prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — De offentliga utgifter som avser konsumtion och investeringarpåverkar direkt den totala efterfrågan i ekonomin. Transfereringar och skatterpåverkar inkomsterna för hushåll och företag. Den offentliga sektorns inkomsteroch utgifter har därför en stor betydelse för efterfrågeutvecklingen ocksåinom den privata delen av ekonorain. Den offentiiga sektom har också ett mflytande påekonomin via kreditmarknaden. De samband som här gäller är emellertid svåraatt klarlägga och kan inte heller analyseras fristående från förhållandena påkreditraarknaden i stort. Effekterna via kredUraarknaden kommer därför endastatt beröras resonemangsvis i det följande. Det bör observeras att riksbankenhär inte ingår i begreppet offentlig sektor. Avslutningsvispresenteras i kapitiet vissa beräkningar av finanspolitikens effekter påsamhällsekonomin under 19741977. Dessa beräkningar är baserade på den modellsora presenterades och tillämpades första gången i nationalbudgeten 1974. Beräkningarnai kapitel 8 utgår från de båda lägre alternativen för pris- och löneökningarsom diskuteras i kapitel 6. Detta för att få konsistens med både förslaget tiUstatsbudget, som är räknat enligt det lägsta alternativet, och övriga delar inationalbudgeten där raellanalternativet analyseras mest ingående. Den bild över utvecklingen i den statiiga sektornsom presenteras i detta avsnitt bygger på redovisade utfallssiffror fram t. o.ra., /76. För innevarande budgetår grundas bedömnmgarna i huvudsakpå budgetprognoser. 1976/77:100 Bilaga 1 Finansplanen 148 hänsyntagits till tUläggsbudget I och II för /77. För andra halvåret1977 har utgiftskalkylerna gjorts med utgångspunkt från förslaget tillstatsbudget avseende /78. Vid bedömningen av statens inkomsterhar inkomstberäkningar legat till grund. Den statiiga totalbudgetens underskott uppgick till . Budgetunderskottet hadedärmed successivt ökat från av bruttonationalprodukten 19691971 tiU ca3 % 19721973 och tUl 19741975. Det statUga upplånragsbehoyet uttrycktsom andel av bruttonationalprodukten kom således att öka mycket kraftigt underbörjan av, 197G-talet. Denna utveckling är bl. a. ett resultat av ambitionenatt motverka den internationella lågkonjunkturens inverkan på den svenskaekonomin 19741975. Totalbudgeten beräknas 1976 ge ett underskott pådrygt . Minskningen av underskottet är tUl en stor delen följd av ovanligt stora fyllnadsbetalningar av skatt . Av tabell 8:1 framgår att utgifterna beräknasöka i ungefär samma takt som 1976. Däremot beräknas inkorasterna öka mycketlångsamt 1977 jämfört med . Det leder tiU ett kraftigt underskott i totalbudgeten1977 på . eller av bmttonationalprodukten. Denstimulerande effekt detta får på sarahällsekonorain motvägs tUl avsevärd del avden kontraktiva effekt kommunerna beräknas få. Effekterna har ett logisktsamband med varandra och beror till stor del av avräkningen avkommunalskattemedel och utformningen av kompensationen för den skattereformsom trädde i kraft . . Bland utgiftsökningarna kan nämnas de ökadetransfereringarna till företag och kommuner. På företagssidan är det de storasatsningar på , varven och andra bransche;r samt förlängningenav lagerstödet som svarar för ökningen. På konununsidan är det statsbidragentiU daghemsbyggande, bostadsbidragen och det nya statsbidraget på grund avnyss nämnda skattereform som svarar för en stor del av ökningen. Den StatUga konsurationen och