prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — ArbetsmarknadsutbildningAllmänna beredskapsarbeten Särskilda beredskapsarbeten FlyktingförläggningarVapenfria tjänstepliktiga Uthyrda till kommuner, företag m.fl. Outhyrdabyggnader Delprogrammets utgifler uppgick /76till 14,1 milj. kr. medan inkomsterna bl. a. på grund av försäljning avbyggnader kom upp till 15,5 milj. kr. Inkomsterna från försäljningarna uppgicktill 5,9 milj. kr. Den beräknade ulvecklingen av kostnader ochintäkter framgår av följande tabell. Kostnaderoch intäkter av förläggningsverksamheten (milj. Slag av kostnader/intäkter 1975/76 Utfall Kapitalkostnader Reparationer och underhåll Driftkostnader för outhyrda byggnader Administration Intern uthyrning Extern uthyrning Sålda byggnader Delprogrammets intäkter har under en följd avbudgetår överstigit kostnaderna varför reservationen under anslaget har ökat.Till största delen kan intäktema hänföras till försäljning av byggnader. Enförhållandevis kraftig realisationsvinst har uppkommit genom att byggnadernasrestvärde har varit lågt jämfört med marknadspriserna som stigit mycket snabbtde sista åren. Mot den bakgmnden har AMS gjort en översyn av hyressätlningenvilket också avspeglas i tabelluppställningen. Maskiner och fordon m. m. Under delprogrammetMaskiner och fordon m. m. förvaltas AMS maskinpark vilken är avvägd och sammansattså atl den till huvudsaklig del fyller behovet av maskiner för de 1976/77:100 Bilaga 15 Arbetsmarknadsdepartementet139 arbeten styrelsen bedriver inom vägbyggnad, ochavlopp, skogsvård och annan anläggningsverksamhet. I övrigt täcks behovetgenom inhyrning. Även utrustningsbehovet för industriella beredskapsarbeten ochkontorsarbetscenlraler skall, i avvaktan på att dessa verksamheter överförstill annan huvudman, tillgodoses genom delprogrammet. Nyinvesteringarna i maskiner underulruslningsanslagel har, i likhet med tidigare budgetår, huvudsakligen avsettmaskiner för beredskapsarbeten och kontorsarbetscenlraler. Behovel av tyngreschakt- och transportmaskiner för arbeten i AMS egen regi har fillgodosettsgenom inhyrning. Ulgifterna under delprogrammet harunder /76 överstigit inkomslerna med nära 1,4 milj. kr. vilket,ställt mot delprogrammets Föriäggningsbyggnader inkomslöverskott om 1,4 milj.kr., totalt har inneburil en nästan oförändrad reservation under anslaget. Kostnader och intäkter för maskinutrustning m. m. (milj.kr.) Slag av kostnader/intäkter 1975/76 Utfall Kapitalkostnader Reparation och underhäll drift m. m. 7.3 8,2 3.5 0,1 0,1 7.2 6,3 4,9 0,2 0,5 8,1 6,2 4,9 0,2 0,5 Hyror från intern uthyrning Hyror frän extern uthyrning Försäljningsintäkter Samlliga kostnader under de bådadelprogrammen beräknas bli balanserade genom motsvarande intäkter. Anslagetbör därför i likhet med föregående budgetår föras upp med endast ett formelltbelopp av . Jag hemställer att regeringen föreslår att till av utrustning för /78 anvisa ett reservationsanslagav . 