prop · G003139 · 1976-12-31 00:00:00 — verkställandedirektören . , tillika ordf., lämnade utredningen i samband med att hanfrånträdde posten som verkställande direktör i AB . Somexperter till utredningen har knutits Som sekreterare åt utredningen förordadescivilekonomen . Ledamöterna antog namnet"". Utredningen vars direktiv framgår av bDaga 1 fann att den borde koncentrera sitt arbete till att lämna förslag till enpruicipiell organisation för de statsägda varven, medan övriga i direktivenangivna frågor lämpligen borde hänskjutas till den koncernledning som enligtorganisationsförslaget skulle svara för samordningen mellan varven. Dennauppläggning av arbetet motiverades framför allt av att utredningen ansåg detangeläget att snabbt komma fram till ett ställningstagande iorganisationsfrågan. Analysgruppen för vissa varvsfrågor somtillsattes fick till uppgift att göra djupgående studierangående de svenska varvens marknadsutveckling, verksamhetsnivå ochkapitalbehov, vilket är faktorer som kan påverka organisationsstrukturen för destatsägda Utredningen fann det därför lämpligt att överlämnasitt betänkande till analysgruppen för att låta detta efter de kompletteringaroch ändringsförslag som analysgruppens arbete kunde föranleda ingå i dessrapport. Experten har avgett särskilt yttrande. Samordning av de statsägda varven De av staten och Statsföretag imajoritet eller helägda varvsbolagen sysselsätter ca 27 500personer. Pä vissa orter , , och har varven en dominerande ställning som arbetsgivare. ärKarlskronavarvet ett helägt dotterbolag till . Varvet ärhuvudsakligen inriktat på örlogsfartyg och har avslutat en seriegasturbindrivna torpedbåtar för den svenska marmen. Dessutom levererar varvetfartygssektioner (för- och akterstävar samt roder) till övriga svenska varv,framför allt Mekaniska Verkstad och . Nuvarande orderstockger i stort sett full sysselsättning till . Som ett led i varvetssträvan att utveckla en verkstadsrörelse förvärvades 1975 Hvilans MekaniskaVerkstad, som tillverkar traverser och telfrar. är sedan 1972ett helägt dotterbolag till . 1 och med det avslutadeinvesteringsprogrammet har van et kapacitet för byggandet av fartyg upp till600 dödvikt. \'arvet har en orderstock som sträcker sig in . Uddevallavan ets helägda dotterbolag tillverkarbl. a. hjälpmotorer för fartyg i sin verkstad i . är staten genomFonden för statens aktier och Statsföretag majoritetsägare i AB (Fonden för statens aktier och Statsföretag av aktiekapitalet).Eriksbergs Mekaniska Verkstad är frän samma datum dotterbolag till finns de egentliga nybyggnadsvarven och Eriksbergi samt Öresundsvarvet i . 1976/77:139 84 veti bedriver fartygsreparationer och ombyggnader i stor skala ochdessutom finns reparationsverksamhet vid Öresundsvarvet och blandad nybyggnadsverksamhetoch reparation vid varv och varv i . Götaverkensorderstock ger varven sysselsättning i stort sett . Den s. k.industridivisionen i innefattar Ångteknik, somtillverkar ångpannor och processutmstning för industrin och GötaverkenByggaluminium med tillverkning av fasadelement. I industridivisionen finnsdessutom rörentreprenadföretaget , som ävenbedriver elektrisk installationsverksamhet. Statens efter hand betydande intressen i svenskvarvsindustri motiverade en översyn av den statliga varvsgruppensorganisatoriska struktur. tillsattes därför en kommitté meduppgift att göra en utredning om samordning av de statsägda varven. Målet varatt åstadkomma en väl sammanhållen effektiv statlig varvsgmpp med beaktande avde samordningsvinster som kunde uppnäs. har fått i uppdrag att bedöma omvarvsgruppen bör vara en sammanhållen företagsgmpp utan direkt formellt sambandeller utgöra en