prop · G003149 · 1976-12-31 00:00:00 — Även arbetarskyddsfonden tillstyrkerutredningens förslag men fäster uppmärksamheten på att den starka ökningen avfondmedel till de regionala skyddsombudens verk-äamhet medför att en alltstörre del av fondens medel binds för fasta kostnader. SAF anför att de begärdabidragen måste prövas noga i förhållande till den planerade verksamheten. Detär därför enligt föreningen angeläget att en redovisning lämnas efter varjeanslagsperiods slut. Även jag vill instämma i behovet av en omläggningav det nu gällande bidragssystemet. Som arbetsmiljöutredningen funnit medförsystemet bl. a. från rättvisesynpunkt vissa icke önskade effekter. Den främstaanledningen härtUl är att bidraget har formen av ett schablonbelopp aberoendeav arbetsställets storlek och karaktären av de arbetsmUjöproblem som finnsdär. TiU bilden hör också att resekostnaderna för de regionala skyddsombudenvarierar med hänsyn till arbetsställenas geografiska spridning i olika delarav landet. Nuvarande bidragssystem är ifidare adrainistrativt tungrott.Utgångspunkten för ett nytt systera bör ;nligt min mening vara att det är defackliga organisationerna själva iom bäst känner till hur tillgängliga medelbör fördelas så att de kommer till bästa möjliga användning. Jag förordar därför att ett nytt bidragssystemutformas efter de riktlinjer som angetts av arbetsmiljöutredningen. Beslut ombidrag bör fattas efter fraraställnmgar från i första hand LO, TCO ochSACO/SR. Har verksamhet med regionala skyddsombud bedrivits av annan självständigorganisation efter medgivande av yrkesinspektionen eUer arbetarskyddsstyrelsenbör bidrag utgå även tUl sådan organisation. Bidrags-Framställningaraa börgrundas på uppgifter från de tiU organisationema 1976/77:149 447 anslutnaförbunden eller jämförliga sammanslutningar samt redovisa den planeradeverksamheten, antal arbetsstäUen, antal medlemmar där och andra statistiskauppgifter av intresse vid bidragsberäkningen. Av framstälhiragama bör ocksåframgå huvuddragen av den tänkta fördelningen mellan förbundsorarådena. Liksom nu bör bidragen utgå med medel frånarbetarskyddsfonden. Vissa skäl kan enligt mm mening tala för att beslut ombidrag fattas av fondens styrelse. Detta skuUe underlätta prioriteringen mellanolika angelägna arbetarskyddsmål som fonden har att stödja. I sararaanhangetkan dessutora noteras att i fondens styrelse finns representanter förarbetsraarknadens parter. Ett system, där fondens styrelse fattar beslut ombidragen, skuUe aUtså jämfört med utredningsförslaget också innebära attbesluten fattas närmare dem som berörs. Jag är emeUertid inte redo att nu taställning i denna fråga utan förordar följande ordning.Bidragsframställningama bör inges tUl regeringen föreingången av det kalenderår sora bidraget avser. Bidragsbeslut fattas därefterav regeringen och förknippas med viUkor att verksamhetsberättelse inges fördet år bidraget avser. ErforderUga bestämmelser får meddelas av regeringen.Bidrag efter de nya reglerna bör första gången utgå för . När det gäUer den ekonomiska ramen för bidragenvill jag anföra följande. har bidrag utgått med 3,0resp. 9,5 milj. kr. Bidragsbehovet enUgt nu gäUande regler, sora enligt vad jagtidigare nänmt föratsätter utbetalnmg i efterskott, kan för verksamhetsåret1976 uppskattas tUl 10 raUj. har regermgen anvisat 12 milj. kr.Beloppet grundar sig på av arbetarskyddsstyrelsen gjorda beräkningar omomfattningen av verksamheten med regionala skyddsombud. Verksamheten harsålunda utvecklats avsevärt sedan den startade . En ytterUgare utbyggnadkan fömtses. Det framstår vidare som klart att nuvarande bidragsbelopp, som iprincip utgör . per arbetsställe och år, i många fall inte är tUlräckligtför att medge en tUlfredsstäUande utveckling av verksamheten med regionalaskyddsorabud. På vissa områden och för vissa verksamheter torde ett högrebelopp erfordras. Jag avser därför att förorda en höjning av bidragsramen tUldet av arbetsmiljöutredningen föreslagna beloppet om 18 milj. kr. Detta