prop · G00341 · 1976-12-31 00:00:00 — En sådanomläggning av mlinema är dock knappast möjUg att genomföra redan till 1977 årstaxering. Medhänsyn tUl det anförda anser jag att de föreslagna ändringarna i fråga om 80/85-procentregelnbör tUlämpas första gången på skatter och egenavgifter som påförs på gmnd av1978 års taxering. För skattskyldiga med räkenskapsår som sammanfaller med kalenderårbör således de nya reglerna tUlämpas på skatter och egenavgifter som hänförsig till inkomsler och senare år. Reglernaom beskatlningsmässig överflyttning av lön, som medhjälpande make och barnuppburit från fåmansföretag, skall tUlämpas första gången vid 1977 årstaxering. Reglema kan alltså få betydelse vid beräkningen av fåmansföretagetsarbetsgivaravgifter såvitt avser lön som betalats ut fr. o. m. ingången av år1976. Det föreslagna tiUägget i 2 § lagen (1959: 552) om uppbörd av vissaavgifter enligt lagen om allmän försäkring, m. m. bör därför tillämpas i frågaom avgifter som belöper på tid efter utgången av . Beräkningenav egenföretagares aUmänna arbetsgivaravgift grundas på taxeringen till statliginkomstskatt. Höjningen av den avgiftsfria inkomstdelen från . bör tiUämpas första gången pä inkomst som skall tas upp lillbeskattning vid taxering. Ienlighet med vad jag nu ifiar anfört har inom upprättatsförslag tiU 1. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928: 370), 2. lag om ändring i lagen (1970:172) om begränsning avskatt i vissa fall, 3. lag om ändring i skogskontolagen (1954:142), 4. lag om ändring i lagen {1%8: 419) om allmänarbetsgivaravgift. Prop.1976/77: 41 49 5.lag om ändring i lagen (1959: 552) om uppbörd av vissa avgifter enligt lagen om allmänförsäkring, m. m. Förslaget under 5 har upprättats i samråd med chefen försocialdepartementet. 5 Specialmotivering till vissa av lagförslagen 5.1 Kommunalskattelagen (1928:370) 20 §KL och punkt 2 av anvisningama tiU 20 § KL Enligt nuvarande reglerkrävs för att föräldrar skaU få avdrag för lön till barn att barnet ansestillhöra arbetspersonalen. I lagförslaget utmönst ras begreppetarbetspersonal. I stäUet föreslås att avdragsrätt för lön till barn skallföreligga om bamet har fyllt och lönen är marknadsmässig. Har föräldramarätt tUl avdrag skall barnet beskattas för ersättning från föräldrarna. Ettheltidsstuderande bam som arbetar hos föräldrar under veckoslut och helgerskall således, om det fyllt , självt beskattas för värdet av sin arbetsinsats. Avdrag för lön till barnfår som nämnts inte överstiga marknadsmässigl vederlag för arbetsinsatsen. Föräldramabör därför fortlöpande anteckna barnets arbetstid och arbetsuppgifter så altde har möjlighet att visa att förutsättningarna för avdragrätt är uppfyllda. Med barn avses enligt 65 §första stycket KL även styvbarn och fosterbarn. Avdragsförbudet för lön tiUbarn omfattar därför förutom den skatlskyldiges egna bam barn liUden skattskyldiges make. SkaU de för gift skattskyldig föreskrivnabestämmelserna tillämpas beträffande den skattskyldige och annan person med vUkenden skattskyldige sammanlever (jfr 65 § sista stycket KL), omfattar avdragsförbudetjämväl bam till den som den skattskyldige lever tUlsammans med. 23§ 1 mom. och 30 § 1 mom. KL Slopandetav 23 § 1 mom. andra stycket och 30 § 1 mom. andra stycket KL hänger sammanmed att medhjälpande make enligt de föreslagna reglerna skaU beskattas för enför denne individuellt fastställd nettointäkt av verksamheten (jfranvisningarna till 52 § KL). 