koncernbildning med ett särskilt moderbolag. Valet mellanorganisationsalternativen beror på hur de samordningsfördelar, som finns mellanvarvsbolagen, bäst kan tas till vara. Sådana samordningsfördelar kan bestå iett bättre utnyttjande av samlade resurser i form av kapital eller utrustning.I utredningsdirektiven nämns som exempel på samordningsfördelar enkoncentration av tillverkningen av sektioner och däckshus liksom annanfartygsutmstning. har kommit till den uppfattningenatt en koncernbildning, med ett för ändamålet bildat moderbolag, är denorganisationsform, som ger de bästa förutsättnuigama för en samordning av denstatsägda varvsindustrin. Statens och Statsföretags aktieinnehav i ,och Uddevallavarvet föreslås sålunda sammanfört i ettmoderbolag. Kommittén redovisar i det följande sina synpunkter påhuvudmannaskapet för den föreslagna varvskoncemen. Genom en koncembildning åstadkoms en fast sammanhållenföretagsgmpp med ett moderbolag, som utövar ägarfunktionerna gentemotdotterbolagen. Dessa innefattar att uppställa mål för deras verksamhet, atttillsätta styrelse och ledning samt att ansvara för kapitalförsörjningen.Vidare åligger det moderbolaget att utarbeta långsiktiga verksamhetsplaner förvarvsgruppen. Bildandet av ett moderbolag för de statsägda varveninnebär att de långsiktiga beslut som berör en dominerande del av den svenskavarvsindustrin kommer att fattas av den styrelse som tillsätts för moderbolaget.Detta gäller t. ex. i fråga om lagerproduktionen, liksom i fråga 1976,77:139 85 omomställningar av driften. Det är dotterbolagens uppgift och ansvar att inom deramar, som fastställts av moderbolaget och dess styrelse, bedriva sinverksamhet på effektivast möjliga sätt. Som angivits ovan föreslås moderbolaget ansvara förvarvskoncernens samordning och långsiktiga utveckling medan dotterbolagen hardet operativa ansvaret. Det bör vara en av koncernledningens första uppgifteratt i samarbete med dotterbolagen utarbeta de regler som skall gälla församspelet mellan moderbolag och dotterbolag. Kommittén vill emellertid anföranågra principiella synpunkter: I dotterbolagens styrelser bör,förutom representanter för moderbolagets ledning, även extema ledamöter, somockså kan vara ledamöter i moderbolagets styrelse, ingå. Vidare kommernaturligtvis representanter för de anställda att ingå i respektivedotterbolags styrelse. I syfte att få den nära kontaktmellan moderbolag och dotterbolag, som är önskvärd, föresläs att moderbolagetsverkställande direktör ingår som ordförande i dotterbolagens styrelser. För samtliga dotterbolag enhetligaprinciper och rutiner för ekonomisk planering och rapportering bör fastläggasför att, såväl internt som externt, erhålla en riktig bild av utvecklingen inomkoncernen och dess enskilda delar. Moderbolagets uppgifter bör bli vidare än ettförvaltningsbolags. De innefattar att utse styrelse, ledning och revisorer idotterbolagen samt att uppställa mål för deras verksamhet. Det är vidare enuppgift för moderbolaget att utarbeta långsiktiga verksamhetsplaner förkoncernen. Överkapaciteten inom varvsindustrin kräver enbetydande neddragning av verksamheten och därmed minskning av antaletanställda. Den statliga varvskoncemen kan inte förväntas att på egen handbereda altemativ sysselsättning men bör bygga upp resurser för att aktivt sökamedverka till att sådan kan erhållas inom och utom koncemen. Även på annat sättbör man lindra effektema av neddragningen för de anställda. Sådana uppgifterfaller naturligen på moderbolaget. Med tanke på den centrala roll som varvensfinansrörelse spelar för verksamhetsplaneringen, synes det lämpligt att dennaförs till moderbolaget. Detta kan innebära att moderbolaget får ansvara förrefinansiering av fartygskrediter och handläggning av valutafrågor. Ansvaretför gmppens långfristiga kapitalförsörjning i övrigt faller naturligen pämoderbolaget. Det är vidare en uppgift för moderbolaget att isamarbete med dotterbolagen utarbeta och fastställa principer för denekonomiska planeringen och rapporteringen samt att löpande följa densamma. 