beloppmnebär en hÖjnmg i förhåUande till nu gäUande bidragsrara. En sådanhöjning möjliggör en icke obetydlig Ökning av verksamheten. Jag har i lagrådsremissen tagit upp frågan omyrkesinspektionens arbetsformer och anfört att jag f. n. inte är beredd attförorda någon allmän översyn i förra av en särskUd utredning. Jag vUlemellertid understryka att det ankommer på arbetarskyddsstyrelsen somchefsmyn- 1976/77:149 448 dighetför yrkesinspektionen att noga följa utvecklingen och att kontinuerligtutvärdera erfarenheterna särat att avge de förslag som föranleds därav. En särskild fråga i detta sammanhang äryrkesinspektionens distriktsindelning. Nuvarande indelning trädde i kraft den1 . Den avser 19 distrikt i stället för tidigare elva. Fjorton län bUdar var för sig egnayrkesinspektionsdistrikt. Dessa är , , Södetmatttatvds,Ö?,l«?,ö\.\aÄd'?,, VÖV.ö'{»\ao'?,, Wi\-borgs, , , ,, , , och . Femdistrikt omfattar två län vardera. Dessa län är och ,och , och län, och och samt och . Ett lokalkontormed där stadigvarande placerad personal finns inrättat i för att medhänsyn till de stora geografiska avstånden i denna del av landet förbättrayrkesinspektionens service i . Utökningen av antalet yrkesinspektionsdistrikt fråntidigare elva till nuvarande 19 skedde för att yrkesmspektionen skall kunnaverka nära arbetsstäUena. distriktsindelnmg raedgav mte i önskvärd utsträcknmgraöjUghet till den kontakt sora eftersträvas. Fler och mindreyrkesinspektionsdistrikt medför också minskade avstånd mellan yrkesinspektionensstationeringsorter och arbetsstäUena, varigenom de m-spekterandetjänsteraännens restid förkortas. Mindre distrikt ger vidare yrkesinspektionenstörre möjligheter att följa näringslivets utveckling inom distriktet och attha en överblick däröver. Vad jag nu anfört talar för att yrkesinspektionen iprincip bör organiseras och byggas upp länsvis. Härför talar också att ettstort antal regionala myndigheter och organisationer, som yrkesinspektionenbehöver samarbeta med, är länsorgan. Man kan eraellertid inte bortse från att det ocksåfinns skäl som talar för relativt stora distrikt och sålunda i vissa fall moten uppbyggnad länsvis. Ett moderat arbetarskydd innefattar komplicerade frågorsora kräver raedverkan av specialister på skUda områden.Yrkesmspektions-distrikten bör då inte vara mmdre än att de ger ett tiUräckUgtunderlag för att effektivt kunna utnyttja sådana specialister. Nuvarande distriktsuidelnmg har varit i tUlämpningganska . avstod av det skälet från att gå ra påfrågan då utredningsförslaget lades fram . AUtjämt har dock den nya organisationen varit i kraftrelativt . Jag är därför inte beredd att f. n. ta ställning tUl huryrkesinspektionens geografiska uppbyggnad framöver bör utformas. har behandlatmotioner med yrkande att skall bUda ett egetyrkesinspektionsdistrikt. F. n. bUdar tillsammans raedVästernorriands län ett yrkesinspektions- 1976/77: 149 449 distriktmed kansliet förlagt tiU och med ett lokalkontor i fömtsatte i sitt betänkande SoU 1976/77: 22 till 1977 årsriksmöte att regeringen i detta sammanhang tar upp frågan till övervägande. Mot bakgrund av vad jag har anfört avser jagatt inhämta regeringens bemyndigande att i särskUd ordning utvärderaerfarenheterna av nuvarande distriktsindelning och att avge de förslag somföranleds därav. Rättesnöret i utredningsarbetet bör vara attdistriktsindelnmgen bör vara sådan att goda kontaktraöjligheter erhålls mellanyrkesinspektionen och arbetslivet. är det angeläget att eftersträvaen organisation som med hänsyn tUl tiUsynsverksamhetens behov av specialisterger underlag för en tiUräckUgt aUsidig personalsammansättning. Utredningsarbetetbör bedrivas skyndsamt. har framhåUit att föreslagnaändringar av lagstiftningen på arbetsmiljöns oraråde är genomgripande och berören stor del av befolkningen. En omfattande och väl förberedd informationsinsatsbehövs när arbetsmiljölagen träder i kraft för att effektivt sprida kännedom omden nya lagstiftningen. Utredningen har föreslagit att arbetarskyddsstyrelsenmed