prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Socialavgiften, som inte omfattar egenförelagarna, är förår 1977 fastställd lill 1 96 av del avgiftsunderiag som gäller för de allmänna socialförsäkringsavgifterna.Med hänsyn till utbyggnaden av barnomsorgen har avgiften beräknats successivtöka till 2,2 96 förär 1981.1 enlighet härmed bör nu läggas fram förslag tillriksdagen om ändring av socialavgiften frän 1 96 till 1,3 96 av avgiftsunderiagetfr. o. m. den . Prop.1976/77:100 Bilaga 8 66 anlederändring i lagen (1976:381) om barnomsorg. Förslag lill lagändring bör bifogasprotokollet i detla ärende som bilaga 8:2. Med lillämpning av gällande bidragsregler beräknarJag del sammanlagda anslagsbehovet för nästa budgelår lill 1 452 milj. kr. Jaghemsläller all regeringen föreslär att 1. antaga inom socialdepartementetupprättat förslag till lag om ändring i lagen (1976:381) om barnomsorg, 2. till Bidrag till driftenavförskolor och fritidshem för /78 anvisa ell förslagsanslag av . Bidrag till hemspriksträning i förskolan 1976/77 Anslag 1977/78 Förslag 8500 000 har på grundval av förslagi propositionen (1975/76:118) om hemspråksundervisning för invandrarbarn (UbU1975/76433, rskr 1975/76:391) beslutat om vissa riktlinjer för hemspråksundervisningeni bl. a. förskolan samt om principerna för statsbidrag lill kommunerna förhemspråksiräning i förskolan. I proposition (1976/77:22) om statsbidragförhemspräksundervisning för invandrarbarn m. m. har därefter lagts fram vissaförslag som i första hand rör verksamheten inom skolväsendet. Någon regelbunden hemspråksiräning har hittillsinle bedrivits inom förskolan. Enligl lagen om barnomsorg (1976:381) haremellertid kommunerna ansvar för att dels alla sex-åringar anvisas plats iförskola och dels atl barn, som av fysiska, psykiska, sociala, språkliga ellerandra skäl behöver särskill stöd i sin utveckling, anvisas plats i förskolatidigare än det är då barnel fyller sex är. Förskolan har därigenom elt ansvarför bl. a. invandrarbarnens språkliga utveckling. har som endel i sin utgivning av en arbetsplan för förskolan behandlat invandrarbarnen iförskolan och där har hemspräksträningen intagit en central plats. Som redovisats i ovannämnda proposition omhemspråksundervisning för invandrarbarn bör hemspråksträningen i invandrartätakommuner kunna organiseras med t. ex. enspråkiga grupper i deltidsförskolan ochi daghemmen. 1 kommuner med få invandrare kan en integrering av hemspråksträningenunder dagliga pass göras i bäde deltidsförskolan och daghemmen. Det är viktigtatt understryka atl språkträningen för invandrarbarn är en integrerad del avförskolans arbetssätt, vilkel i sin helhet syfiar till att stödja den lolalapersonlighetsutvecklingen. De principer för statsbidraget till kommunerna förhemspråksiräning i förskolan som regeringen föreslagit innebär altstatsbidrag fr. o. m. utgär med I . per är och barn somdeltar i hem- Prop.1976/77:100 Bilaga 8 Socialdeparteitientet 67 spräksträningi den allmänna förskolan för sexåringar. Statsbidraget skall åriigen räknas uppmed hänsyn lill löneutvecklingen. Jag vill här ocksä erinra om all speciella åtgärderhar vidtagits för alt utbilda tvåspråkiga förskollärare. Underulbildningshuvudtiieln kommer alt anmälas alt förslag otn utbildning av hemspråksläraresenare kommer att läggas fram lill . Med utgångspunkt frän dessa bidragsregler beräknarJag medelsbehovet under nästa budgetär till 8,5 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslär att t'\ll Bidrag till hemspråksträning iförskolanförbudgelårel 1977/78 anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag till kommunala familjedaghem Från anslaget utgår statsbidrag lill kostnader förkommunala familjedaghem. Statsbidrag ulgår fr. o. m. av kommunens driftkostnader brutto för lön, sociala förmåner ochomkostnadsersällning till dagbarnvårdare. Samma bidrag utgår också förkommunens kostnader för föreskrivna hälsokontroller av dagbarnvårdare och derasfamiljemedlemmar. Därutöver utgår fr. o. m. ett grundbelopp