanuppstå då stöd till boklåda är motive-at trots att den inte är ensam på orten. Näringsfrihetsoinhudsmannenkonstaterar att de föreslagna stödåtgär-lerna genom sin förhållandevisbegränsade omfattning och genom sin ut-ormning inte i nämnvärd mån tordesnedvrida konkurrensen mellan olika öretag. finner det frånkonsumentpolitisk synpunkt önskvärt itt stödet i viss utsträckning används förnyetablering av boklådor eller lokavdelningar i varuhus på orter som saknar A-eller B-boklådor. Stödet lör även kunna ges till kommuner som i egen regi villetablera och driva loklådor. 1 fråga om administrationen avkredit stödet är meningarna de-ide. Flera remissinstanser för fram andraalternativ än de lösningar som itrednmgen diskuterat. För ett direkt statligt engagemangi ) uttalar s\g . Svenska bokhandlare-öreningen, Seelig, KF och RRV.Verket pekar på att administrationen av tödet förenklas genom anknytningen tillBFI. är leredd att tillstyrka förslaget att statligarepresentanter ingår i BFI:s styrel-e och att även blirrepresenterad i styrelsen. Vida-e föreslår föreningen att styrelsen leds av enopartisk ordförande. KF an-er det viktigt att blirrepresenterat i styrelsen. Utredningens alternativ med ensärskild föresprå-as av statens industriverk och föreslår att till namnen även flyttas handläggningen av detkreditgarantilånestöd till förlagen om nu handhas av verket. Statskontoret förordar altemativetmed en särskild nämnd men att den i dministrativt hänseende knyts tillkonsumentverket. Nämndens kanslire-urser och annan administrativ service börmed fördel kunna hämtas från onsumentverket mot ersättning baserad påsjälvkostnadsprincipen, var-jenom behovet av administrativa resurser begränsas. anser för egen delatt stödet till dagligvaruhandel och ickhandel bör samordnas på central nivå.Verket har som central förvalt- ingsmyndighet ett ansvar för samhällets åtgärderbeträffande konsumen- Prop.1976/77: 81 19 temas försörjning av varor och tjänster. Mot dennabakgrund förordas att får ansvaret för stödet till bokhandeln.I samma riktning uttalar sig . EnVigt vore denrimligaste lösningen att administrationen av kreditstödet knyts tillkulturrådet och handhas av en arbetsgrupp under rådets ochbibliotek. I en sådan arbetsgrupp bör expertis ingå från BFl och arbetet börbedrivas i nära samarbete med institutet. Däremot vore det enligt rådetolämpligt att inrätta ett nytt organ utanför rådet med mycket begränsadeuppgifter. Det stora flertalet remissinstansersom yttrat sig i frågan tillstyrker utredningens förslag angående stöd tillSeeligs kompletteringslager. I många fall görs dock reservationer med hänsyntill de konkurrensfördelar förslaget anses innebära för Seelig. SÖ anser att uppläggningen avstödet inte garanterar sortimentsbredden hos de anslutna boklådorna. För atttrygga lagrets fortbestånd är dock stöd motiverat enligt SÖ. B-bokhandlareförbundunderstryker att kompletteringslagret har en avgörande betydelse förB-bokhandeln. anserockså att betydande fördelar för en stor del av landets boklådor uppnås omförslaget genomförs. påpekar föreningen att de stora boklådorna, bl.a. i universitetsstäderna, måste ha en omfattande egen lagerhållning, också avtitlar som inte finns i Seeligs reordersystem. Svenska bokförläggareföreningenanser att ett stöd enbart genom Seelig skulle verka diskriminerande motPressbyråns distributionsföretag och de förlag som har egendistributionsorganisation. Utredningen har inte heller enligt föreningen getttillräckligt underlag för en bedömning av om ett stöd till Seeligskompletteringslager skulle ge optimal effekt. Föreningen efterlyser en samladanalys av distributionen i bokbranschen för att öppna möjligheter till nyasamarbetsformer. Föreningen förordar emellertid att i avvaktan härpåutredningens förslag genomförs. Även KF tillstyrker förslaget menförordar att parallellt en kompletterande utredning görs för att eliminera denbrist på konkurrensneutralitet som den nuvarande stödmodellen är behäftad med. tillstyrkerförslaget med den förhoppningen att det skall bli möjligt att finnaen form som stimulerar till samverkan. Liknande synpunkter förs fram avSveriges allmänna biblioteksförening. reser principiellainvändningar mot att stödet begränsas till Seelig, vilket enligt rådet kanbidra till monopolisering. Därför föreslår rådet att stödet utvidgas till attomfatta t. ex. förlag som går samman om distributionskanaler. anser det frånkonkurrenssynpunkt vara tveksamt att statligt stöd utgår till en av fleradistributörer, även om en eftersträvad kulturpolitisk effekt uppnås. Motbakgrand av att utredningen inte anser »rop.1976/77:81 20 itt marknadsandelarna skulle ändras på ett avgörande sätt,tillstyrker 'erket förslaget, om en utvärdering görs av effektema frånkonkurrenssyn-)unkt efter försökstidens utgång. anser attstödmodellen