1976/77:139 86 Moderbolaget föreslås få mycket begränsade egnastabsresurser. Med tanke på att de tre ingående dotterbolagen samtliga harrelativt kompletta organisationer kan koncemledningen vid behov anlitadotterbolagens staber. Sedan styrelsen för det nybildade moderbolaget utsettsoch denna i sin tur nominerat verkställande direktör, tillika koncem-chef, bördet ankomma på denne att skapa en fungerande organisation imoderbolaget och besätta chefspostema i denna. Därefter har koncemledningen atti nära samarbete med dotterbolagen i gmppen åstadkomma den organisatoriskastmktur inom koncemen, som kan göra den optimalt konkurrenskraftig ochutvecklingsbar. Kommitténs förslag syftar endast till att åstadkommaen gmnd för samordningen av den statsägda varvsindustrin. Det måste varakoncernledningens uppgift att inom den ram som skapats av att ägarfunktionenutövas av ett moderbolag ge koncemen en lämplig stmktur. Detta kan medföra enomgruppering av de enheter som kommer att ingå i den föreslagna koncernen.Personalorganisationerna vid har därvidframhållit ett önskemål om att genom sin storlek ochgeografiska belägenhet ges samma ställning som Uddevallavarvet ellerKarlskronavarvet i förhållande till koncemens moderbolag. Som tidigareframhållits är det inte utredningens avsikt att lämna förslå? på enskildheter ikoncemens organisatoriska uppbyggnad endast att ange ramen. Varvskoncernensledning har att tillsammans med de anställda utarbeta planer för koncernensorganisation och efter godkännande i moderbolagets styrelse genomföra dessa. Utredningens direktiv ifrågasätter om det inteskulle vara lämpligt att varvsgruppen utökas med ytterligare något industriföretagi syfte att ge gmppen en bättre struktur. Även om det bör ankomma på denblivande koncernledningen att göra sådana överväganden, anser kommittén att omytterligare företag nu skulle tillföras koncemen skulle det, även om de i sigär relativt problemfria, innebära ytterligare en komplikation. Som framgått av bakgrundsteckningen är Statsföretagägare till av aktierna i respektive Uddevallavarvet samttill av aktierna i . av aktierna i ligger hosFonden för statens aktier, varigenom staten direkt eller indirekt har avaktiekapitalet i , medan innehas av Saléninvest. Den avkommittén föreslagna koncernbildningen innebär att det direkta och indirektastatliga aktieinnehavet läggs i ett för ändamålet Saléninvests aktieinnehav i behöver ej direkt beröras avkoncembildningen. Statsföretag bildades i syfte att sammanföra destatliga industriintressena under en gemensam ledning med ansvar förutvecklingen inom företagsgmppen. Härvid kom regeringens ägaransvar att utövasgentemot Statsföretag som i sin tur avlastar regeringen från utövandet avägaransvaret gentemot samtliga dotterbolag. Statsföretagsgruppen bestod vidtillkomsten av 22 dotterbolag i oHka branscher. Under de år som gått sedan Statsföretagsgmppen komtill stånd har en avsevärd kompetens upparbetats i fråga om handläggning av frågorrörande koncernorganisation. Vidare har enhetliga riktlinjer utarbetats ochaccepterats av dotterbolagen beträffande samspelet mellan dotter-och moderbolagi frågor rörande t. ex. planering och rapportering, investeringar och derasfinansiering liksom i fråga om personalpolitik. Inom gruppen har närbesläktadeföretag förts samman till