förförskolebarn som vistas minst i familjedaghem med 1 000 kr.för år 1977,1 500 kr. fr. o. m. . Förförskolebarn som vistas mindre än i familjedaghem och förskolbarn utgår halvt grundbelopp. Bidragsbeslämmelserna återfinns i kungörelsen(1968:236) om statsbidrag till familjedaghemsverksamhet (ändrad senast1976:397). Statsbidrag utgår för kalenderår i efterskott. Anslaget /78 avser alltså bidrag för verksamheten under kalenderåret1977. beräknar på grundval av de nyabidragsbestämmelsema och kommunernas uppgifter om antalet platser ifamiljedaghem medelsbehovet för /78 till410 milj. kr. Pägrundval av de nya statsbidragsregler som gäller för familjedaghemsverksamhetenfr. o. m. och med beaktande av den utbyggnad avverksamheten som kommunerna planerar, beräknar jag anslagsbehovet för näslabudgetär lill 395 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslär all till Bidrag till kommunala.familjedaghem /78 anvisa elt förslagsanslag av . Prop.1976/77:100 Bilagas 68 Bidrag till ferievistelse för barn Statsbidrag utgår till kommun med . för varjebarn under 15 är, som av kommun eller genom kommuns förmedling under åretberetts vistelse på barnkoloni eller i feriehem . Förbarn som är handikappat eller .sjukt utgör bidraget . Bidrag utgär förkalenderår i efterskott. Bidragsbestämmelserna återfinns i kungörelsen(1967:473) om statsbidrag till ferievistelse för barn. För /76 utgick bidrag avseende 13685 barn som vistats pä koloni och 17 530 bam som vistats i feriehem. Antaletbarn som vistats pä koloni eller i feriehem har minskat i förhållande tilllidigare är. pekar på de ökade kostnaderna förbarn som bereds ferievistelse. Styrelsen föreslår att bidragen höjs till 300kr. för bam på koloni eller i feriehem och till . för barn som ärhandikappat eller sjukt. Det sammanlagda anslagsbehovet beräknas därvid lill 12milj. Barnslugeutredningenhäri betänkandel(1975:94) Barns sommar redovisai förslag om mål och innehåll iden av samhället och föreningslivet organiserade sommarbarnsverksamheten.Betänkandet har remissbehandlats och utredningens förslag är föremål förprövning i . Jag är därför inte beredd att nu förorda någonändring i gällande bidragsregler. Anslagsbehovet för nästa budgetär beräknarjag lill oförändral 4 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen atl till Bidrag till ferievistelse för barn /78 anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag till semesterhem m. m. 1975/76 Utgift 1200214 1976/77 Anslag 1800000 1977/78 Förslag 1800000 Statsbidrag till driften av semesterhem utgår tillsemesterhemsanordnare med . per dag och plats som utnyttjas av personer,som med hänsyn 1976/77:100 Bilaga8 69 tillsina sociala och ekonomiska förhållanden anses behöva hjälp för att fötillfälle lill vila och rekreation. Statsbidrag betalas ul av iefterskott för kalenderår. Förskott kan utgä med högst tre fjärdedelar av detberäknade bidragsbeloppet för kalenderår. Statsbidrag utgär även för resor lill semesterhemeller resor i samband med annan form av semestervisielse. Socialstyrelsenfördelar de för detta ändamål avsedda medlen mellan semesterhemsnämnderna ilandstingsområdena varefter det ankommer på dessa nämnder alt bevilja ochbeiala ut resebidragen. Bidragsbestämmelserna återfinns i kungörelsen(1967:472) om statsbidrag till driften av semesterhem m. m. (ändrad senast1969:782). 1 brev har bemyndigats atl av anslagetför /77 disponera 1,1 milj. kr. förresebidrag i samband medsemestervisielse . Ar 1975 söktes statsbidrag för ca 7 700 gäster vidsemesterhem. Styrelsen framhåller att en översyn av anslagsbestämmelserna är angelägen.Styrelsen föreslår - i avvaktan på en sådan översyn - atl anslaget för näslabudgetår förs upp med oförändrat 1,8 milj. kr. Jagbiträder förslag till medelsberäkning för nästa budgetär. Medhänsyn till den pågående allmänna översynen av befintliga statsbidrag är jaginte beredd att nu förorda någon ändring av de gällande bidragsbestämmelserna.Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag lill semeslerhem m. m. /78 anvisa elt förslagsanslag av . Bidrag till familjerådgivning m. m. 2 867 686' 1Anslagen Bidrag lill försöksvis anordnad familjerådgivning. Bidrag till psykiskbarna-och ungdomsvärd och Bidrag till S:l Lukasstifielsen. Landstingskommun eller kommun kan fa statsbidraglill försöksvis anordnad familjerådgivning. Bidrag ulgår lill kostnaderna förläkares och kurators avlöning och resor i tjänsten. Föreligger särskilda skälkan bidrag ulgå även till familjerådgivning som försöksvis bedrivs av enskild.Bestäm- Prop.1976/77:100 Bilaga 8 70 melsernafinns i kungörelsen (1960:710) om statsbidrag lill försöksvis anordnadfamiljerådgivning. Från anslaget utgår också bidrag till S:tLukasstifielsen, som är en ekumenisk sammanslutning med uppgift att hjälpamänniskor, vilkas svårigheter och nedsatta hälsa har sin grund i psykiskakonflikt- och svaghetstillstånd. , som haft till uppgift bl. a. attlägga fram förslag rörande familjerådgivningens framtida utformning ochorganisation, uttalar i sitl principbetänkande (SOU 1974:39) att övervägandeskäl föreligger för att familjerådgivningen knyts tillprimärkommunerna. 1 avvaktan på att frågan om huvudmannaskapet för verksamhetenslutligt behandlas beräknar ett oförändrat medelsbehov. föreslär en höjning av bidragettill frän . 1 avvaktan pä ställningstagande tillsocialulredningens slulliga förslag i fräga om familjerådgivningens framlidaulformning och organisation beräknar jag slalsbidragsbehovet för nästabudgetär till oförändrat . Jag förordar vidare att statsbidraget tillS:l Lukasstifielsen höjs från . Det sammanlagdamedelsbehovet under anslaget beräknar jag således till . Jaghemställer att regeringen föreslär att lill Bidrag lill familjerådgivning m. m.förbudgelårel 1977/78 anvisa elt förslagsanslag av . Prop.1976/77:100 Bilaga 8 71 E.Myndigheter inom hälso- och sjukvård, socialvård m. m. De senaste årens utveckling inom den svenska hälso-och sjukvården har främst kännetecknats av en utbyggnad av den öppnadistriktsvärden och elt ökat inlresse för förebyggande åtgärder. Den såvälkvantitativa som kvalitativa utbyggnaden har resulterat i att en alll slörreandel av våra samlade resurser har tagits i anspråk för hälso- och sjukvård.Säiunda har denna sektors andel av bruttonationalprodukten ökal från 4 96 är1966 till är 1975. Inom såväl som landslingen har det rättallinän enighel om angelägenheten av att kunna erbjuda den enskilde en sä godsjukvård som möjligt. Trots denna betydande satsning återstår myckel attgöra för att få till stånd en väl fungerande sjukvård. Vi har i vårt land enväl utbyggd sjukhusvård som även internationellt sett torde stå på en myckethög nivå. Däremot har den öppna vården utanför sjukhusen fortfarande enotillräcklig omfattning. Det är därför angeläget alt den pågående utbyggnadenav den öppna decentraliserade sjukvården fortsätter i syfle atl tillgodosebehovet av närhetsservice i fråga om hälso- och sjukvård. Det är därvid viktigtatt de vårdsökandes berättigade krav på valfrihet och kontinuitet i värden sålångt som möjligt tillgodoses. Jag vill erinra om att dessa frågor intar enframskjuten plats i regeringsförklaringen. En viktig utgångspunkt för detsjukvårdspoliliska reformarbetet utgör också strukturprogramHälso- och sjukvård inför 80-ialet. Detta program utgår från en helhetssyn påpatientens behov av personlig omvårdnad och kvalificerad medicinsk vård ochbehandling. Programmets viktigaste grundsats är utveckling och utbyggnad av dendecentraliserade disirikisvården. fanns sammanlagt 680 vårdcentraler ochläkarstationer i riket och för omfattar landstingens planer ettnettotillskott av ett 60-ial nya sådana anläggningar. Antalet läkarbesökulanför sjukhus beräknas öka totalt med ca 4 miljoner under perioden 1975-1981eller med i genomsniu per är. Befolkningens äldersmässiga sammansättning gör delnödvändigt att krafligt bygga ut bäde den institutionella långtidssjukvårdenoch hemsjukvården saml dagsjukvården. Befolkningsutvecklingen visar pä elt ökatantal invånare i åldrarna och däröver, vilket släller nya