1975/76 Utgift 1 789 992 1976/77 Anslag 2291 000 1977/78 Förslag 3272 000 Arbetsdomstolen tar upp och avgörmål rörande kollektivavtal samt andra mål enligl särskilda bestämmelser.Domstolen består av tre ordförande och 17 andra ledamöter. Prop.1976/77:100 Bilaga 15 140 Beräknad ändring 1977/78 6 3/4 + 3 1/4 + 3 1/4 16 3/4 + 71/4 + 71/4 Pris- och löneomräkningar utgör . avser höjt lönekostnadspålägg. Ökningstakten vad gäller antalet inkomna mål harblivit betydligt större än vad man räknade med då domstolenspersonalorganisation till följd av reform av arbetstvistprocessen m.m. bestämdes. Därtill kommer att genomförda reformer på arbetsrättensområde med säkerhet kan antas leda till en ytterligare ökning av måltillströmningen.Det lorde inte vara orealistiskt att räkna med att domstolen under budgetåret1977/78 kommer atl ha en måltillströmning i storleksordningen 350400 mål. För alt domslolen skall kunna fullgöra sin uppgiftatt med rimliga väntetider för parterna avgöra målen med tillräcklig grad avomsorg och för att därtill uppnå en förhållandevis dräglig arbetssituation försekreterare samt kansli- och skrivpersonal måste personalorganisationenförstärkas vad gäller nu angivna personalkategorier. En sådan förstärkningtorde dessutom vara helt nödvändig för att på ett rationellt sätt tillvarataden förstärkning som redan skett på ordförandenivå. Domstolen finner detdärför erforderligt att få ytterligare två sekreterare, två kansliskrivare ochett kontorsbiträde/kontorist i befordringsgång. Vidare bedömer domstolen attden kontorsbiträdes/kontoristtjänst som i personalförteckningen inrättas för3/4-tid för /77 bör upptas som en heltidstjänst ipersonalförteckningen. En fömtsättning för att antalet ytterligaresekreterare begränsas till två är att domstolen tilldelas medel för att kunnaanställa två notarier i högst F 8. Härigenom skulle bl. a. en del rutingöromåloch vissa andra mindre kvalificerade delar av sekreterarnas nuvarande arbetsuppgifterkunna avlastas dessa och läggas på notarierna. 1976/77:100 Bilaga 15 i4l skulleingå som ett alternativt slutied i den nuvarande nolarieulbild-ningen enligtnolariekungörelsen (1972: 519). En förutsättning för tjänsterna skulle varaminst notarietjänstgöring i tingsrätt. Tjänstgöringen iarbetsdomstolen skulle vara . Införandet av elt system mednotarietjänster, vilket förutom ovan angivna fördelar torde innebära ettvärdefullt inslag i utbildningen av arbetsrättsjurister, förutsätter' atländringar i notariekungörelsen vidtages. Vidare är en ökad tilldelning avmedel för vikariats- och överlidstillägg m. m. nödvändig för att kunnatillgodose behovet av extra hjälp bl. a. av vaktmästare vid det utökade antalhuvudförhandlingar domstolen kommer att hålla och för utskrift avbandupptagningar. pågår en översyn av domstolensverksamhetsformer. Arbetet härmed kan väntas ge resullat senast vid ingången /78. Ersättning till ledamöter avser huvudsakligendagarvoden, som utgår till domstolens deltidstjänstgörande ledamöter i den måndessa tjänstgör i domstolen. Vid beräkningen av medelsbehovet för ersättningtill de deltidstjänstgörande ledamöterna måsle hänsyn las till att dagarvodenafr. o. m. det nu löpande budgetåret höjts kraftigt. Anslaget för dagarvodentill ledamöter föreslås därför bli höjt med . Den föreslagnapersonalökningen medför vidare en naturlig ökning av anslagsposten Sjukvård.Vidare måste anslagsposten Reseersättningar lill följd av domstolens redanutökade verksamhet ökas med . Domstolens nuvarande lokaler är mer än fulltutnyttjade. Domstolen har i avvaktan på en lösning av lokalfrågan tvingatsvidta högst provisoriska ålgärder. Det torde bli nödvändigl alt domstolen förutom ytterligare tjänsterum för såväl den redan befintliga som den nya personalen får tillgång till bl. a. en andra sessionssal och ett tredje sammanträdesrumför muntliga förberedelser. Delta kan leda till att domstolen måste flyttatill helt nya lokaler. Det