även denstatliga.sysselsättningen beräknas öka i volyra 1977.1 löpande prisermotsvarar det ca . Den långsamma ökningen av den statligakonsumtionen 1976 förklaras bl. a. av att de statiiga inköpen av materiel ra.ra. minskade 1976 från en ovanligt hög nivå 1975. Antalet statUgt sysselsattaberäknas både 1976 och 1977 öka med . De statliga investeringarna avvilka endast de statliga myndigheternas investeringar redovisas i tabell 8:1 har redovisats och kommenterats i kapitel 7 och i sammanfattningen av denpreliminära nationalbudgeten. Statsinkomsternas långsamma ökning beror i förstahand på att utbetalningarna av kommunalskattemedel ökar kraftigt , sevidare avsnitt 8.3. Komrounalskatteihedlen utgör en avdragspost bland deinkoms- Tabell8:1 Statens inkomster och utgifter 19751977 Exkl. -14,0 -8,0 m. m. -20,5 -19,0 -17,0 rande (12) -3,5 -5,5. -4,5 Anm. 1 Beloppen för skatter avser normalt uppbördav skatt och inte som i nationalräkenskaperna upplupen skatt. Anm. 2 Investeringsuppgtfterna avser endaststatliga myndigheter; investeringar i statliga affärsverk och aktiebolag ingårej. Källor:Ekonomidepartementet, , riksrevisipnsverket och statistiskacentralbyrån. tersom redovisas i statsbudgeten och i tabell 8: 1: Omläggningen av den statligaskatten spelar också en viktig roll. Den beräknas av riksrevisionsverketmedföra att den direkta statsskatten, vid det lägsta löne-och prisalternativet,bUr ca 6 300 milj. kr. lägre än om man bibehållit oförändrade skatteskalor. Detär då att märka att ett bibehållande av oförändrade skalor skulle ha medfört enkraftig ökning av skattetrycket p. g. a. att inflationen skuUe ha fört upp alltstörre inkorastgrupper i hårdare beskattade inkorastskikt. På grund avförskjutningar i upphör- Prop.1976/77:100 Bilagal Finansplanen 150 denav skatt faller inte hela effekten på . I samband medsänkningen av den statiiga direkta skatten höjs energiskatten på elektriskkraft och vissa punktskatter med saramanlagt . och höjssocialförsäkringsavgiften till folkpensioneringen . Detsenare ger socialförsäkringssektorn ökade inkomster. har statistiska centralbyrånunder noveraber 1976 genomfört en enkät till kommunerna om den ekonomiskautvecklingen och 1977. Svarsfrekvensen bland kommunerna är vanUgtvis hög.Den senaste enkäten visar dock ett bortfall på , vilket ger en speciellosäkerhet i materialet. De i tabell 8: 2 redovisade utfaUen för 1975 och 1976överensstämmer med nationalräkenskaperna. Prognosen för' 1977 bygger fömtom vadgäller kommunalskattemedel och statsbidrag tUl övervägande del på de avkoramunema lämnade uppgiftema. Kommunernas finansiella sparande beräknas från 1975till 1976 ha försvagats med, ytterligare ca 300 railj. till.ett underskottpå ca . En markant omsvängning väntas . Enligt de beräkningarsom nu kan göras väntas kommunema sammantagna fa ett inkomstöverskott på 2,8alternativt , vHket skulle innebära en förbättring avkommunernas finansieUa sparande raed inte mindre än 67miljarder kr. Till avgörande del beror denna utveckling på de raycket storaskatteinkomster sora korarau-nerna beräknas få 1977. Kommunernas inkomster beräknas ha ökat . Den genomsnittliga kommunala utdebiteringen, inkl. församlingsskatter, ökadefrån . 