underkoncerner, t. ex. Kabigmppen (läkemedel) ochLiber (grafisk industri). Inom de finansiella ramar som skall godkännas avStatsföretag bedrivs i dessa underkoncemer en strukturrationalisering i syfteatt förbättra deras konkurrensförmåga. De erfarenheter som gjorts inomStatsföretagsgruppen skulle direkt komma den föreslagna varvskoncemen tillgodoom den ingick i gruppen och sannolikt kunde detta underlätta en omstruktureringav varvskoncernen. Vidare kan tillhörigheten till Statsföretagsgruppen i ettspeciellt utsatt läge för varvskoncemen ge vissa möjligheter tillkompletterande sysselsättning. Slutligen skulle vissa samordningsmöjligheterfinnas mellan de icke varvsanknutna industriföretag som ingår framför allt iGötaverkskon-cernen med vissa företag i . Det kan sålunda finnas organisatoriska skäl somtalar för att varvskoncemen inordnas som en underkoncern iStatsföretagsgmppen. Härigenom skulle emellertid Statsföretagsgruppen kommaatt få en mycket stark dominans av varvsföretag. Nedanstående tabell ger vissanyckeltal för de aktuella varvsbolagen samt för Statsföretagsgruppen i slutetav . (även av Ge 1976/77:139 88 Statsföretag är enligt vad kommittén erfarit förnärvarande icke berett att ikläda sig det finansiella ansvaret förvarvskoncemen med tanke pä vad detta skulle innebära för Statsföretagsgmppensbalansräkning. Statsföretagsgruppen har dessutom redan fömtan varvsbolagen ettbetydande kapitalbehov för finansiering av planerade investeringar. Det torde emellertid finnas starka skäl som talarför att den föreslagna varvskoncemen inte inordnas som en underkoncem tillStatsföretag utan placeras direkt under industridepartementet, varvid aktiernai varvskoncemens moderbolag fördes till Fonden för statens aktier. Som framgårav den ovanstående sammanställningen har den föreslagna varvskoncernen enbalansomslutning som är ungefär lika stor somStatsföretagsgruppens exkl. varven. Antalet anställda skulle uppgå till 27 500respektive 38 500. Som framgått av analysgruppens arbete står varven införgenomgripande förändringar av verksamheten, vilket kommer att ställa storakrav pä specialiserade ledningsresurser för att lösa just dessa uppgifter. Denindustri- och, i vid mening, näringspolitiska betydelse som varvsindustrinhar, torde också motivera att den föreslagna varvskoncernen placeras underindustridepartementet. Därvid skulle samma regler kunna gälla för samspeletmellan varvskoncemens moderbolag och industridepartementet som mellanStatsföretag och industridepartementet. Det finns emellertid anledning att pröva om detfinns möjligheter att nyttiggöra sig de fördelar som en anknytning tillStatsföretagsgmppen skulle innebära och som redovisats ovan, även omStatsföretag icke kan ikläda sig det fulla finansiella ansvaret förvarvskoncemen. Detta skulle kunna ske genom att aktiema i moderbolaget ivarvskoncemen fördes till Fonden för statens aktier medan ägarfunktionerna,fömtom ansvaret för varvskoncernens försörjning med riskkapital, utövades avStatsföretag i enlighet med ett avtal som finge upprättas mellan staten ochStatsföretag. Ett sådant avtal synes även böra reglera frågan om ett eventuelltsenare överförande av aktierna i varvskoncemens moderbolag från Fonden förstatens aktier till Statsföretag. Om en varvskoncem utanför Statsföretagsgruppenbildas uppstår frågan om värdering av Statsföretags innehav av aktiema iKarlskronavarvet resp. Uddevallavarvet samt minoritetsintresset i Götaverken.Staten och Statsföretag får överenskomma om de villkor som härvid skall gälla. Prop.1976/77:139 89 Med anledning av förslag får jag på uppdrag av de fackliga organisationema vid Uddevallavarvet inlämnaföljande reservationer. Kommitténsförslag att