är svårl att överblicka hurlokalfrågan kan komma att lösas. Domstolen kan därför inte för dagen ange denökning av anslaget till lokalkostnader som torde bli en nödvändig följd av enutvidgad organisation. Med hänsyn härtill har domstolen inte ansett sig böraange någon ökning för /78 av anslagsposten Lokalkostnader, somberor på den redan vidtagna jämte den föreslagna uibyggnaden avorganisationen. Viss uppräkning har skett. Denna beror emellertid på ändrathyresbelopp för befintliga lokaler samt avlalsenlig lönehöjning lilllokalvårdare. Expensanslagel bor med hänsyn till bl. a. den ovanföreslagna personalökningen räknas upp . Domslolen kommer dessutom redanunder budgetåret behöva vidta åtgärder innebärande bl. a. upprustning avmöbler i ett av domstolens båda förberedelserum och av ledamotsstolar idomstolens sessionssal, inköp av möbler till den nytill- 1976/77: 100 Bilaga 15 142 träddeordföranden och övriga nytillkomna tjänstemän samt nyanskaffning av böcker m.m. Det totala medelsbehovet för arbetsdomstolensverksamhet beräknas för /78 till . har arbetsrätten reformerats iväsentlig mån. Genomförandel och tillämpningen av de nya lagarna har medförten markanl ökning av måltillströmningen i arbetsdomstolen. Domstolen har ocksåfortlöpande fått ökade personalresurser. Antalet fast anställda har stigit frånsex personer till drygt 16 . Trots denna i och för sigkraftiga förstärkning är arbetssituationen vid domstolen f. n. mycketansträngd. Jag avser att föreslå regeringen att för riksdagenlägga fram förslag med syfle att minska mållillström-ningen i arbetsdomstolenoch att i vissa avseenden förenkla handlägg-ningsförfarandel. 1 budgetpropositionen 1976/77 aviserades behovet aven förstärkning av domstolens personalresurser med anledning avmedbestämmandelagens ikraftträdande . Det är inlemöjUgt att redan nu uppskatta vilka effekler tillämpningen av lagen kommer attfå på mållillströmningen i arbetsdomstolen. Det är emellertid viktigt atldomstolen har resurser att möta den väntade målökningen. Jag förordar därföratt domslolen under näsla budgetår tillförs ytterligare personal i denutsträckning som domstolen har begärt, dvs. fyra handläggartjänster och trebiträdestjänster. Medel bör dessutom beräknas för heltidsanställning av ettbiträde, som har reducerad tjänstgöring. Mitt förslag innebär bl. a.möjligheter att anställa två notarier vid domstolen. Deras tjänslgöring viddomstolen avses vara och ingå som ett alternativt slutled i dennuvarande nolarieutbildningen. Införandet av ell system med notarietjänster vidarbetsdomstolen utgör enligt min mening ett värdefullt inslag i utbildningen avarbetsråtlsjurisler. Jaghemställer att regeringen föreslår att fill Arbetsdomstolen för /78anvisa ett förslagsanslag av . 1975/76Utgift 852 574 1976/77Anslag 719 000 1977/78Förslag 837 000 Statens förlikningsmannaexpedition är centralmyndighet för det statliga förlikningsväsendet och leds av en styrelse. Chef förförlikningsmannaexpeditionen är en byråchef. 