prop · G003141 · 1976-12-31 00:00:00 — 1976/77:141 Regeringens proposition omändring i lagen (1974: 371) om rättegången i arbetstvister, m. m. Regeringen föreslår att antaga de förslagsom har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. De senaste årens arbetsrättsliga reformarbete harmedfört en markant ökning av måhillströmningen till arbetsdomstolen (AD). Trotsfortlöpande personalförstärkningar är domstolens arbetsläge f. n. ansträngt.Och domstolens arbetsbörda kan väntas öka ytterligare, bl. a. som en följd avatt lagen (1976: 580) om medbestämmande i arbetslivet (MBL) trädde i kraft . Mot denna bakgrund läggs i propositionen framförslag som syftar till att minska AD:s arbetsbörda, förenkla domstolensarbetsformer och i övrigt underlätta domstolens verksamhet. Det viktigaste förslaget går ut på att begränsatillströmningen av mål till AD genom att vissa mål förs över från AD som förstadomstol till tingsrätt, med möjlighet för part att överklaga tingsrätts dom hosAD. Enligt de nya behörighetsregler som föreslås skall enbart arbetsgivar-ocharbetstagarorganisationer och arbetsgivare som själva har slutit kollektivavtalfå väcka talan direkt hos AD. Vidare skall gälla som fömtsättning för AD:sbehörighet att målet gäller tvist om kollektivavtal eller om tillämpningen avMBL eller att målet gäller arbetstvist i övrigt mellan parter, som är bundnaav kollektivavtal, eller i vilken enskild icke kollektivavtalsbundenarbetstagare som berörs av tvisten sysselsätts i arbete på vilketarbetsgivaren tillämpar kollektivavtal. Med denna utformning avbehörighetsreglerna får enskilda arbetsgivare som inte har slutitkollektivavtal och enskilda arbetstagare, organiserade eller oorganiserade,vända sig till tingsrätt som första donwtol om de vill väcka talan iarbetstvist. I anslutning tUl ändringen i behörighetsreglernaföreslås att anspråk som framställs vid tingsrätt i form av ansökan omlagsökning eller betal- 1 1976/77. 1976/77:141 2 ningsföreläggandeskall färdigbehandlas av tingsrätten, även om anspråket visar sig varatvistigt. Målet skall alltså inte som f. n. överlämnas till AD när tvisten rörorganiserad arbetstagare. Sammantagna beräknas de här redovisade förslagenleda till att den nuvarande måltillströmningen minskar . Ettannat förslag innebär att AD skall i fortsättningen kunna avgöra meraokomplicerade mål i en mindre sammansättning, bestående av ordförande jämte enarbetsgivarledamot och en arbetstagarledamot. YtterUgare förslag går ut på attAD skall få möjlighet att i likhet med tingsrätterna meddela s. k. tredskodommot part, som uteblir från sammanträde för muntlig förberedelse ellerhuvudförhandling, och att domstolen skall få ökade möjligheter att efterskriftlig eller muntlig förberedelse avgöra mål på handlingarna, alltså utanatt huvudförhandling hålls i målet. Det föreslås också att AD tillförs ytterligare ens. k. ämbetsmannale-damot med särskild insikt i förhållandena påarbetsmarknaden och ytterligare en ledamot som representerar de offentligaarbetsgivama. De föreslagna ändringama i nu gällande reglerföreslås träda i kraft . Lag om ändring i lagen (1974: 371) om rättegången iarbetstvister Härigenom föreskrives i fråga omlagen (1974: 371) om rättegången i arbetstvister dels att 2 kap. 1, 2 och 57 §§, 3kap. l-,och 69 §§, 4 kap. 5 och 911 §§ samt 5 kap. 1 § skall ha nedan angivnalydelse, dels att i lagen skall införas enny paragraf, 2 kap. 8 §, av nedan angivna lydelse. Arbetsdomstolen skall som första domstol upptaga och avgöra tvist om kollektivavtal och annan arbetstvist, som avses i lagen (1976: 580) om medbestämmande i arbetslivet, samt arbetstvister i övrigt mellan arbetsgivare eller arbetsgivarorganisation, å ena sidan, och arbetstagarorganisation eller medlem i sådan organisation, å andra sidan. Att arbetsdomstolen även i annat fall än som avses i första stycket prövar arbetstvist som första domstol, därom finns särskilda bestämmelser. Arbetsdomstolen skall som förstadomstol