46§ 2 mom. KL Tilläggetavser en erinran om alt allmänt avdrag inte kan medges för premie eller del avpremie för vilken avdragsrält föreligger enligt punkt 2 av anvisningarna till22 § KL eller punkt 9 av anvisningama tUl 29 § KL. 46§ 3 mom. KL Ändringenär av teknisk karaktär och föranleds av det nya inkomstbegrepp som tiUämpasvid fördelning av inkomst mellan makar enligt anvisningarna till 52 §. Prop.1976/77: 41 50 Punkt1 av anvisningarna till 20 § KL Anvisningspunktenhar kompletterats med en erinran om den utvidgade rätten till avdrag förpremie för grupplivförsäkring. Punkt1 av anvisningarna till 22 § KL Anvisningspunkteninnehållier vissa ändringar i reglerna om avdrag för lön till barn. Ändringarnaär en följd av de föreslagna avdragsbestämmelserna i 20 § KL. Punkt2 av anvisningarna till 22 § KL Anvisningspunkteninnehållier en hänvisning till bestämmelserna om avdrag för premie för grupplivförsäkringi punkt 9 av anvisningarna till 29 § KL. Punkt2 a av anvisningarna tili 22 § KL Ianvisningspunktens första stycke har i förtydligande syfte föreskrivits attschablonavdrag för egenavgifter endast kan komma i fråga för fysisk person. skaltskyldige avlidit är bestämmelserna dock till-lämpliga för detbeskattningsår då dödsfallet inträffade (jfr 53 § 3 mom. KL). Tredjestycket behandlar d(;t faUet att den skaltskyldige är delägare i etthandelsbolag som har inkcmst av här i riket belägen jordbmksfastighet. Har denskaltskyldige deltagit i skötseln av fastigheten får han göra schablonavdrag pågrundval a:v sin andel av bolagets inkomst. Handelsbolagets inkomsi av jordbruksifastighetskall alltså delas upp mellan delägarna innan schablonavdrag beräknas för varoch en av dem. Vid fastställande av varje delägares underlag förschablonavdraget gäller vidare att delägarens andel av handelsbolagets inkomstskall minskas med dels sjukpenning e. d., som utgör iinläkl av jordbruksfastighetför delägaren, dels underskott av annan jordbruksfastighet som delägarenbrukat. Detfjärde stycket innehåller bestämmelser om hur schablonavdrag skall beräknas i medhjälparfallet.Som underlag för avdragsberäkningen skall vardera maken redovisa sin andel avbruttointäkten minskat med sin andel av driftkostnaderna. Har make uppburitsjukpenning e. d., som skall redovisas som intäkt av jordbruksfastighet, skalldennes underlag för beräkning av schablonavdrag minskas i motsvarande mån. Delsammagäller om underskott uppkommit på annan jordbruksfastighet som maken självbrukat. Denav makarna gjorda fördelningen av bruttointäkten och driftkostnaderna skallnormalt ligga tiU grund för beräkning av schablonavdrag för egenavgifler.Strider fördelningen mot bestämmelserna i anvisningarna till 52 § KL (400-timmarsspärrenm. ), skall underiagei för schablonavdraget dock beräknas på grundval av deninkomstuppdelning som kan godtas vid beskattningen. Prop.1976/77: 41 51 Beloppvarmed uppskov medges enligt skogskontolagen (1954: 142) torde inte ansesutgöra driftkostnad vid beräkning av nettointäkt av jordbruksfastighet.Uppskovsbeloppet minskar dock det inkomstbelopp som utgör utgångspunkt förfastställande av de definitiva egenavgifterna. För att i möjligaste mån uppnåöverensstämmelse mellan schablonavdraget och de definitiva avgifterna måstedärför underlaget för beräkning av schablonavdraget i förekommande fall minskasmed uppskovsbelopp enhgt skogskontolagen. Motsvarande gäUer om den skaltskyldigehar rätt tUl särskilt invesleringsavdrag vid taxeringen lill slatUginkomstskatt. Bestämmelser om detta finns i det femte stycket. Harjordbruket bedrivits av ett handelsbolag skall givetvis varje delägaresunderlag för beräkning av schablonavdrag minskas med den på honom belöpandeandelen av det invesleringsavdrag som beräknats för handelsbolaget. I medhjälparfaUettorde minskning av underlaget på grund av uppskov enligt skogskontolagen ellersärskilt investeringsavdrag bli aktuell endast för den av makarna som bedriververksamheten. Punkt9 av anvisningarna till 29 § KL Bestämmelsernaom avdragsrätt för egenföretagares premie för grupplivförsäkring bygger på sammaprincip som reglerna om beskattning av anställdas förmån av frigrupplivförsäkring. Hela premien betraktas således som driftkostnad om deersättningar, som kan