1976/77:100 Bilaga 15 143 Beräknadändring 1977/78 Handläggande personal Övrig personal 3 000 719 000 + 5 200 + 3 000 + 1 200 + 1 + 1 + 5 200 + 3 000 + I 200 För egen och den fastaförlikningsmannaorganisationens del förutser förlikningsmannaexpeditionen ingastörre förändringar från personal-och anslagssynpunkt under budgetåren1977/781980/81. Emellertid kan propositionen 1975/76: 105 Arbelsrättsreform:Lag om medbestämmande i arbetslivet, komma att kräva ytterligare förstärkningav expeditionens personella resurser. Avtalsrörelsen under dessa år kan ioförutsedd omfattning påkalla medverkan av såväl särskilda förlikningsmän somförlikningskommissioner. Härvid kan kostnader för arvoden samt expenser kommaatt bli större än . Pris- ochlöneomräkning utgör , varav . avser höjt lönekostnadspålägg. för ökad representation som följd av utiändska besök anvisadefrån samt . för prenumeration på ytteriigaredagstidningar för strejkstatistiken. Med hänvisning tillsammanställningen hemsläller jag atl regeringen föreslår alt till Statensförlikningsmannaexpedition för /78 anvisa ett förslagsanslag av837 . 1976/77:100 Bilaga 15 144 1975/76Utgift 24 397 1976/77Anslag 30 000 1977/78Förslag 30 000 för arbetstagares uppfinningar avgerutlåtanden i frågor som avser tiUämpningen av lagen (1949: 345) om rätten tillarbetstagares uppfinningar (ändrad 1976: 191). Nämnden består av ordförandeoch sex ledamöier. Nämnden har en sekreterare som åtnjuter fasl arvode. Iövrigt har nämnden inte någon personal. I förhållande lill begär nämnden enhöjning av anslaget med . Vissa fasta arvoden har höjtsmed sammanlagt . Antalet sammanträden i nämndenkan väntas bli fler under budgetåret. Varje sammaniräde medför arvodeskoslnaderav . Denna kostnad kan med hänsyn till de ändrade reglerna väntas blinågot högre . Anslaget bör för /78 föras upp medoförändrat belopp. Jaghemställer att regeringen föreslår att till för arbetstagaresuppfinningar för /78 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1976/77:100 Bilaga 15 145 Begreppet arbetsmiljö omfattararbetets villkor i vid mening. Här inryms sålunda frågor rörandemedbestämmande i arbetslivet, anställningsskydd och ålgärder för alt främjaanställning av svårplacerade, arbetsanpassning, arbetarskydd ocharbetstidsfrågor. Denna definition av arbetsmiljöbegreppel understrykersambandet mellan individemas faktiska arbetsförhållanden och deras möjligheteratt själva påverka dem. Vidare innebär den en markering av atl insatser för enbättre arbetsmiljö måste innefatta åtgärder som förbättrar möjhghetema fillarbeie för dem som av skilda orsaker står ulanför arbetslivet. Fr. o. m. gällerlagen (1976: 580) om medbestämmande i arbetslivet. Den drar upp riktlinjernaför den framtida utvecklingen av arbetsmarknadsparternas inbördes förhållandeni arbetslivet. Genom en vidslräcki informations- och förhandUngsrätt i företagoch förvaltningar skall de anställdas inflytande över det egna arbetet breddas.Om de anställda begär del, bör kollektivavtal träffas om medbestämmande. På grundval av den nya lagstiftningenhar förhandlingar inletts över hela arbetsmarknaden rörande avtal ommedbestämmande. Samtidigi pågår en omfattande utbildning i parternas regi omlagen och om de förhandlingsmönster och avtal som bedöms växa fram i dess spår.Denna ulbildning avses vara permanent och anordnas för alla fackligtförtroendevalda liksom för dem som representerar arbetsgivarsidan iförhandlingar. Utbildningen bedrivs med ekonomiskl stöd från staten. harforskningen på arbetarskyddsområdet kunnat breddas genom tillkomsten avarbetarskyddsfonden. Genom beslul i samband med arbetsrättsreformenvidgas nu fondens programansvar för forskningen till atl omfatta helaarbetslivsområdet. inrättas ett särskilt institut,centrum för arbetslivsfrågor, med uppgifi att forska kring förändringar iarbetsformer och arbetsorganisation m. m. Medbestämmandelagen drar upp mycketvida gränser för det förhandlingsbara området på en arbetsplats och slårdärtill fast alt kollektivavtal bör träffas över ett bredare fält än hittills.De anställdas möjligheter att avtalsvägen förändra de faktiskaarbetsförhållandena vidgas sålunda i belydande utsträckning. Vid sidan häravhar emellertid pågått och pågår en omfattande utbyggnad och revidering av denlagstiftning som direkt reglerar arbetslivets villkor. 