hänsyn till sitt aUmänna ansvar för arbetarskyddet får svara för denstatUga informationsinsatsen. Därvid bör styrelsen tiU sig knyta enreferensgmpp med företrädare för arbetsraark-nadsparterna och andraintressenter. Utredningen har vidare föreslagit att ett belopp ora 6 mUj. kr.stäUs tiU styrelsens förfogande för ändamålet. fömtsatts att vidsidan härav insatser på informationsområdet görs av bl. a. arbetsmarknadensparter. Utredningens förslag har tiUstyrkts av bl. a. LO,TCO och arbetarskyddsfonden. EnUgt fonden är det naturligt att parterna självautformar huvuddelen av informationen. Fonden är också beredd att ekonomisktbidra tUl sådana uiformationsmsatser. Det fömtsatts emeUertid att det görs enbetydande statlig insats för information. Jag instämmer i vad utredningen har anfört ombehovet av informationsinsatser och vill understryka att den nyalagen liksom nu gällande arbetarskyddslag är en ramlag, vars allmänt hållnabestäraraelser skall konkretiseras genora av arbetarskyddsstyrelsen utfärdadeföreskrifter. Jag vill erinra ora vad jag tidigare (avsnitt 20.1) anfört oraatt det här är fråga ora en utveckling gradvis där lagstiftningen ger stöd förmyndigheter och arbetsraarknadspartema och för alla dera som på arbetsplatsemaaktivt engagerar sig i arbetsmUjöfrågoraa. Det nu sagda innebär att deinforrr.ationsinsatser som behövs är av två slag. Ett mera omedelbartinfomationsbehov föreUgger i anslutning tUl den nya lagens ikraftträdande därdet gäUer att översiktligt informera de gmpper som berörs om de viktigastenyheterna i förhåUande till nu gällande lag- 29 1976/77. 1976/77:149 45O stiftning.Det finns dämtöver ett mera långsiktigt informationsbehov i takt raed att nyaföreskrifter meddelas med stöd av arbetsmiljölagen och efter hand sora nyaforskningsrön och andra nyheter tillkoraraer. I fråga om en slaUig mformationsinsats införikraftträdandet av den nya lagen vill jag för information anföraföljande. Inom ar-betsraarknadsdeparteraentet planeras en skrift sora fömtorasjälva lagen och verkställighetsförordnmgen avses innehåUa en översiktiigredogörelse för vad den nya lagstiftningen innebär. Den närmare utformningenoch imiktningen av denna information kommer att läggas upp i nära kontakt medarbetarskyddsrayndigheterna, arbetsmarknadsparterna och andra intressenter. Av stor betydelse är vidare att genomföra eninformationskampanj i anslutning tiU den nya lagens ikraftträdande. Jag avserhär i första hand åtgärder sora syftar till att sprida kännedom ora att en nylagstiftning på arbetsrailjöorarådet skall träda i kraft. Det bör även framgåvart den intresserade kan vända sig för att få ytterligare information. Här ärarbetarskyddsmyndigheterna och arbetsmarknadsparternas lokala och centralaorganisationer av stor betydelse. Jag ermrar också om att nya grupper, sorainte avses i gäUande arbetarskyddslag, orafattas av den föreslagnaarbetsmiljölagen. Detta gäUer bl. a. ensamföretagare, värnpliktiga ochskolelever. Det är viktigt att dessa gmpper nås på ett tUlfredsstäUande sätt.Jag viU också understryka behovet av information på olika invandrarspråk. Den här åsyftade informationskampanjen börgenomföras av arbetarskyddsstyrelsen i samarbete raed näranden församhällsinformation. Arbetet bör bedrivas i nära samråd medarbetsmarknadsparterna och andra intressenter. Det ankomraer påarbetarskyddsstyrelsen att närmare finna ut de lämpliga formeraa för dettasararåd. Jag vill betona angelägenheten av att vid sidan aven statlig informationsinsats ytterligare informationsåtgärder genora partemapå arbetsmarknaden och andra kommer till stånd för att tiUgodose de informationsbehovsom uppkommer när den nya lagstiftnmgen skaU tUlämpas ute i arbetslivet. Inteminst gäller detta inforraation som är direkt anpassad efter olikaverksamhetsområden och branscher. Jag förutsätter att arbetarskyddsfonden, ivars uppgifter ingår att stödja informationsinsatser på arbetsrailjöorarådet,koraraer att beakta detta i sin verksarahet. HärtiU har fonden också förklaratsig beredd. Jag