falla ut på grund av försäkringen, inte väsentligtöverstiger de förmåner som kan följa av grupplivförsäkring förbefattningshavare i siatens tjänst. Ger en egenföretagares grupplivförsäkringbetydligt slörre förmåner än en statlig grupplivförsäkring bör premien endastdelvis anses som driftkostnad i förvärvskällan. Återstående del av premien äravdragsgill endast i den mån beloppet ryms inom det s. k. försäkringsavdragetenligt 46 § 2 mom. 3) KL. Denutvidgade avdragsrätten för premie för grupplivförsäkring omfattar ävenmedhjälpande make som skall beskattas på gmnd av sin. Punkt9 a av anvisningarna till 29 § KL anvisningspunkten gjorda ändringen är av teknisk natur och betingas av de nyareglerna i punkt 2 a av anvisningarna till 22 § KL. Punkt11 av anvisningarna till 29 § KL Beträffandeändringarna av denna anvisningspunkt hänvisas till kommentaren lill 20 § ochpunkt 2 av anvisningarna till 20 § KL. Punkt13 av anvisningarna till 32 § KL Ianvisningspunkten behandlas möjligheten atl dela upp inkomst, som uppkommit i eltfåmansföretag, mellan olika familjemedlemmar. Prop.1976/77: 41 52 andrastycket framgår att 600-timmarsspärren ersätts med en 400-lim-marsspärr och atttredjedelsregeln slopas. Vidare skaU enligt tredje stycket lön till bam, somfyllt , alltid beskattas hos bamet självt till den del lönen inteöverstiger marknadsmässigl vederlag för arbetet. Slopandetav tredjedelsregeln kan få till konsekvens att lön till barn från exempelvisett av föräldrarna ägt aktiebolag skall beskattas hos medhjälpande make,nämligen i det fall då denne har högre inkomst från företaget änföretagsledaren. medförde tredjedelsregeln att barnets inkomst inlekunde flyttas över till annan än företagsledaren. Anvisningarnatill 52 § KL Dei tredje stycket föreslagna ändringarna avser det faUet att en av makarna ansesbedriva verksamheten med den andre maken som medhjälpare (medhjälparfallet). Eidigtde i början av detta år beslutade reglerna skulle nettointäkten i medhjälparfaUetalltid uppskattas på vanligt sätt, dvs. ulan att hänsyn togs till medhjälpandemakes arbetsinsats. Var vissa villkor uppfyUda, t. ex. i fråga omarbetsinsatsens sloriek, skuUe dock medhjälpande make beskattas för viss del(högst en tredjedel) av den sålunda uppskattade nettointäkten avförvärvsverksamheten. Bestämmelsernaom schablonavdrag för egenavgifter har emellertid medfört att den nu beskrivnalösningen är olämplig. Beräkningen av schablonavdrag förutsätter nämligen atthänsyn tas tUl vardera makens inkomst, ålder etc. Inkomsten av den gemensammaverksamheten måste därför delas upp innan schablonavdraget fastställs. Idet nya tredje stycket har regeln om alt medhjälpande make skall taxeras förviss del av nettointäkten av hela verksamheten utgått (jfr 23 § 1 mom. och 30 §1 mom. KL). I släUet föreskrivs att medhjälpando make skall beskattas för såstor del av inkomsten av verksamheten som kan anses motsvara vederlaget förarbetet. Detta innebär att medhjälpande make skall som sin egen nettointäkt avjordbruksfastighet eUer rörelse redovisa sin andel av den gemensamma inkomstenminskat med det individuellt beräknade schablonavdraget. Det inkomstbegrepp somanvänds i tredje stycket är aUtså i princip skillnaden mellan bruttointäktenoch andra driftkostnader än schablonavdraget. Vid bedömningen av ommedhjälpande makes andel av inkomsten är marknadsmässig skall hänsyn tas tillmedhjälpande makes skyldighet att betala egenavgifter. Vadnu sagts innebär bl. a. att utrymmet för uppskov med beskattning enligtskogskontolagen bedöms med utgångspunkt i den skattskyldiges inkomst efterfördelning enligt tredje stycket. Påpekas kan också att rätten till särskiltinvesteringsavdrag vid taxermgen till statiig inkomstskatt är knuten till d£;nfördelade inkomsten. Prop.1976/77: 41 53 5.2 Lagora ändring i lagen (1970:172) om begränsnmg av skatt i vissa fall