1976, dvs. Denna höjningsammantagen med det ökade skatteunderlaget resulterade i att komraunernasskatteinkomster steg . Enligt överenskommelse raellanregeringen och kommun-förbundens styrelser har primär- ochlandstingskomraunerna rekommenderats att begränsa den genomsnittiiga höjningenav kommunal- och landstingsskatten tUl högst . Kommunerna erhåller som kompensation ett bidrag på 600 milj. kr. undervart och ett av åren. Den genomsnittliga kommunala utdebiteringen under 1977väntas emellertid stiga till , eller med , varavlandstingskoraraunerna svarar för ca 2/3 av utdebiteringshöjningen. För de bådaåren 1976 och 1977 har därmed utdebiteringen höjts raed inte mindre än 1,61 kr.Av ökningen faller . på.priraär- och landstingskommuner vilka omfattasav överenskommelsen och . TUl följd av den expansivalöneutvecklingen ökar det kommunala skatteunderlaget raycket kraftigt1977. Skatteintäkterna be räknas stiga med 1977. Tabell8: 2 Kommunernas inkomster och utgifter 19751977 E.xkl.kommunala aktiebolag och stiftelser 13,5' 3 (12) 4 Netto av mark- och kenskaperna (34) Anm. 1 Allmänna statsbidrag omfattarskattebortfallsbidrag, skatteutjämningsbidrag. särskilt bidrag till kommunernasamt ett extra bidrag till kommuner och landstingskommunermed 600 milj. kr. Speciella statsbidrag utgår till bestämda verksamhetsområden. Anm. 2 Finansiellt sparande enligtkreditmarknadsstatistiken bygger på utfall för och enprognos för . Källor:Ekonomidepartementet, , och statistiskacentralbyrån. De totala statsbidragen ökade ,vilket är en högre ökningstakt än året innan. Förklaringen ligger bl. a. i detovannämnda extra statsbidraget ora 600 milj. kr. samt väsentligt ökade statsbidragtill den kommunala barnomsorgen. förutses statsbidragenstillväxttakt öka ytterligare. Den fortsatta utbyggnaden av den kommunalabarnomsorgen beräknas medföra en fördubbling 1976/77:100 Bilagal Finansplanen 152 avstatsbidraget tiU detta ändaraål. Från reformerasbostadstilläggen varvid statsbidragsgivningen förväntas öka mycket kraftigt.Vidare kommer kommunerna att fr. o. m. 1977 erhåUa ett nytt s. k.skattebortfaUsbidrag i anledning av den skattereform som genomfördes vidingången av 1975. Inkl. övriga inkomster förutses tUlväxten av detotala inkomsterna uppgå tiU . Vid alternativa pris- och löneantaganden påverkas iförsta hand kora-munemas konsumtionsutgifter. På inkomstsidan berörs främststatsbidragen, som till övervägande del är lönekostnadsrelaterade. Kommunernassamlade utgifter beräknas 1977 öka alternativt . Transfereringartill hushåUen ökar betydligt bl. a. till följd av nya regler förbostadstiUäggen. Den övervägande delen äv kommunernas transfereringar tillföretag utgörs av landstings bidrag tiU (). Fr. o. m. 1977 övertar SL hela den kommunala färdtjänsten i länetvilket resuUerar i förhöjda bidrag från . Den kommunala konsumtionen som utgör av desamlade kommunala utgifterna beräknas ha ökat i löpande priser. Detta motsvaras av en volymmässig uppgång på . Denexpansiva sysselsättningsutveckling som kommunerna visat under de senaste årenhar fortsatt även . Mätt i antal timmar beräknas den motsvara drygt5, % och i antal personer inemot . förväntas en lugnaretillväxt i pris- och löneutvecklingen men dock en fortsatt mycket betydandeuppgång i sysselsättningen. De kommunala myndigheternas och affärsverkensinvestermgsutgifter beräknas ha ökat i löpande priser 1976, vilketmotsvarar en volymökning . De nu föreliggande planerna är mycketexpansiva och då särskilt på byggnadssidan, vUket delvis kan förklaras av denplanerade kraftiga igångsättningen av daghemsbyggandet. För en närmare redovisningav dessa beräkningar hänvisas till kapitel 7. Totalt beräknas investeringamainom