10 1976/77. 1976/77:100 Bilaga 15 i46 anställningsskyddoch om vissa anställningsfrämjande åtgärder samt lagen om fackligförtroendemans ställning på arbetsplatsen. trädde betydelsefullaändringar i arbetarskyddslagen i krafl. gäller lagen om rätt tiUledighet för utbildning. har genom lagändringstyrelserepresentationen för de anställda utvidgats. Arbetet på en nysemesterlag och en ny arbetsmiljölag pågår. Detfortsatta reformarbetet på arbetsrättens område övervägs i nyaarbetsrättskommittén (A 1976: 02). gällande arbetarskyddslag tar i första handsikte på att skydda de anslällda mot olycksfall och andra hälsofaror iarbetslivet. Delta är en utgångspunkt även i del förslag till arbetsmiljölag,som har lagts fram av arbeismiljöutredningen ( S 1970: 35) och som f. n. övervägsi regeringens kansli. Den nya lagstiftningen får emellertid en vidaresyftning. Arbetsförhållandena skall anpassas till människans förutsättningar isåväl fysiskt som psykiskt avseende. Detta betyder att arbetsplatserna skallutformas med tanke på vad som passar människan. Den nya lagen skall därigenomlillsammans med annan lagsiiftning om arbetslivel, främst medbestämmandelagen,ligga till grund för strävandena att varje människa skall kunna uppleva sittarbete som meningsfullt. En naturlig utgångspunkt för den nya arbetsmiljölagenär vidare att det är de anslällda själva som bäsl känner problemen. Därförskjuts de anställdas medverkan i arbetsmiljöarbetet i förgrunden.Skyddskommittéernas och skyddsombudens ställning stärks ytterligare.Arbetsplatsens folk måste enligt utredningen i ökad utsträckning få komma inoch påverka arbetsmiljön redan när den planeras. I lagförslaget uppmärksammassärskilt ensamarbete ur denna synvinkel. Förslaget till arbelsmiljölag frånarbeismiljöutredningen har varil föremål för en omfattande remissbehandling. Iremissarbetet ute på arbetsplatserna deltog över 100 000 skyddsombud och andraintresserade, vilket uttrycker den betydelse arbetsmiljöfrågorna tillmäts i delfackliga arbetet. Inte minst de förändringar i lagstiftningen som genomfördesmed verkan från har inneburit alt det fackliga engagemangeti fråga om dem egna arbetsmiljön kunnat komma till uttryck i ett förstärktlokalt skyddsarbete ute på arbetsplatserna. Denna ökade aktivitet i det lokala skyddsarbetet ärsjälva kärnan i den omvandling av arbetsmiljön i vårt land som pågår.Omvandlingen har påskyndats av atl man i de slörre förelagen kunnat ta ianspråk medel för extra arbetsmiljöinsatser ur de arbetsmiljöfonder som byggtsupp genom obligatorisk avsättning av vinstmedel för . Fram till den 1oktober 1976 hade sammanlagt ca 1 150 milj. kr. ur arbetsmiljö-fonderna tagitsi anspråk. Prop.1976/77: 100 Bilaga 15 147 De särskilda lånegarantierna förarbetsmiljöförbättringar har efter beslut av förlängts att gällaockså . Härigenom underlättas finansieringen av akutaarbetsmiljöåtgärder i mindre och medelstora företag som saknar egnaarbetsmiljöfonder. Det kraftigt vidgade lokala skyddsarbetet harställt ökade krav