upptaga och avgöra tvist som väckes av arbetsgivar- eller arbetstagarorganisationeller av arbetsgivare som själv slutit kollektivavtal, om målet gäller 1. tvist omkollektivavtal eller annan arbetstvist som avses i lagen (1976: 580) ommedbestämmande i arbetslivet, 2. arbetstvisti övrigt under förutsättning att kollektivavtal gäller mellan parterna elleratt enskild arbetstagare som beröres av tvisten sysselsattes i arbete som avsesmed kollektivavtal vilket arbetsgivaren är bunden av. Arbetsdomstolen är behörig domstolenligt första stycket även när kollektivavtal tillfälligt icke gäller. Gemensamt med arbetstvist enligtförsta eller andra stycket får handläggas även annan arbetstvist mellan sammaeller olika parter, om domstolen med hänsyn till utredningen och övrigaomständigheter finner sådan handläggning lämplig. När skäl därtill föreligger,kan domstolen åter särskilja målen. 2 § Annan arbetstvist än som avsesi 1 § skall upptagas och avgöras av tingsrätt. Talan som avses i I § och som föresav arbetsgivare, som själv slutit kollektivavtal, eller av ar- 1 Senaste lydelse 1976: 581. I sådan tvist får arbetsgivarensökas vid rätten i den ort där arbetstagaren har sitt hemvist. betsgivar- eller arbetstagarorganisation för egen del fårväckas vid tingsrätt i stället för vid arbetsdomstolen. Är svaranden organisation,eller skulle enligt 4 kap. 5 § andra stycket organisation ha stämts in omtvisten hade väckts vid arbetsdomstolen, får det dock ske enbart med stöd avsådant avtal som anges i 10 kap. 16 § . I arbetstvist enligt första ellerandra stycket får arbetsgivaren sökas vid rätten i den ort där arbetstagarenhar sitt hemvist. Har mål, som enligt 1 § skallupptagas och avgöras av arbetsdomstolen, väckts vid tingsrätt, skall det påyrkande av part överlämnas till arbetsdomstolen. Har talan i sådant målfullföljts till arbetsdomstolen, skall målet på yrkande av part utan stämningföretagas till handläggning där. Talan skall anses väckt vid arbetsdomstolen,när ansökan om stämning inkom till tingsrätten. Har talan väckts vid tingsrätt av medlem i arbetsgivar-eller arbetstagarorganisation och kan organisationen enligt 1 § och 4 kap. 5§ föra denna talan vid arbetsdomstolen, skall organisationen beredas tillfälleatt uppge om den vill föra talan där. Detsamma gäller när tvist omkollektivavtal väckts vid tingsrätt av den som har varit medlem i arbetsgivar-eller arbetstagarorganisation som slutit avtalet. Förklarar därvidorganisationen att den vill föra talan vid arbetsdomstolen, skall målet överlämnasdit. Har I annat fall än som avses iförsta stycket mål, som enligt 1 § skall upptagas och avgöras av arbetsdomstolen,väckts vid tingsrätt, skall det på yrkande av part överlämnas tillarbetsdomstolen. Har målet avgjorts av tingsrätt och därifrån fullföljts tillarbetsdomstolen, skall det på yrkande av part företagas till handläggning somom talan hade väckts där. / fall som avses i första ellerandra stycket skall talan anses väckt vid arbetsdomstolen, när ansökan omstämning inkom till tingsrätten. Prop.1976/77: 141 5 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Finner hovrätt eller högstadomstolen att dit fullföljt mål rätteligen skulle ha fullföljts till arbetsdomstolen,skall målet överlämnas till denna domstol. Mot beslut varigenom målöverlämnats till arbetsdomstolen får talan ej föras. Har annan domstol änhögsta domstolen överlämnat målet, skall arbetsdomstolen, om den finner sigicke vara behörig, visa målet åter till den domstol som överlämnat det. Finner arbetsdomstolen sig icke Har talan väckts vid arbetsdom- vara behörig enligt 1 § att upptaga stolen av medlem iarbetsgivar-mål som väckts där, skall dom- eller arbetstagarorganisation, ellerstolen på yrkande av part hänvisa i tvist om kollektivavtal av den målet tilltingsrätt som är behörig. som varit medlem i organisation som slutit avtalet, och förklarar ej organisationen attden vill föra talan där enligt 1 § och 4 kap. 5 §, skall målet på yrkande