Enligt4 § skall den skattskyldiges egenavgifler inräknas i det skattebelopp somjämförs med spärrbeloppet. Eftersom egenavgiftema är avdragsgilla vidinkomsttaxeringen måste dock för alt den skattskyldige inte skall bli dubbeltkompenserad den inkomst som ligger tiU grund för beräkning av spärrbeloppetökas med medgivna avdrag för egenavgifter. Hänsyn skall inte bara tas tiUschablonavdrag för egenavgifter ulan också till det ytterligare avdrag som kankomma all medges i samband med avstämningen av egenavgiftsavdraget (jfranvisningarna till 41 b § KL). I konsekvens med detla skall å andra sidan denifrågavarande inkomsten minskas om den skattskyldige i samband med avstämningenmåste ta upp visst belopp som intäkt. De nu nämnda reglerna, som återfinns i 3 §,kan belysas med följande exempel. En skattskyldig har visstbeskattningsår medgivits schablonavdrag för egenavgifter med 25 000 kr.Dessutom har han under beskattningsåret påförts definitiva egenavgifter med ettbelopp som med . över-, stiger schablonavdraget för föregåendebeskattningsår. Den inkomst som ligger till gmnd för beräkning av spärrbeloppet i regel den tiU statlig inkomstskatt beskattningsbara inkomsten skall i dellafall ökas med . Hade den skattskyldige däremot under beskattningsåretpåförts definitiva egenavgifter med ett belopp som med . understigitschablonavdraget för föregående beskattningsår, skulle ökningen ha begränsats tiU20 . Enligtpunkt 4 av övergångsbestämmelserna lill reglema om schablonavdrag för egenavgifter(SFS 1976: 460), kan skattskyldiga vid 1977 taxeringar få avdrag(allmänt avdrag) för egenavgifter som hänför sig till beskattningsår för vUkettaxering skett . Sådana avdrag påverkar inte tillämpningen av 80/85-procentregeln. Vidtillämpning av 80/85-procentrcgeln bör nedsättningen i första hand avseförmögenhetsskatten, i andra hand den statliga inkomstskatten och i sista handden aUmänna arbetsgivaravgiften, om inle annan ordning kan antas varaförmånligare för den skattskyldige. 5.3 Lagom ändring i lagen (1959: 552) om uppbörd av vissa avgifter enligt lagen om aUmän försäkring, m. m. Huvudbestämmelsernaom skyldighet alt betala arbetsgivaravgifter finns belräffande avgifter tillsjukförsäkring, folkpensionering och ATP i lagen om allmän försäkring ochbeträffande andra avgifter i ett antal särskilda lagar. Den nu aktuellalagändringen bör emellertid göras i lagen om uppbörd av vissa avgifter enligtlagen om allmän försäkring, m. m. (den s. k. avgiftslagen). Avgiftslagen ärnämligen en central av- 1976/77: 41 54 giftsförfattningsåtUlvida att samtliga arbetsgivaravgifter debiteras och uppbärs med lillämpningav denna. Avgiftslagen innehåller också särskilda bestämmelser om avgiftsunderlagför olika arbetsgivaravgifter. Vad som skall förstås med fåmansföretag i 2 §tredje stycket anges i 35 § 1 a mom. KL. Ändringen innebär att denskatterättsliga fördelningen av inkomst från fåmansföi.-etag mellanföretagsledare och hans make och bam skall gälla även vid debitering avarbetsgivaravgifter för företaget. Berörda skatteregler tillämpas förstagången vid taxering, dvs. redan beträffande inkomst under år 1976.Den nya avgiftsbestämmelsen har getts samma ikraftträdande. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemstäUer jag att regeringen föreslårriksdagen att antaga förslagen till 1. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928: 370), 2. lag om ändring i lagen (1970: 172) om begränsning av skatt i vissafall, 3. lag om ändring i skogskontolagen (1954:142), 4. lag om ändring i lagen (1968: 419) om allmän arbetsgivaravgift, 5. lag om ändring i lagen (1959: 552) om uppbörd av vissa avgifterenligt lagen om allmän försäkring, m. m. Regeringenansluter sig tiU föredragandens överväganden och beslutar alt genom propositionföreslå att antaga de förslag som föredraganden lagt fram. TRYCKERI 1976 7tOt1»