på insatser från yrkesinspektionen ocharbetarskyddsstyrelsen. En ytterligare utbyggnad av arbetarskyddsverketsresurser är nödvändig om arbetsmil-jöarbelel skall kunna fullföljas i önskvärdtakt. föreslås få 85 nya tjänster. Den nya arbetsmiljölagstiftningen kommer attunderstryka det nödvändiga i en forlsatt omdaning av arbetsmiljön.Lagförslaget presenteras inom korl. Efter hörande av lagrådel beräknas enproposition kunna läggas fram för beslut vid hösten 1977.Den nya lagen beräknas nu böra träda i kraft för att medge erforderligtid för information och ulbildning kring den nya lagstiftningen,författningsarbete m. m. Arbetstids- och semesterreformer har tidigare tillstor del motiverats utifrån arbelarskyddsaspekter. I takt med att arbetstids-och semestervillkoren har förbättrats har skyddsaspekten trätt i bakgrunden.De reformer som genomförts eller förberetts imder senare år har i huvudsakmotiverats utifrån andra utgångspunkter, såsom t. ex. utjämning av skillnadermellan olika grupper anställda. Viktiga arbetstidsreformer har också uppnåttsgenom avtal mellan arbetsmarknadens parter. I strävan att förändra arbetslivet och öppnaarbetsmarknaden för nya grupper får arbetstidsfrågorna en delvis ny roll. Enanpassning av arbetstiderna till de skiftande förhållanden som gäller förskilda gmpper och inom skilda branscher har framstått och framstår som i höggrad angelägen. Den delpensionsreform som trädde i kraft den 1 juli 1976möjliggör en individuell anpassning av arbetstiderna för arbetstagare över 60år. På det statliga området har avtal träffats som medför vidgade möjlighetertill flexibel arbetstid. har fattat beslut om enändring i allmänna arbetstidslagen som innebär skärpta regler förövertidsutlag. Lagändringen innebär också en anpassning av övertidsberäkningentill de avtal om kortare veckoarbetstid som träffats för vissa gmpper heltidsarbetande. Del långsikliga målet på arbetstidsområdet är en30-timmars arbetsvecka för alla, uppnådd genom förkortningar av den dagligaarbetstiden. Detta utesluter inte att särlösningar kan behöva göras för bl. Det är i första hand parterna på arbetsmarknaden som böravgöra takten i denna förkortning. Föruisättningarna för och effek- 1976/77: 100 Bilaga 15 i48 ternaav en förkortning utreds inom ramen för en till arbetsmarknadsdepartementetknuten delegation (A 1974: 09) för arbetstidsfrågor. I denna ärarbetsmarknadens huvudorganisationer företrädda. Delegationen följer ochsamordnar pågående utrednings- och forskningsarbete på arbetstidsområdet samltar nödvändiga initiativ för atl få fram kompletterande utredningsmaterial.Delegationen har lämnat en rapport avsedd att bl. a. geunderlag för den offentliga debatten i arbelstidsfrågor. Semesterlagsliftningen står inför en omfattanderevidering. Förslag till ny semesteriag, innebärande bl. a. fem veckorssemester och möjligheter alt spara viss del av semestern, behandlas f. n. avlagrådet. Regeringen avser att därefter förelägga ett förslag ifrågan så att beslut kan fattas under vårriksdagen 1977. För slora delar avarbetsmarknaden lorde därefter avtal komma att Iräffas på grundval av den nyalagstiftningen. Denna avses träda i kraft . Genom ändring i nu gällande semesterlag är fr. o.m. viss tids ledighet med föräldrapenning semestergrundande oavsettvilken av föräldrarna som stannar hemma. Behovet av särskilda åtgärder förarbetshandikappade har accentuerats . Svårigheterna förpersoner med arbetshandikapp