myndigheter och affärsverk öka med vUket innebär envolymmässig ökning med ca9 %. Socialförsäkringssektorn är egentligen inte ensjälvständig ekonomisk delsektor. Den är snarare en statistisk konstruktion somsvarar mot ia-ternationell praxis. Socialförsäkringssektorn består av ett antalförsäkringsformer inom det sociala området. Sektorn omfattar allmän sjuk- försäkring, föräldraförsäkring,yrkesskadeförsäkring, arbetslöshetsförsäkring, folkpensionering inkl.kommunala bostadstillägg tUl folkpensionärer, allmän tUläggspensiönering,delpensionsförsäkring och frivilUg Tabell 8:3 Socialförsäkringssektorns inkomster ochutgifter 19751977 Löpande priser 1975 1976 1977 1975 19761977 alt. I alt. II alt. 1 alt. II 1 Inkomster 48 377 59 780 67 080 67340 23,5 12,0 J2,5 1.1 Avgifter 25 729 38 820 47640 47 640 51,0 22,5 22,5 1.2 Bidrag från stat och kommun 16546 13 600 11490 11750 -17,5 -16,0 -14,0 1.3 Ränteinkomster m.m. 6102 7 360 7 950 7 950 20,5 8,0 8,0 2 Utgifter 36 526 45 220 52 500 52820 24,0 16,0 17,0 hushåll 34 845 ' 42 830 49 920 50200 23,0 16,5 17,0 2.2 Övriga transfereringar 582 1010 1000 1000 73,5 -1,0 -1,0 2.3 Konsumtion m. m. 1099 1 380 1 580 1 620 25,5 14,5 17,5 3 Finansiellt sparande 11851 14 560 14 580 14 520 23,0 0,0 -0,5 Källor: Ekonomidepartementet, och statistiskacentralbyrån. Alla dessa försäkringar finansierashelt eller delvis raed avgifter. Arbetsgivarna svarar för den övervägande delenav avgifterna. Sjukförsäkringen, föräldraförsäkringen, arbetslöshetsförsäkringenoch folkpensionerna finansieras också i betydande utsträckning överstatsbudgeten. För de komraunala bostadstilläggen till folkpensionärer bärdock kommunerna hela kostnadsansvaret. Folkpensioner och ATP utgör ca 60 %av de transfereringar till hus håll som redovisas i tabell 8: 3. Pensionsutbetalningarna beräknas öka raed 5 2005 400 milj. kr. Bakom denna kraftiga ökning ligger, i vid sidan av kompensation för prisstegringar, deförbättringar av pensionsförmånerna som redan har beslutat om ochden successiva öknmgen av antalet pensionärer raed ATP. Folkpensionens grund-,belopp är sedan det höjdes för ensamstående avbasbeloppet och för pensionärspar . Basbeloppet är 10 700kr. De folkpensionärer som saknär ATP eller har låga ATP-belopp är garanteradeen årlig standardökning på genom årliga ökningar av pensionstillskotten. En lagstadgad sänkning av denaUmänna pensionsåldern tiU genomfördes . gavsvidgade möjligheter för den enskilde att själv bestämraa sin pensionsåldermellan 60 och samt genom den nya delpensionsförsäkringen möjligheter attfå delpension . De genomförda reformerna påpensions- och sjukförsäkringsområdet, inkl. kompensation för ökadsjukfrånvaro, samt skatteomläggningen 1977 finansieras till betydande del genomhöjda arbetsgivaravgifter. De samlade social försäkringsavgifterna höjs med 3procentenheter 1977 och uppgår tUl av ett avgiftsunderlag sora emeUertidinte är det- Prop.1976/77:100 Bilagal Finansplanen 154 sammaför alla avgifter. Övriga i lag reglerade arbetsgivaravgifter uppgår 1977 tillca , en ökning . Socialförsäkringssektorns inkomster beräknas Ökalika mycket som utgifterna . Därmed blir det finansiella sparandet ca 14,5miljarder kr. både 1976 och 1977, I stort sett hela denna fonduppbyggnad skerinom Allmänna pensionsfonden. Fondökningen utbjuds till allra största delen påkreditmarknaden. Merparten av fondens utlåning har placerats ibostadssektorn och näringslivet med i stort sett jämn fördelning raeUan dessasektorer. av fondökningen 1975 placerades som utlåning till statenoch kommunerna. har ocksä ställt 1 000 milj. kr. till AUmännapensionsfondens fjärde fondstyrelses förfogande för placering i aktier. Den 1december 1976 hade ca 700 milj. kr. disponerats för aktieköp. 