krav påsamhällsinsatser inom långtidssjukvården. Vidare måste man beakla all del inomdenna åldersgrupp sker en förskjutning mot åldrar med ännu större värdbehov.Samtidigt är det angeläget att man ocksä prövar olika former av öppen ochhalvöppen värd. Ur patienternas synpunkt torde det vara önskvärt att (1 bo kvari sin hemmiljö så länge som det är möjligt och att fl en godmedicinsk vård och den sociala omvårdnad i övrigt som kan behövas. Prop.1976/77:100 Bilaga 8 72 Avsiktenär att en särskild arbeisgrupp skall ge en samlad bild av behovet av hälso- ochsjukvård för äldre för senare slällningslagande. Även inom den psykiatriska vården pågårdecentraliseringssträvanden och en förskjulning frän slutna till öppna ochhalvöppna värdformer är angelägen ocksä inom della område. beräknas ca500 000 besök ha ägt rum polikliniskl pä sjukhus och vid vårdcentraler.Motsvarande siffror är 600 000 resp. drygt 700 000. Huvuduppgiflen för vår sjukvård är självfallet attgenom vård och behandling bota sjukdomar och återställa hälsan. Det haremellertid framslålt som alltmer angeläget - inle minst motbakgrunden av de snabbi stigande sjukvårdskostnaderna - atl fä lill stånd enoffensiv hälsopolitik med syfle att tidigl spåra och bekämpa medicinska ochsociala risker. Ett sleg i denna riktning ulgör utredning omhälsokontroller och andra förebyggande åtgärder och hur dessa skall kunnainordnas i den allmänna hälso- och sjukvärden. Resultatet av denna utredningberäknas föreligga . Den genomförda reformeringen av läkarutbildningenoch de fastställda läkarfördelningsprogrammen har syftat till en priorileringav den offentliga öppna läkarvården tillsammans med långtidssjukvården ochpsykiatrin. Tillgången på läkare kommer all öka starkl under resien av1970-talet. uppgick antalet läkare lill ca 16 000. Beräknat utifrån eni stort sett oförändrad utbildningskapacitet kommer antalet läkare att öka tillca 21 000 är 1980 resp. ca 26 1985. Avsevärda svårigheter finns attbesätta erforderiigt antal block/ijänster inom långvård och psykiatri. 1läkarfördel-ningsprogrammet har man vidare utgåll frän ett oförändrat antalprivatpraktiserande läkare. Trots den ökade läkartillgången har antaletprivatpraktiserande läkare minskat och medelåldern i kåren är hög. Jag kommerdärför alt med uppmärksamhet följa utvecklingen pä dessa områden. Jag vill i delta sammanhang erinra om denpariameniariski sammansatta utredning som arbetar med en ny lagstiflning förhälso- och sjukvården. Avsikten är all utredningsarbetet med utgångspunkt i enövergripande målsättning för hälso- och sjukvårdspolitiken skall leda framtill en ramlagstiftning för hälso- och sjukvården i dess helhet. Utredningenskall således behandla även de delar av hälso- och sjukvården som f n. inieregleras i den gällande sjukvårdslagen. Målsättningen för utredningens arbeieär en social helhetssyn på hälso- och sjukvården, som även innefattar förebyggandeåtgärder. En annan viktig uppgift för utredningen är aU undanröja sådandetaljreglering i lagstiftningen som inte längre behövs. Avsikten är vidare atl tillsätta enkommitté om sjukvårdens inre organisation. Denna uiredning skall behandlafrågor som rör arbetsorganisation och personalstruktur och bl. a. syfta mer personlig omvårdnad av patienterna. Jag vill här också erinra om att regeringen i dagbemyndigat mig att tillkalla en parlamentarisk kommitté med uppgift all utredaorganisationen av sjukvården i krig m. m. 1976/77:100 Bilaga 8 73 Försöksverksamhet med nyaarbetsformer för samverkan mellan socialvård och hälso- och sjukvård pågår päflera häll. Vid vårdcentralen i samt i Tierps och kommunerpågår försök att finna former lörsamverkan mellan bl. a. primärkommuner ochsjukvårdshuvudmän. Försök med samverkan mellan bl. a. socialvärden,och sjukvården har gjorts i , och Linköping.Utgångspunkten fördetta arbete är en helhetssyn pä den enskilda människan ihennes livsmiljö. Ett problem inom sjukvärden harlänge varil svårigheterna för invandrare att få kontakt med läkare sombehärskar resp. invandrarspråk. har