avser att i särskUd ordning förorda att 4railj. ställs till arbetarskyddsstyrelsens förfogande för att genomföraraformationskam-panjen inför ikraftträdandet av den nya lagstiftningen. Härtillkommer kostnadema för den informationsskrift som arbetsmarknadsdepartementetavser att ge ut. För detta ändamål avser regeringen att anvisa . Demera långsiktiga inforraationsinsatser sora jag har berört i det 1976/77: 149 45I föregåendeutgör ett led i arbetarskyddsstyrelsens normala informationsverksamhet. /1?, avses alt anvisa . för detta ändamål. Sammanlagt avses sålunda ca 7,4 milj. kr. ställastill förfogande under /78 för information omarbetsmiljölagstiftningen. Enligt övergångsbestämmelserna till förslaget tillarbetsmiljölag skall hiinvisning, som kan finnas i lag eller författning tilllagmra som har ersatts av bestämmelse i arbetsrailjölagen, i stället avse dennya bestämmelsen. med de av lagrådet granskade lagförslagen bör emellertidförslag till lagändringar föreläggas i fyra lagar där hänvisning börske till arbetsmiljölagen, nämligen lagen (1932: 55) om vikt-.märkning i vissafall av gods sora skall inlastas å fartyg (ändrad : 839), allmännaarbetstidslagen, lagen om arbelarskyddsavgift och lagen om vissaanställningsfrämjande åtgärder. På motsvarande sätt som föreslås beträffande arbetsmiljölagen(se avsnitt 20.6.7 och 20.7.5) bör arbetstidslagen utformas så, att möjlighetöppnas att utan ytterligare lagändring flytta över handläggning avar-betslidsärenden från arbetarskyddsstyrelsen till yrkesinspektionen. Vidarebör arbetarskyddsstyrelsens regler för anteckningar om övertid och jourtid,vilka i arbetstidslagen betecknas som anvisningar, med anpassning tillterminologin i arbetsmiljölagen benämnas föreskrifter. Jag förordar ändring iarbetstidslagen även på dessa punkter. I fråga cm lagen om vissa anställningsfrämjandeåtgärder gäller f. n. att den, som företräder arbetstagarorganisation och inteomfattas av förtroendemannalagen, äger sararaa skydd som enligt arbetarskyddslagentillkommer skyddsombud. Fömtom motsvarande bestämraelser i arbetsmiljölagen börhänvisningen i främjandelagen avse den nya bestämmelsen i arbetsmiljölagen (6kap. 14 §) att arbetsgivare skall underrättas om val av skyddsorabud. Föredraganden herastäUer att regeringen föreslårriksdagen att antaga dels de av lagrådet granskade lagförslagen, dels inoraarbetsmarknadsdepartementet upprättade förslag till 3. lag om ändring i lagen (1932:55) om viktraärkning i vissa fall av gods sora skall inlastas å fartyg, 4. lag ora ändring i allraännaarbetstidslagen (1970: 103), 5. lag ora ändring i lagen (1971:282) om arbetarskyddsavgift, 6. lag ora ändring i lagen (1974:13) om vissa anställningsfrämjande åtgärder. Regeringen ansluter sig tiU föredragandensöverväganden och beslutar att genom proposUion föreslå att antaga deförslag som föredraganden har lagt fram. 1976/77: 149 452 Propositionenshuvudsakliga innehåll ...................... 1 1 Arbetsmiljölag ............................................... ..... 4 2 Lag om ändring ibyggnadsstadgan (1959: 612)..... 14 3 Lag om ändring i lagen (1932:55) om viktmärkning i vissa fall avgods som skall inlastas å fartyg ..................... ... 15 4 Lag om ändring i aUraännaarbetstidslagen (1970: 103) 16 5 Lag om ändring i lagen (1971:282) om arbetarskyddsavgift .... 18 6 Lag om ändring i lagen(1974:13) ora vissa anstälhiingsfrärajande åtgärder 18 1 Inledning....................................................... ... 19 2 Översikt över gällandelagstiftning inom arbetarskyddet 22 3 Allmäima synpunkter......................................... 25 3.1 Utrednmgen.............................................. ... 25 3.2 Remissyttrandena....................................... 29 4 ArbetsmiljölagenstiUämpningsoraråde.................. ... 37 4.1 GäUande bestäraraelser............................... 37 4.2 Utredningen.............................................. 38 4.3 Remissyttrandena....................................... 