avpart hänvisas till tingsrätt som är behörig. Detsamma gäller om arbetsdomstoleni annat fall finner sig icke vara behörig enligt 1 § att pröva talan som harväckts där. Meddelas i arbetsdomstolen beslut,varigenom viss tingsrätt förklaras icke vara behörig att upptaga mål som harväckts vid tingsrätten, skall arbetsdomstolen på yrkande av part hänvisa målettill annan tingsrätt som är behörig. Har skilda domstolar genom beslutsom vunnit laga kraft funnits obehöriga, skall arbetsdomstolen, om den finnernågon av dem vara behörig, på ansökan av part hänvisa målet till den tingsrätt,som bort upptaga målet. Sådan ansökan skall göras inom en månad från den dag dådet sist meddelade beslutet vann laga kraft. Bestämmelsema i denna paragrafgäller ej, om domstols bristande behörighet beror på att målet ej skall handläggasenligt denna lag. Finner hovrätt eller högsta domstolenatt dit fullföljt mål rätteligen skulle ha fullföljts till arbetsdomstolen,skall målet överlämnas till denna domstol. Finner arbetsdomstolen att ditfullföljt mål rätteligen skulle ha fullföljts till hovrätt, skallarbetsdomstolen överlämna målet till vederbörande hovrätt. Mot beslut varigenom mål överlämnatstill arbetsdomstolen får talan ej föras. Har annan domstol än högsta domstolenöverlämnat målet, skall arbetsdomstolen, om den finner sig icke vara behörig,visa målet åter till den domstol som överlämnat det. Arbetsdomstolen består högst tre ordförande, högst vice ordförande samt fjorton dra ledamöter. 1 §2 av Arbetsdomstolen består av högst tre tre ordförande, högst tre vice ordan- förandesamt sexton andra ledamöter. Ledamot skall vara svenskmedborgare och får ej vara omyndig eller i konkurstillstånd. Innan ledamot tarsäte i arbetsdomstolen, skall han ha avlagt domared. För annan ledamot än ordförande skall finnas högst treersättare. Vad i denna lag sägs om ledamot gäller även ersättare, om ej annatsärskilt anges. Ledamöter och ersättare förordnas av regeringen för treår. Ordförande, vice ordförande och två andra ledamöter utsesbland personer som ej kan anses företräda arbetsgivar- ellerarbets-tagarintressen. Ordförande, vice ordförande och tre andra ledamöter utsesbland personer som ej kan anses företräda arbetsgivar- ellerarbets-tagarintressen. Ordförande och vice ordförande skall vara lagkunniga och erfarna idomarvärv. De två andra ledamöterna skall ha särskild insikt iförhållandena på arbetsmarknaden. De tre andra ledamötema skall ha särskild insikt iförhållandena på arbetsmarknaden. Av övriga tolv ledamöter utses fyra efter förslag av , en efter förslag av och , en såsom representant för statensom arbetsgivare, 2 Senaste lydelse 1975: 1294. 3 Senastelydelse 1976: 581. Av övriga tretton ledamöter utses fyra efter förslag av , en efter förslag av , en efter förslag av , en såsom representant för staten som arbetsgivare. Prop.1976/77:141 7 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse fyra efter förslag av Landsorga- fyra efter förslag av Landsorga nisationen i , nisationen i , två efter förslag av Tjänstemän- två efter förslag av Tjänstemän nens centralorganisation. Vad i första stycket sägs omutseende av ledamot äger motsvarande tillämpning på utseende av ersättare försådan ledamot. Av ersättarna för de ledamöter som utses efter förslag avTjänstemännens centralorganisation skall dock två utses efter förslag avCentralorganisationen /SR. Förslag till ledamöter ochersättare skall upptaga minst dubbelt så många personer som de som skall utsesmed ledning av förslaget. Har sådant förslag ej avgetts, förordnar regeringenändå ledamöter och ersättare till föreskrivet antal. Är ordförande hindrad att tjänstgöra, får vice ordförande inträda i ordförandes ställe. Ersättare för vice ordförande får dock inträda i ordförandes ställe endast vid handläggning som avses i 7 §. Är annan ledamot än ordförande hindrad att tjänstgöra i visst mål, inträder ledamot eller ersättare som utsetts på motsvarande sätt. Därvid anses