medför en otillfredsstäl-ande diskriminering av debokförsäljningsställen som inte är Seeligs kun-ler. Detta betecknas somsärskilt allvarligt mot bakgrund av att flertalet av Sesams återförsäljare, somspeciellt marknadsför bokhandelsböcker, är 'erksamma på orter som saknarfackbokhandel. RRV anser att orsakerna till detkraftiga underskott som Seelig har för itt kompletteringslager behöver närmareklarläggas innan något definitivt ;lällningstagande görs. Mot denna bakgrundkan verket inte nu tillstyrka Örslaget. ställersig tveksam till förslaget. För det orsta är det oklart om Seelig gjort allatänkbara insatser för att marknads-öra systemet. Vidare ifrågasätts om Seeligskulle lägga ned verksamheten nå uteblivet stöd, eftersom det torde ligga ibokhandelns eget intresse att Iriva denna verksamhet och se till att den blirlönsam. Med hänsyn till att ;n subventionering inte är konkurrensneutral börförslaget inte genomfö-as utan att frågan närmare utretts. Det framhålls att ensamordning av Sesams och Seeligs verksamheter - utan att de båda företagensställning .om inbördes konkurrenter rubbas - är att föredra framför det nuföreslag-la stödet till kompletteringslagret. Utredningens förslag till fraktstödtillstyrks av RRV, näringsfrihets-wibudsmannen, , . Svenskabokförläggareförening-77, , , ieelig, KF, och . 'lera av remissinstanserna, däriblandBokförläggareföreningen och Biblio-ekstjänst, lägger dock in en vissreservation med hänvisning till att stödet nte är helt konkurrensneutralt i förhållandetill andra distributionsorgan. I ;tället borde ett stöd eftersträvas somstimulerar till distributionssamver-can. KF och bedömer att detföreslagna stödet skulle få endast narginell effekt för berörda boklådorsekonomi. Rådet anser dock liksom >Ö, att det är positivt att stödet gälleralla återförsäljare, oavsett sorti-nentsbredd. B-bokhandlareförbundetframhåller att fraktkostnaderna ut-;ör en stor belastning för de små boklådornapå stora avstånd från Stock--lolm. ställer sig kritiskt till förslaget.Stödet borde enigt företaget inte omfatta endast Seeligs kunder. Debokåterförsäljare som mlitar skullehärigenom komma i ;tt sämre konkurrensläge. från denna synpunkt kan stödetinte betrak-:as som konkurrensneutralt. Väsentliga fördelar vore att vinnaenligt om ett distributionssamarbete kunde etablerasmel-an Presam och Seelig. föreslår attportobestämmelserna för Dokförsändelser ändras. 1976/77: 81 21 Utredningens förslag angående stödtill företagsledarutbildning tillstyrks livligt av , och KF. Bokförläggareföreningenunderstryker att det föreslagna utbildningsstödet tillsammans med kreditstödetbör betraktas som det viktigaste inslaget i utredningens åtgärdspaket. a.med hänsyn till att en upprustad utbildning inom bokhandeln är nödvändig föratt övriga åtgärder skall lyckas. För att kreditstödet skall få bästa effektmåste man kunna räkna med att förbättra kunskaper vad avser ekonomisk kontrolloch planering, personalledning, försäljningsteknik och marknadsföring. presenterar Bokföriäggareförening-en ett förslag tillnärmare utformning och till kostnadsfördelning mellan branschorganisationerna,staten och kursdeltagarna. Branschorganisationerna framhåller också att dethittillsvarande samarbetet med om attinstitutet är väl skickat att anordna ett branschanpassat utbildningsprogramför bokhandeln. Beträffande valet av kursdeltagare framhållerBokförläggareföreningen att man bör eftersträva spridning över hela bokhandeln,bl. a. för att säkerställa rekryteringen av nya ägare och föreståndare avboklådor på mindre och medelstora orter. förutsätter attrådet får möjlighet till insyn i företagsledareutbildningen och påverkan avutformningen. EnhgX statens industriverk bör manpröva om inte verkets enhet för företagsutveckling (SIFU) bör blikursansvarigt organ. Statskontoret finner det angelägetatt företagsledarutbildning enligt utredningens modell verkligen kommer tillstånd. I samma riktning uttalar sig , enligt vara ett lämpligt organ. Förslaget om en utredning av förutsättningarna för enanknytning till av utbildningen av bokhandelsverksamma tillstyrksav alla remissinstanser som yttrat sig i frågan. Hit hör SACOjSR, KF, , allmänna biblioteksförening och Bibliotekstjänst.UHÄ anser att en samordning av grundutbildning och fortbildning också börövervägas. Den fortsatta utbildningen bör enligt UHÄ göras i nära samverkanmed berörda lokala och regionala högskoleorgan och med beaktande av denpågående översynen av utbildningen vid . I samma riktninguttalar sig styrelsen för som föreslår att ocksåföretagsledarkursema förläggs till . Även statens industriverk förordaratt företagsledaratbildningen förläggs till samma plats som den planeradefortbildningen av bokhandelsverksamma. 1 sammanhanget erinras om att delar avSIFU-enheten kommer att förläggas till .