48 5 Arbetsmiljönsbeskaffenhet................................ 56 5.1 Gällande bestämmelser................................ ... 56 5.2 Utredningen.............................................. 58 5.3 Remissyttrandena...................................... ... 64 6 Gränsvärdesfrågor............................................ ... 72 6.1 Utredningen.............................................. ... 72 6.2 Reraissyttrandena...................................... ... 76 7 Allmännaskyldigheter för arbetsgivare ra. fl.......... ... 81 7.1 GäUande bestämmelser .............................. 81 7.2 Utredningen.............................................. 82 7.3 Remissyttrandena....................................... ... 89 8 Samordningenmed lagstUtningen om hälso- och mUjöfarUga varor 96 8.1 ÖversUct över innehållet ilagstiftningen om hälso-och miljöfarliga varor 96 8.2 Utrednmgen.............................................. ... 98 8.3 Reraissyttrandena...................................... 100 9 Förhandsbedömnuigm.m................................... . 102 9.1 Gällande bestänunelser................................ 102 9.2 Utredningen.............................................. 105 9.3 Reraissyttrandena...................................... 109 10.1 Bakgmnd.................................................. . 117 10.2 Utrednmgen.............................................. 118 10.3 RenUssyttrandena...................................... 119 11.1 Gällande bestämmelser................................ 120 11.2 Utrednmgen.............................................. . 122 11.3 Remissyttrandena....................................... . 124 1976/77: 149 453 12.1 Gällande bestämmelser................................ 128 12.2 Utirednmgen.............................................. 131 12.3 Remissyttrandena....................................... 132 13.1 GäUande bestänunelser............................... .. 133 13.2 Utredningen.............................................. 135 13.3 Remissyttrandena....................................... 138 14.1.............................................................. Nuvarandeförhållanden 145 14.1.1 Arbetarskyddsstyrelsen........................ 145 14.1.2 Yrkesmspektionen............................... 146 14.1.3 Den aUmänna produktkontrollen............. . 148 14.1.4 Transport av fariigt gods...................... . 149 14.1.5 Tillsyn av hissar.................................. . 150 14.2 Utredningen.............................................. . 151 14.3 Remissyttrandena....................................... 156 15.1 Gällande bestämmelser................................ 167 15.2 Utredningen.............................................. 168 15.3 Reraissyttrandena...................................... . 170 16 FulUöljdav talan 174 16.1 Gällande bestämmelser................................ . 174 16.2 Utredningen.............................................. . 174 16.3 Reraissyttrandena...................................... 175 17.1 Utredningen.............................................. 177 17.2 Reraissyttrandena...................................... . 178 18 Förläggningari anslutnmg tUl arbetsställe 178 18.1 Gällande bestämmelser................................ 178 18.2 Utrednmgen.............................................. 179 18.3 Remissyttrandena....................................... 181 19 InteraationeUakonventioner m.m 181 19.1 Utrednmgen.............................................. . 181 19.2 Remissyttrandena....................................... . 183 20 Föredraganden................................................ . 185 20.1 Inledande synpunkter.................................. . 185 20.2 ArbetsmUjölagenstUlämpnragsonrråde............ . 193 20.2.1 Allmänna utgångspunkter.................... . 193 20.2.2 Arbetsgivare och arbetstagare............. . 194 20.2.3 FaraUjemedlera, ensamföretagarem.fl... . 197 20.2.4 Elevområdet..................................... . 199 20.2.5 Vårdområdet..................................... . 