ledamöter som utsetts efter förslag av och samt ledamot som representerar staten som arbetsgivare ha utsetts på samma sätt. Är ordförande hindrad atttjänstgöra, får vice ordförande inträda i ordförandes ställe. Detta gällerdock ej ersättare för vice ordförande. Är annan ledamot än ordförandehindrad att tjänstgöra i visst mål, inträder ledamot eller ersättare somutsetts på motsvarande sätt. Därvid anses ledamot som utsetts efter förslag avSvenska kommunförbundet och samt ledamot som representerarstaten som arbetsgivare ha utsetts på samma sätt. Kan ledamot eller ersättare ej tillkallas enligt andra stycket, fårordföranden i målet kalla annan lämplig person att tjänstgöra som tillfälligersättare. Arbetsdomstolen sammanträder medordförande samt högst sex och lägst fyra andra ledamöter. Av de ledamöter somavses i 2 § deltager högst tre och lägst en. Av de ledamöter som avses i 3 §deltager högst fyra och lägst två, lika många för vardera arbetsgivarsidan ocharbetstagarsidan. Arbetsdomstolen är domför medordförande samt högst sex och lägst fyra andra ledamöter. Av de ledamöter somavses i 2 § deltager högst tre och lägst en. Av de ledamöter som avses i 3 §deltager högst fyra och lägst två, lika många för vardera arbetsgivarsidan ocharbetstagarsidan. Arbetsdomstolen är även dom-för medordförande samt en ledamot för vardera arbetsgivarsidan och arbetstagarsidan 1. vid huvudförhandling i mål somsaknar betydelse för ledning av rättstillämpningen och även i övrigt är av enklarebeskaffenhet, 2. vid avgörandeav mål utan huvudförhandling, 3. vidannan handläggning som ej sker vid huvudförhandling. Vill någon ledamot vid handläggningenligt andra stycket att mål skall avgöras eller viss fråga prövas av domstoleni den sammansättning som föreskrives i första stycket, gäller hans mening somdomstolens beslut. Arbetsdomstolen är domför medordförande samt en ledamot för vardera arbetsgivarsidan och arbetstagarsidan vid måls avgörande utan huvudförhandling, vid syn utom huvudförhandling, vid prövning av yrkande omförordnande för tiden intill dess lagakraftägande dom eller beslut föreligger imålet, vid meddelande av förordnande somsägs i 4 kap. 14 § tredje stycket denna lag eller i 50 kap. 8 § andra stycketeller 52 kap. 7 § tredje stycket , vid behandling av fråga omprövningstillstånd som sägs i 22 § lagen (1974: 8) om rättegången i tvistemålom mindre värden. Vill någon ledamot vid handläggningenligt första stycket att mål som fullföljts till arbetsdomstolen genom vadskall avgöras efter huvudförhandling eller att eljest viss fråga skall prövasav domstolen i den sammansättning som föreskrives i 6 §, gäller hans mening somdomstolens beslut. Ordförande får ensam på arbetsdomstolensvägnar företaga förberedande åtgärd samt meddela beslut om avskrivning av mål. Under förberedelse som avses i 4kap. 9 § får ordföranden även 1. prövayrkande om kvarstad eller skingringsförbud, 2. meddelabeslut om avvisande av mål, om det är uppenbart att rättegångshinderföreligger, 3. meddelatredskodom, 4. meddeladom över yrkande som har medgivits eller eftergivits, 5. stadfästaförlikning. Vid annan handläggning än som avses i 7 § och som ej skervid huvudförhandling eller syn är arbetsdomstolen domför med ordförande. Handläggning som avses i 7 § första stycket kan enligtordförandes uppdrag också ombesörjas av annan lagfaren tjänsteman viddomstolen, vilken förordnats enligt ordförandes uppdrag också ombesörjas av annanlagfaren tjänsteman vid domstolen, vilken förordnats därtill av domstolen. Föreslagenlydelse därtill av domstolen. Finner arbetsdomstolen vidöverläggning till dom eller beslut den rådande meningen avvika frånrättsgmndsats eller lagtolkning som den senast antagit, kan domstolen i densammansättning som föreskrives i 6 § förordna att målet eller viss i måletuppkommen rättsfråga skall avgöras av domstolen i dess helhet. När mål avgöres av arbetsdomstoleni dess helhet, skall alla ledamöter eller ersättare för dem deltaga