8.5Den konsoliderade offentliga sektorn Den offentliga sektom svarar för en betydande delav den totala efterfrågan. Sektorns konsumtion och investeringar raotsvararnärmare 1/3 av bruttonationalprodukten. Förändringar i konsumtionen och investeringarnahar därför stor betydelse för produktionens och sysselsättningens utveckling.Den offentiiga verksamhetens betydelse förstärks av att importinnehållet i denoffentliga konsumtionen är lågt. Stimulanser och åtstramningar kommer därmedatt i särskilt stor utsträckning påverka den inhemska utvecklingen. I tabell 8:4 redovisas den offentliga sektorns efterfrågan på reala resurser förkonsumtion och investering. I avsnitt 8.6 redovisas en beräkning av de effekterpå ekonomin som bl. a. förändringarna i sektorns efterfrågan har. Denoffentliga sektorns konsumtion beräknas öka 1977. Det är ungefärsamma ökning som 1976. Investeringarna beräknas öka med 1977 att jämföramed en mindre nedgång 1976. I dessa investeringssiffror ingår i enlighet mednationalräkenskapernas avgränsning av den offentUga sektorn inte investeringari statliga affärsverk och aktiebolag och kommunala bolag. Tar man med ävendessa investeringar blir investeringsökningen jämnare, 1976 och 1977.Den offentliga sektorns samlade reala efterfrågan beräknas därmed öka i en relativtjämn takt med 3 å . Föratt få en samlad bild av den offentliga sektorns inverkan på ekonomin måsteman även ta hänsyn till skatter, transfereringar m. m. I tabell S: 5 redovisasinkomsterna och utgifterna i den konsoliderade offentiiga sektorn.Konsolideringen innebär att alla transaktioner mellan de tre sektorerna hareliminerats. Tabellen visar alltså bara transaktioner mellan den offentligasektorn sora helhet och resten av ekonomin. Inkomsternaför den konsoliderade offentliga sektorn beräknas öka mer än utgifterna 1976.Därmed ökar överskottet i det finansiella spa- Bil.1 Preliminär nationalbudget 155 Tabell 8:4 Den offentliga sektorns konsumtion ochinvesteringar 19751977 Statiig konsumtion Statlig investering Totalt slaten -4,5 konsumtion investering Totalt kommunerna 55 740 10 830 66 570 Summa offentlig konsumtion Summa offentlig investering 84 230 13 980 3,0 -0,5 Källor: Ekonomidepartementet, ,och . Tabell 8: 5 Den konsoliderade offentliga sektornsinkomster och utgifter 19751977 Löpande priser A\'girter Till hushåll m. ni. Till företag, inkl. livsmedels- och bo- Korrigeringspost m. m. Över statsbudgeten finansierad utlåning m. m. -1,5 -5,5 Anm. Korrigeringspost m. m.innefattar korrigeringsposten i tabeU 8: 1 samt kommunernas nettoköp av markoch fastigheter. Källa: Ekonomidepartementet. Prop.1976/77:100 Bilagal Finansplanen 156 Både staten och socialförsäkringssektorn bidrartiU denna förbättring av det finansieUa sparandet. 1977 beräknas däremotsektorns finansiella sparande minska raed ca 5 mUjarder kr. Det är fräraststaten som ökar sitt underskott bl. a. som en följd av kraftiga utbetalningarav kommunalskatt och statsbidrag tUl koraraunerna. Kommunerna beräknas därmedförbättra sin finansieUa ställning, vilket motverkar minskningen av de övrigasektorernas sparande. Vid en bedömning av den offentiiga sektornsupplåningsbehov bör även statens utlåning beaktas. Upplåniiigsbehovet påverkaspå samma sätt av en utlåningsökning, t. ex. i form av bostadslån ochstudiestöd, som av en försämring av det finansiella sparandet. Den utlåning somfinansieras över statsbudgeten beräknas uppgå tiU . 