203 20.2.6 Försvaret......................................... 204 20.2.7 Joniserande strålning.......................... . 210 20.2.8 SärskUda områden............................. . 211 20.2.9 ArbetsraUjölagens tiUärapnrag imteraationeUa förhållanden 213 20.2.10 TUlärapningen under ettövergångsskede . 20.3.............................................................. ArbetsmUjönsbeskaffenhet 218 20.3.1 Inledning........................................... . 218 20.3.2 Gnmdläggande bestämraelser................. 220 1976/77:149 454 20.3.3 OlUca arbetsmUjöfaktorer..................... 230 20.3.4 Gränsvärden...................................... 241 20.3.5 Möjlighetema till arbete........................ 246 20.4.............................................................. AlUnännaskyldigheter för arbetsgivare m.fl 250 20.4.1 Inledning........................................... 250 20.4.2 Skyldighet att samverka....................... . 251 20.4.3 Arbetsgivares skyldigheter.................... 252 20.4.4 Arbetstagares skyldigheter................... 258 20.4.5 Företagares eget arbete...................... 261 20.4.6 Gemensamma arbestställen................... . 262 20.4.7 Skyddsansvar för tillverkarem.fl............ 264 20.4.8 Upplåtare av lokal eUermarkområde m.m. 270 20.5.............................................................. Förhandsbedönmingm.m 272 20.5.1 Allraänna utgångspunkter..................... . 272 20.5.2 Förhandsbedönming vidnyetablering eUer ändrmg av verksarahet 277 20.5.3 SärskUda föreskrifter förtillverkare m.fl... . 283 20.5.4 Vissa särskUda föreskrifter förarbetsgivare m.fl 285 20.5.5 Särskilt angåendearbetarskyddet vid planering av byggnadsverksamhet 295 20.5.6 Läkarundersökningar m.m..................... . 297 20.6.............................................................. Arbetstidensförläggnmg 300 20.6.1 Alknänna synpunkter........................... 300 20.6.2 Raster.............................................. 304 20.6.3 Pauser.............................................. 305 20.6.4 Ledighet för nattvUa........................... . 307 20.6.5 Ledighet för veckovUa......................... 313 20.6.6 Särskilda föreskrifter............................ . 316 20.6.7 Organisatoriska frågor ra.m................... 317 20.7.1 Inledning........................................... . 318 20.7.2 Mmuniålder........................................ . 320 20.7.3 Farligt arbete..................................... 322 20.7.4 och läkarkontroll................... 325 20.7.5 Arbetstid och nattvila förminderåriga..... 326 20.8.............................................................. Lokalskyddsverksamhet 329 20.8.1 Allmänna synpunkter............................ 329 20.8.2 Saraordning raedförtroendemarmalagen.. 332 20.8.3 Deltagande i planering.......................... 335 20.8.4 Skyddsorabuds möjlighet attavbryta arbete 337 20.8.5 Frågor ora informationsrättm.ra............ 340 20.8.6 Vissa ytterligaresaraverkansregler......... 343 20.8.7 Anpassnmgsfrågor för vissagrupper........ 346 20.8.8 Invandrarfrågor.................................. 347 20.9.............................................................. TUlsynra.m 349 20.10 Sanktionssystem m.ra................................ 367 20.11 FuUföljd av talan...................................... 374 20.12 Övriga frågor............................................ 379 20.12.1 ArbetsstäUe.................................... 379 20.12.2 Förläggnmgar i anslutnmg tUlarbetsstäUe 381 20.12.3 InteraationeUa konventionerra.m........ 382 20.12.4 Ikrafttirädande................................. 384 1976/77:149 455 21 Upprättade lagförslag....................................... . 384 22 Specialmotivering............................................. . 384 22.1 Förslaget till arbetsmiljölag........................... 384 22.2 Förslaget till lag om ändrmg ibyggnadsstadgan (1959: 612) 432 23 Hemställan...................................................... 432