iavgörandet. Sådant avgörande kan fattas utan huvudförhandling. Finner arbetsdomstolen vidöverläggning till dom eller beslut den rådande meningen avvika frånrättsgmndsats eller lagtolkning som den senast antagit, kan domstolen i densammansättning som föreskrives i 6 § första stycket förordna att målet ellerviss i målet uppkommen rättsfråga skall avgöras av domstolen i dess helhet. När mål eller viss däri uppkommenfråga avgöres av arbetsdomstolen i dess helhet, skall alla ledamöter ellerersättare för dem deltaga i avgörandet. Av de ledamöter eller ersättare somhar utsetts efter förslag av och Landstingsförbundetdeltager dock endast en. Avgörande som avses i andra stycketkan fattas utan huvudförhandling. I tvist om kollektivavtal kan organisation, som slutitavtalet, väcka och utföra talan vid arbetsdomstolen för den som är eller harvarit medlem i organisationen. I annan arbetstvist kan arbetsgivar- ellerarbetstagarorganisation som avses i 6 § lagen (1976: 580) om medbestämmande iarbetslivet väcka och utföra talan vid arbetsdomstolen för medlem i organisationen.Den som är eller har varit medlem i sådan organisation har rätt att själv väckaoch utföra talan, om han visar att organisationen undandrager sig att tala påhans vägnar. Vad som finns före- * Senaste lydelse 1976: 581. I tvist om kollektivavtal kanorganisation, som slutit avtalet, väcka och utföra talan vid arbetsdomstolenför den som är eller har varit medlem i organisationen. 1 annan arbetstvist som anges i 2 kap. I § kanarbetsgivar- eller arbetstagarorganisation som avses i 6 § lagen (1976: 580) ommedbestämmande i arbetslivet väcka och utföra talan vid arbetsdomstolen förmedlem i organisationen. Vad som finns föreskrivet om part beträffandejävsförhållande, personlig instäUelse, hörande under sanningsförsäkran ochandra frågor som rör bevisningen skall även gälla den för vilken organisationen för talan. skrivet om part beträffande jävsförhållande, personliginställelse, hörande under sanningsförsäkran -och andra frågor som rör bevisningenskall även gälla den för vilken organisationen för talan. Vill någon föra talan vidarbetsdomstolen mot medlem eller förutvarande medlem i organisation som avsesi första stycket, skall i motsvarande fall som anges där även organisationeninstämmas. Organisationen kan därvid svara på medpartens vägnar, om denne ejsjälv utför sin talan. Vad som i denna paragraf sägs om organisation gäller ävenom sammanslutning av flera sådana organisationer. Med medlem avses därvidsåväl de anslutna organisationerna som deras medlemmar. Utfärdas stämning, skallförberedelse i målet äga rum. Arbetsdomstolen bestämmer efter omständigheternai vilken mån förberedelsen skall vara muntlig eller skriftlig. Till muntlig förberedelse skall part och ställföreträdare för partkallas att infinna sig personligen, om det kan antagas att förberedelsen därigenomfrämjas. Skall personlig inställelse ske, kan domstolen förelägga vite. Uteblir båda parterna från sammanträde för muntligförberedelse, skall målet avskrivas. Uteblir ena parten från sådant sammanträde,skall domstolen vidtaga åtgärder för fortsatt förberedelse, om detta kanantagas vara till gagn för målets utredning. 1 annat fall skall målet utsättastill huvudförhandling. Vad som sagts om utevaro från muntlig förberedelseäger motsvarande tillämpning, om svaranden vid skriftlig förberedelse underlåteratt inkomma med svaromål. Uteblir båda parterna eller en av dem från sammanträde förmuntlig förberedelse gäller vad som föreskrives i 44 kap. 1 och 2 §§rättegångsbalken. Finner domstolen med hänsyn till tvistens art eller andraomständigheter i målet att yrkande om tredskodom ej bör bifallas, skalldomstolen på den tillstädeskomne partens yrkande i stället vidtaga åtgärderför fortsatt förberedelse, om detta kan antagas vara till gagn för utredningen,eller utsätta målet till huvudförhandling. Framställes ej sådant yrkande avparten, skall målet avskrivas. Erinran om att målet kan avgöras genom tredskodomskall intagas i kallelsen till sammanträdet, om domstolen finner att sådanpåföljd för utevaro kan komma i fråga. Underlåter svaranden vid skriftlig förberedelse attinkomma med svaromål, utsattes målet till huvudförhandling, om icke fortsattförberedelse kan antagas vara till gagn för målets utredning. 