8.6Beräkning av finanspolitiska effekter har en enkel modell använts inationalbudget-arbetet för att belysa de samlade finanspolitiska effekternainte bara av statsbudgetens förändringar, utan även av förändringar ikommunernas och socialförsäkringssektorns inkomster och utgifter. Fr. o. m.nationalbudgeten 1974 beräknas de finanspolitiska effekterna raed hjälp av eni förhåUande till något modifierad modell. De sektoravgränsningar som har valts förmodellberäkningarna skiljer sig något från redovisningen i tidigare avsnitt idetta kapitel. Investeringar i statiiga ffärsverk samt i statliga ochkoramunala bolag och stiftelser betraktas i detta sammanhang som ingående iden offentliga sektorns utgifter. Analysen tar sin utgångspunkt i de realaförändringarna från föregående år i konsumtion, investeringar,transfereringar, skatter samt övriga inkomster. Beräkningarna visar dessaförändringars effekter på bruttonationalprodukten. I kalkylerna fas endasthänsyn till de effekter som kommer till uttryck under prognosåret. Kvarståendeeffekter av förändringar i den offentliga sektoms verksamhet under föregåendeår beaktas inte heUer. Den offentliga sektorns direkta efterfrågan i formav konsumtion och investering betraktas i modeUen som en direkt effekt påbmttonationalprodukten. Med indirekta effekter avses de effekter somförändringarna i de olika delposterna i den offentliga sektorns inkomster ochutgifter ger upphov till via hushållens och företagens efterfrågan. Exempelvisbetraktas den stimulerande effekt som ökade transfereringar till hus- 1Modellen är statisk och liknar i sina huvuddrag den som redovisats av BentHansen i Fiscal Policy in Seven Countries 19551965 (). håUenhar på bruttonationalprodukten som en indirekt effekt. Likaså betraktas denåtstramande effekt som ökade skatter har som en indirekt effekt. Statens inkomster och utgifter påverkas ibland meden tidsmässig eftersläpning i förhållande tUl de ekonomisk-politiskaåtgärdernas verkliga produktionsmässiga effekt. Det gäller exempelvisinvesteringsavdraget för maskininvesteringar 1976. Det stunulerar produktionen1976 men minskar statens inkomster först och 1978, Med den teknik somhittiUs har använts vid effektberäknmgarna skulle den stimulerande effekten haredovisats när statsinkomsterna minskar. De statiiga stimulerande åtgärdernasom är av deima karaktär är särskilt stora 1976 och 1977. Därför har denna gångett försök gjorts att på särskUt sätt grovt uppskatta effekten av vissaekonomisk-politiska åtgärder och fördela denna i tiden så att den redovisasför den period när produktionen påverkas. Det gäUer lagerstöd, investeringsstiraulanseroch vissa näringspolitiska insatser. Förändringar i olika delposter av de offentiigainkomsterna och utgifterna ger skilda effekter på samhäUsekonomin. Genora attgöra antaganden om bl. a. de raarginella konsumtions- och importbenägenheternatas i modellen hänsyn tiU detta förhåUande. TiU grund för effekt-beräkningarnaligger således bedömningar av dels importbenägenheterna för privat konsumtionsamt för offentUg konsumtion och investering, dels hushåUenskonsumtionsbenägenhet vid oUka slags inkoraster. Det aktuella konjunkturlägetliksom