därför i samråd med statensinvandrarverk givit ut en förteckning över läkare som är beredda att medverka iangelägna vårdärenden, där behov finns av samtal på främmande språk.Socialstyrelsen avser atl göra en ny förteckning åriigen. Tandvårdsförsäkringen har lett kraftigt ökad efterfrågan på tandvård. Ett slörre antal personer än tidigarehar ocksä fatt möjlighet lill landvård. Inom pågår ett flertalutredningar av betydelse för den framlida tandvården. Sålunda utreds bl. a.den långsiktiga efterfrågan på tandvårdspersonal. Uiredningen syftar lill attfastställa tandvårdens framlida personalbehov vad avser sammansättning ochdimensionering. Även klinisk försöksverksamhet, där alternativaarbetsfördelningar prövas, ingår i utredningsarbetet. Antalet tandläkare iSverige var /76 ca 8 600. beräknas antalettandläkare i åldersgrupperna uppgå till 9 200, vilket motsvararen tandläkare pä ca 900 invånare. Ett utredningsförslag avseende bl.a. enomläggning av tandläkarutbildningen och införande av en ettårigallmäntjänstgöring för tandläkare övervägs f n. inom social- ochutbildningsdepartementen. I samband med införandel avtandvårdsförsäkringen har behovet av förebyggande åtgärder inom tandvårdenframstått som allt mer nödvändigt, vilket medfört alt efterfrågan pätandhygienister ökat kraftigt. F. n. uppgår antalet tandhygienister till ca170, varav ca 60 arbetar inom folkiandvården. Konsumtionen av läkemedel har underde senaste årtiondena ökal i hela väriden, så även i Sverige.Läkemedelskonsumtionen i värt land är dock fördelad pä ett relativt litet antalpreparat, ca 2 600. Informationen lill allmänheten och läkarkåren har storbeiydelse när del gäller all påverka förskrivning och användning av läkemedel.Socialsiyrelsen har därför lagil initiativ till bl. a. publikationsserienInformation från , som i första handvänder sig till läkare, landläkare och farmacevier. Serien omfaliarhuvudsakligen beskrivning av nyregistrerade specialiteters egenskaper i form avprodukimonografler samt meddelanden om terapevtiska rön, indikaiionsändringar.biverkningar m. m. hos redan registrerade medel. Detärenligt minmeningangeliiget all denna verksamhet ulvecklas yuerligare. Mol bakgrund av läkemedelsinformaiionens vikl försjukvärden har jag Prop.1976/77:100 Bilaga 8 74 (ör avsikl att senare föreslå regeringen att en kommittétillsälls med uppgift all se över läkemedelsinformationen lill läkarna,sjukvården i övrigt och lill allmänheten. Konsumentpriserna på läkemedel harfrån au lidigare ha legal relalivt stilla ökat under 1970-lalel. Mot bakgrundav detta avser regeringen atl se över formerna för statens prisövervakning avläkemedelsområdet. I förra budgetpropositionenframhöll dåvarande departementschefen att apoteksbolaget tagit upp frågan om enintegrering mellan partihandels- och detaljhandelsleden - dvs. enmonopolisering även av läkemedelsgrosshandeln. Delta strider enligt min meningmot innebörden i beslul om läkemedelsförsörjningen (prop.1970:74, SU 1970:98, rskr 1970:223) där konkurrens inomläkemedelsgrosshandelsledet ansågs ge stora fördelar Jämfört med slatsmonopolpå denna verksamhet. Ulvecklingen har också visal all läkemedelsdistributionunder konkurrens har lett lill en betydande sänkning av grossistmarginalerna.Det är därför enligl min mening väsentligt att läkemedelsgrosshandeln även ifortsättningen bedrivs under konkurrens. Jag vill i delta sammanhang erinraom alt redovisat ett av en särskildarbetsgrupp inom styrelsen utarbetat förslag om förutsäuningar för användningav s. k. naturiäkemedel vid sjukdomsbehandling. Remissbehandlingen avförslaget har avslutats. Ärendet bereds nu inom socialdepartementet.Det har vidare föreslagits all naturvärdsverkets omgivningshygieniskaavdelning skall föras över lill socialdepartementels verksamhetsområde. Vissafrågorsom hänger samman med en sådan överflyttning behöver emellertid utredasnärmare. Jag är därför inte nu beredd att lägga fram förslag i ärendet. Här kan vidare nämnas all uiredningpågår angående regionsjukvårdens innehåll