att få nytt arbete på den reguljära arbetsmarknadenär betydande. De åtgärder som ryms inom anslaget Särskildaåtgärder för arbetsanpassning förutsätter tidskrävande insatser avarbetsförmedlingen. För flertalet arbetshandikappade är de lediga platsernainle tillgängliga utan speciella insatser från förmedlingens sida. Av dearbetssökande vid arbetsförmedlingen registreras somarbetshandikappade. Detta innebär att ca 20 000 personer medarbetshandikapp är aktuella på förmedlingen. Dessa personers behov av en iökad grad individualiserad service är elt bärande motiv förpersonalförstärkningar vid arbetsförmedlingen. Anpassningsgruppernas arbete studerades under år1975 av en parts-sammansatt grupp inom AMS. På grundval av gruppens rapport harAMS antagit nya riktlinjer för verksamheten. Innebörden i de nya anvisningarnaär att arbetsförmedlingen i fortsättningen skall koncentrera sitt arbete ianpassningsgrupperna på all i enlighet med intentionerna i främjandelagen tafram arbetstillfällen för de arbetssökande som på grund av arbetshandikapp avskilda slag har svårt att på egen hand konkurrera om arbetstillfällena.Insatserna för de redan anslällda är i försia hand en fråga för parterna påarbetsplatsen. 1976/77:100 Bilaga 15 i49 Flera av de i anslaget Särskildaåtgärder för arbetsanpassning ingående delprogrammen berörs av pågåendeutredningsarbete. (A 1974: 03)för skyddat arbete lämnade sitl betänkande (SOU 1975: 82) medförslag till ny organisation av det skyddade arbetet. Betänkandet harremissbehandlats och frågan bereds f. n. i . Sensommaren 1976 avlämnadeutredningen (A 1974: 04) rörande viss yrkesinriktad rehabiliteringsverksamhetsitt betänkande (SOU 1976: 38). Remissbehandlingen har avslutats. vänlas förslag från uiredningen omnäringshjälp. har på grundvalav förslag i proposiiionen (1975/76:211) Samordnad sysselsättnings- ochregionalpolitik antagit nya bidragsvillkor för halvskyddad sysselsättning. Denya bestämmelserna, som gäller fr. o. m. , bör gynnsamtpåverka möjligheterna för arbetshandikappade att få anslällning. De i delprogrammet Arbelshjälpmedelåt handikappade ingående bidragsformerna är viktiga hjälpmedel ianpassningsgruppernas arbete. Förbättringar inom detta bidragssystem har under1970-lalel skell . För nästa budgetår föreslås fortsatta justeringar istödel till handikappade för inköp av motorfordon. 1975/76 Utgift 47443 495 1976/77 Anslag 57 325 000 1977/78 Förslag 69420 000 Arbetarskyddsstyrelsen är centralmyndighet för arbetarskydds- och arbetstidsfrågor, däri inbegripetarbetsmedicinska frågor och frågor rörande den centrala tillsynen på arbetsplatsernaenligt produktkontroll-lagsfiflningen. Styrelsen är chefsmyndighet föryrkesinspektionen. Arbetarskyddsstyrelsen leds av enstyrelse. Denna utgörs av en generaldirektör och en överdirektör samt nioledamöier som representanter för bl. a. parterna på arbetsmarknaden. Inomstyrelsen finns tre avdelningar, nämligen tillsynsavdelningen,arbetsmedicinska avdelningen och administrativa avdelningen. Prop.1976/77:100 Bilaga 15 150 Beräknad ändring 1977/78 + 14 935 000 (145 000) (232 000) Vissa kostnader för utildning av företagsläkare i social- Upplysning m. m. på arbetar- skadestatistik m. m. + 12 095 000 Inkomster, som redovisas på driftbudgetensinkomstsida under Uppbörd i statens verksamhet, beräknas /78till . (1976/77 lin . Alternativ O kan uppnås genomen generellt minskad insats för anvisnings- och forskningsarbete.