även efterfrågeökningarnas sam-raansättning påverkar de marginellaimportbenägenheternas storlek. För de nu aktueUa åren har det bedömts rimligtatt räkna med en marginell importbenägenhet för privat konsumtion på 0,35.Importbenägenheterna för offentUg konsumtion och investering har uppskattatstiU lägre tal än för privat konsuration. Hushållens margmellakonsurations-benägenhet har för båda åren förutsatts vara 0,7. Det hareraeUertid ansetts befogat att räkna med en lägre marginellkonsurationsbenägen-het (0,6) för inkomster som härrör från tUlfälligatransfereringar och en något högre (0,8) för inkomster frän permanentatransfereringar. De marginella konsurationsbenägenheter hos hushåUen som ingåri modellen avser, som tidigare framhållits, endast att avspegla denkonsumtionsökning som inträffar under prognosåret. Med de antaganden om import- ochkonsurationsbenägenheter som redovisas ovan erhålls ur modeUen värden på ettantal raultiplikatorer. Med tillärapamg av dessa multipUkatorer kan den totalaeffekten på bruttonationalprodukten av förändrmgar i den offentliga sektornsverksamhet räknas fram. För några av de viktigaste yariableriia redovisasmultiplikatoreroa nedan. Prop.1976/77:100 Bilagal Finansplanen 158 Övrig offentlig konsumtion 1,4 TUlfälliga transfereringartiU hushåll 0,7 Direkta skatter -0,8 De beräkningar sora redovisas harhämtats från de reviderade nationalbudgeterna 1975 resp. 1976. Den statliga finanspolitiken har och1975 haft en klart expansiv effekt på sarahällsekonorain. Det har motverkat dekontraktiva tendenser som den internationeUa konjunkturnedgången har haft påden svenska ekonorain och därraed bidragit till att upprätthålla produktionoch sysselsättning. Även den kommunala sektorn har haft en expansiv inverkanpå ekonorain under både 1974 och 1975. Denstatliga finanspolitiken innehåller 1976 såväl expansiva som kontraktivaelement. Både den statliga sysselsättningen och de statliga investeringarnahar ökat och därmed verkat expansiva. Lagerstöd och investeringsstimulanserhar också haft en god effekt, vilken grovt har uppskattats till avbruttonationalprodukten. Däremot har en kraftig inkomstökning för staten 1976 delvis en följd av mycket kraftiga fyllnadsbetalningar av skatt verkat kontraktiv. De kraftiga skatteinbetalningarna möttesemellertid på kreditmarknaden av en nedgång i bankernas likvida ställning. Mendet skedde från en vid ingången av året mycket hög likviditetsnivå. Bankernakunde därför tillgodose aUmän-hetenskreditefterfrågan. Kunde man mäta de reala effekterna av svängningarna påkreditmarknaden, är det därför sannolikt att statens ökade skatteinkomsterunder våren inte slutligen fick en så tillbakahåUande effekt på efterfrågan isamhäUet. Den samlade effekten av statens finanspolitik 1976, som i tabell 8:6 har beräknats till av bruttonationalprodukten, har därför troligenvarit mer expansiv än denna siffra antyder. Ävenkommunerna har 1976 haft en klart expansiv effekt. Antalet sysselsatta och denkommunala konsumtionen ökade kraftigt. Budgetunderskottet för sektorn i sinhelhet förblev i stort sett oförändrat . Denstatliga och kommunala konsumtions- och investeringsefterfrågan har 1977 enexpansivt direkt effekt vilken har beräknats till avbruttonationalprodukten. Därtill kommer en expansiv indirekt effekt Tabell8: 6 Finanspolitiska eflTektcr 19741977 Procentav bruttonationalprodukten i fasta priser Staten: direkt efterfrågan -1,7 -1,6 -0,9 -0,8 -0,1