och verksamhetsformer,regionindelningen samt frågan om samverkan inom och mellan sjukvårdsregionernam. En annan utredning, medicinalansvarskommillén, ser över den nuvarandeansvarsnämndens verksamhel och reglerna för samhällets tillsyn över personaleninom hälso-och sjukvården. Den skall även överväga åtgärder för alt stärkapatienternas rättssäkerhet och integritet. Kommittén har efler särskiltuppdrag lagl fram förslag lill bestämmelserom legitimation av psykologer. Ensärskild uiredning har i uppdrag all allsidigt belysa de viktiga frågor avolika slag som är förbundna med sjukvården i livels slutskede. Dengrundläggande utgångspunkten är därvid atl varje patient skall ges denbehandling som hans tillstånd fordrar och som överensstämmer med vetenskap ochbeprövad erfarenhet. Centrala och regionala myndigheter m. m. 'Enligt regleringsbrevet för /77 fär disponera . 1976/77:100Bilaga 8 är central förvaltningsmyndighetför ärenden som rör socialvård, hälso- och sjukvård samlläkemedelsförsörjning. Styrelsen utgörs av en generaldirektör och åtta särskiltförordnade ledamöter. Inom verket finns sex avdelningar, en för tandvård,social barna- och ungdomsvärd m. m., en för långtidsvärd, åldringsvård m. m.,en för hälsovård, akutsjukvård, nykierhetsvård m. m., en planerings- ochberedskapsavdelning, en administrativ avdelning samt en läkemedelsavdelning.Avdelningarna är i sin tur uppdelade på totalt 21 byråer. Läkemedelsavdelningenbekostas från anslaget . 22 1/2 1 1/2 69 1/2 4 1/2 Traktamenten åt vissa befaU- a) expenser för eget behov b) expenser för annat än eget be- c) koslnader för flyttning av ver- Bidrag lill kontorsdrift m. m. Informationsverksamhet m. m. maieriel m. m. Kurser för ledamöier i lokala fö- Prop.1976/77:100 Bilaga 8 76 Löne- och prisomräkning mm.2454000 kr. O-alternativet skulle medförareducering över hela verket. Arbetsuppgifter skulle i vissa fall fä heltåsidosättas och i en del fall fä flyttas över till andra myndigheter. Styrelsen föreslår attsammanlagt 17 1/2 tjänster jämte expertismedel förs över från sakanslag inomstyrelsens verksamhetsområde till styrelsens löneanslag (-( ). Styrelsen begär ökade medeltill och adoptionsfrägor () samlmedel för arbetsrätt, utbetalningssystem m. m. för statsbidrag till förskoloroch fritidshem, ersättare vid ledighet för facklig förtroendeman och till vissverksamhet för underförvaltningarna (-1-4 809 000 kr. För den alltmer intensifieradeverksamheten vid hälsovärdsärenden (NIH) behövs entjänst för amanuens (+ . ochungdomsvård behöver en tjänst för allmänt förebyggande barn- ochungdomsvärdsfrågor, två tjänster för att kunna tillgodose de krav päinformation och rådgivning som utbyggnaden av dag-och fritidshem medför samttvä tjänster för handläggning av handikappfrågor rörande såväl förskolebarn somäldre barn (-(-. Hälsovårds- och medicinalbyrånbehöver en deltidsföredragande läkare för samordning av läkarinsatserna inomsocial barnavård, barnhälsovård samt öppen och sluten medicinsk ochbarnpsykiatrisk vård (+111 000 kr). För inspektionsverksamhet samtför ärenden rörande sjuksköterskors och annan sjukvårdspersonals tjänslgöring isluten somatisk akutsjukvård och öppen specialistvård behöver sjukhusbyrän enhalvtidstjänst för en byrådirektör (legitimerad sjuksköterska) (-1-59 000kr. 9.För löpande arbetsuppgifter m. m. behöver byrån för psykiatrisk sjukvårdförstärkas med en byrädirektörstjänst och en tjänst för psykolog. Byrånsrättspsykiatriska funktionsenhet behöver förstärkas med en tjänst för kuratormed rättspsykiairisk erfarenhet och en tjänst för jurist. (+515 000 kr.) Nykterhets- och narkomanvärdsbyrän behöver entjänst för ledning av en för nykterhets- och narkomanvärdssektorerna gemensam utvecklings- och utvärderingsenhet. (+163 000 kr.) Långtidssjukvårdsbyrän behöver tvä tjänsterför intensifierad tillsyns verksamhet och ökad kursverksamhet. För vissa administrativa uppgifter begärs en assistenttjänst. (+278 000 kr.) Social värdsbyrån behöver tvätjänster för insatser i samband med äldreomsorgen (+ .