sammanföra de helt eller delvis statsägda varven i en friståendevarvskoncem utanför Statsföretag och med mycket begränsad självständighetsgradför de enskUda varvsbolagen finner vi mindre lämpligt. Som gmnd för vårståndpunkt vUl vi framföra följande argument: Riktlinjema för den nya ägarstmkturen och denpågående omorganisationen inom Götaverkenkoncemen bör vara helt avklarade,innan man tar itu med de mer långsUctiga och genomgripande planerna på en totalsamordning av svensk varvsindustri. Härigenom vinner man erfarenhetbeträffande samordning samt har större möjlighet att överblicka om det finnssamordningsvinster att hämta. Erhålles samordningsvinster vid sammanslagningen avEriksberg och bör man överväga en ytterligare samordning under fömtsättningatt Saléninvest avvecklar sin ägarandel i Götaverkenkoncemen. Den totala samordningen av svensk varvsindustri börske via redan nu fungerande samarbetsorgan, så att även icke-statliga varv kanmedverka tUl eventuella samordningsvinster. börföljaktligen tUlföras ytterligare resurser. Statsföretag bUdades i syfte att sammanföra ochsamordna statens industriintressen under en gemensam ledning med ansvar förutvecklingen inom gmppen. har en avsevärd erfarenhet och kunskapsamlats hos Statsföretag i skilda frågor som berör koncernorganisation.Moderbolaget har tUlsammans med dotterföretagen utarbetat enhetliga riktlinjerhur samspelet dem emellan bäst skall fungera vad gäller planering,finansiering, investeringar och personalpolitik. Samspelet fungerar i dagenligt vår mening bra och tUlför dotterbolagen resurser. Liknande fördelar kanmåhända med tiden även upparbetas i ett , men inkömingstiden kommererfarenhetsmässigt att vara ytterligt besvärlig och långvarig. En sådansamordningsprocess skadar svensk varvsindustri och organisationen kan bli entung byråkratisk apparat. Inom Statsföretagsgruppen har närbesläktade företagförts samman till underkoncemer, t. ex. Kabi-gmppen och Liber. 1976/77:139 90 såäven bör göras med de skUda varvsföretagen. Varje enskilt varv blir ettsjälvständigt dotterbolag inom Statsföretag. Statsföretagsgmppen kommer sålundaatt innehålla skUda branscher. Effektema av konjunktursvackor kan på så sättmildras, om koncemen i sin helhet innehåller olikartade branscher, var och enmed sin konjunkturcykel. Argumentet att Götaverkenkoncemens ingående iStatsföretag skulle medföra alltför stark dominans av varvsföretag inomStatsföretagsgmppen anser vi inte vara relevant med hänsyn till den redanbeslutade kapacitetsreduktionen. Genomförs den av oss föreslagna omorganisationenkan de erfarenheter som gjorts inom komma de skildavarven till godo, och förmodligen skulle detta underlätta en total samordningav svensk varvsindustri, om så blir aktuellt. Vi är övertygade om att en sammanföring av de helteller delvis statsägda varven i en fristående koncem utanför Statsföretagkommer att medföra enorma samordningsproblem. Vi tror att ett bliren koloss på lerfötter, byråkratisk, otymplig och svår att manövrera. I alltförstora företagsenheter har den enskUde ofta svårt att förstå sin betydelse iproduktionskedjan och härigenom minskar arbetsmotivationen. Vidare anser vi att samordningsvinster inte fårgöras på bekostnad av en försvagning av nu fungerande rationellaproduktionsenheter. Vi föreslår därför att Götaverkenkoncemens problemlöses definitivt, innan den framtida varvsorganisationen fastställs att Statsföretagutgör moderbolag för de varv där staten har ägarin- tressenatt samordningen och samarbetet mellan de svenska varven skall ske via denredan nu fungerande branschorganisationen, attsjälvständighetsgraden hos resp. varv skall vara oförändrad jämfört med vad somgäller för .