1976/77: 141 Sodan törbcredelsen avslutats, till avgörande så snart det kan ske. Mål avgöres etter huvudförhandling. Beslut om avskrivning eller iivvisande nv mål sonit dom (iver yrkande, som medgivils eller ciwrgivin. iiir dock meddelas utan huvudförhandling. Domstolen kan också stadiästa förlikning utan att lialla huvudlörltandlnig. Mål avgöres efter huvudförhandling.Domstolen får dock avskriva eller avvisa mål, meddela tredskodom och dom överyr-kande, som medgivits eller eftergivits, samt stadfästa förlikning utan atthålla huvudförhandling. Domstolen får även i annat fall änsom avses i anj.a stycket företaga tnid till avgörande ulan huvudförhandling,om part begär det och domstolen med hänsyit till tvistens art och övrigaomständigheter finner det lämpligt. Mot parts bestridande får mål dock ickeutan synnerliga skäl avgöras i denna ordning. 11 S Till huvudtörhandling skall part ochställföreträdare för part kallas att infinna sig personligen, om hans närvarobehövs för utredningen. Skall personlig inställelse ske, kan domstolenförelägga vite. blir ena parten från sammanträde iörliuvudförhandling, skall malel företagas till förhandling ocli avgörande, ontmotparten yrkar det. Erinran liärom skall in-iai;as i kallelsen tillsai7imanträdel. Uteblir häda partcnui eller framställes ej sådant yrkande,skall mdlet avskrivas. Uteblir blida parterna eller en av dem frän sammanträdeför hii-vudför/iandling gäller vad som föreskrives i 44 kap. / § ocli 2 §första siycket . Finner domstolen med hänsyn till tvistens arteller andra omständigheter i målet att yrkande om tredskodom ej hör bifallas,skall domstolen pä den tillstädeskomne partens yrkande i stället företaga målettill förhandling och avgörande. Framställes ej sådant vr-kande skall måletavskrivas. Kallelse till huvudförhandlingskall innehålla erinran ont att ntä-let utan liinder av parts utevaro kan puyrkande av ntoiparten företagas till förhandling och avgörande. Erinran omatt målet kan avgöras genom tredskodom skall intagas i kallelsen, omdomstolen finner att sädiin påföljd lör utevaro kan koituna i fråga. Prop.1976/77:141 12 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Uppskjutes påbörjadhuvudförhandling, skall förhandlingen fortsättas möjligt. Nyhuvudförhandling behöver ej hållas i anledning av sådant uppskov. 5 KAP. 1 § Vad som föreskrives i 4 kap. 7 §äger motsvarande tillämpning i arbetstvist som med stöd av 2 kap. 2 § väckesvid tingsrätt. Förekommer anledning attkollektivavtal, som slutits av andra än parterna i målet, har betydelse förprövningen av tvisten i målet, skall de parter som slutit kollektivavtaletberedas tillfälle att yttra sig i målet. Denna lag träder i kraft den 1 juli1977. I fråga om mål som har inkommit till tingsrätt eller arbetsdomstolenföre ikraftträdandet tillämpas dock alltjämt 2 kap. 1, 2 och 57 §§ i sinäldre lydelse. Lag om ändring i lagen (1974: 372) om lagsökning ochbetalnings föreläggande för fordringsanspråk i anställningsförhållanden Härigenom föreskrives att 2 § lagen(1974: 372) om lagsökning och betalningsföreläggande för fordringsanspråk ianställningsförhållanden skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Hänskjutes mål om lagsökning Har ansökan om lagsökning el- eller betalningsföreläggande såsom ler betalningsföreläggande gjorts tvistigt till rättegång, skall det av medlem i arbetsgivar- eller ar- överlämnas till arbetsdomstolen, betstagarorganisation och hän- oin tvist om anspråket skall uppta- skjules målet såsom tvistigt till gas och avgöras av denna domstol. rättegång eller göres ansökan om Talan får ej föras mot beslut om återvinning enligt 35 § lagsök- överlämnande.