prop · G00374 · 1976-12-31 00:00:00 — Samlliga remissinstanser bilräder eller har inle någotalt erinra mol förslagen all beredskapsplanläggning skall ske beträffande allalandstingskommuner och att lagen om beredskap görs tillämplig även pålandstingskommunerna. 1974 ärs försvarsulredning ger uttryck för samma uppfattning. Som framgår av vad jag har anfört i del föregåendefinns särskilda beslämmelser för beredskapsplanläggning i fräga om denallmänna hälso- och sjukvärden i krigssjukvårdslagsliftningen, medanmotsvarande beslämmelser saknas när del gäller annan landstingskommunalverksamhet. En slor del av den verksamhel som landstingskommunerna bedriver vidsidan av hälso- och sjukvården, t. ex. omsorgen om psykiskt utvecklingsstörda,barnhemsverksamhet och arbetsvärd måste fortgå under krig och beredskapsförhållanden.Det får därför an.ses vara en allvariig brist att det inte finns någrabeslämmelser om beredskapsplanering i fråga om dessa verksamhels-områden.Enligt min mening är del - med lanke inle minst på hälso- och sjukvården i krig- av ännu slörre betydelse för totalförsvaret atl sådana bestämmelser införs ifråga om landstingskommunernas centrala ledningsorgan, dvs. Jag förordar därför alt lagen om beredskapgörs lillämplig även på landstingskommunerna. Om delta förslag genomförs,kommer att med stöd av 7 ij lagen kunna förordna om beredskapsplanläggningäven i fråga om landstingskommun. Önskemålet om beredskapsplanläggning avsamlliga landstingskommuner skall också enligl riksnämndens förslaglillgodoses på detla sätt. Som flera remissinslanser, bl. a, försvarelssjukvårdsstyrelse, . ochLandstingsförbundet, framhåller bör en samordning ske av landstingskommunernastoiala beredskapsplan-läggningsverksamhel. Om bifaller milt förslag,ämnar jag föreslå regeringen alt också kommunala beredskapskungörelsen görslillämplig pä landstingskommunerna. Härigenom kan önskemålet om en samordningav Prop.1976/77:74 12 landstingskommunernastotala beredskapsplanläggningsverksamhet tillgodoses. Enligt 6 vj kungörelsenskall nämligen resp, centrala myndighet, innan den för sitl verksamhetsområdemeddelar anvisningar om planläggning och andra förberedelser, samråda med båderiksnämnden och övriga berörda centrala myndigheter. anför i sin promemoria atl dengenomförda provplanläggningen visar alt den civila sjukvården bör ingå som endel av den kommunala beredskapen och att det måste anses i hög grad angeläget atlen total landstingskommunal beredskapsplanläggning genomförs. Socialstyrelsenanser dock au siarka skäl lalar för alt hälso- och sjukvården betraktas som enegen funktion inom totalförsvaret. Enligt och ett par andraremissinstanser bör resultatet av den numera tillsatta uiredningen om sjukvårdeni krig avvaktas, innan del avgörs om hälso- och sjukvärden skall ingå som endel av den landstingskommunala beredskapsplanläggningen. , Landslingsförbundel och flera länsstyrelser anser däremot allsjukvården och den övriga landstingskommunala verksamheten bör planeras i ettsammanhang inom ramen för en enhetlig planeringsorganisalion. Atl hälso- och sjukvärden och övrigalandslingskommunala verksamheler är i hög grad beroende av varandra lalarenligt min mening för att hälso-och sjukvården bör ingå som en del i denlandstingskommunala beredskapsplanläggningen som skall regleras i lagen omkommunal beredskap. Genom en integrerad planläggning torde man, som påpekar, även få ett bättre underiag när del gäller atlfördela tillgängliga resurser. Jag anser dock atl det f n. saknas underiag föratt pröva frågan om en särskild reglering av beredskapsplanläggningen av hälso-och sjukvården bör behållas. För denna beredskapsplanläggning bör därför ivarje fall lills vidare gälla vad som föreskrivs i krigssjukvårdslagen. Som försvarsuiredningenpåpekar torde resullalel av utredningen om sjukvården i krig i hög grad kommaall påverka beredskapsplanläggningen för både kommunerna ochlandstingskommunerna. I lagen om beredskap bör enligt min mening lasin en föreskrift som anger atl bestämmelserna i lagen, såvitt gäller hälso- ochsjukvärden, gäller endasl om de inle sirider mot bestämmelserna i krigssjukvårdslageneller föreskrifter som har meddelats med stöd av denna. Jag återkommer i specialmoliveringen tiil dennärmare ulformningen av de ändringar som bör göras i lagen om kommunalberedskap. Den programplan som riksnämnden har lagl fram visaralt beredskapsplanläggningen för landstingskommunerna och kommunerna inte kanslutföras /78-1981/82 inom den planeringsram pä 4 milj. kr.som regeringen har anbefallt. Som försvarsutredningen har anfört bör emellertidplaneringsramen anpassas så att planläggningen kan slutföras under perioden.Jag biträder alltså försvarsutredningens förslag. Prop.1976/77:74 13 Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom kommundepartemenlel upprättatsförslag lill lag om ändring i lagen (1964:63) om beredskap. Förslagetbör fogas till regeringsprolokollet i delta ärende som bilaga 8:1. Enligt riksnämndens förslag skall lagen om kommunalberedskap i stället benämnas lagen om och landstingskommunalberedskap. Av praktiska skäl har jag funnil en sådan ändring olämplig. Enliglmitt förslag görs därför ingen ändring i lagens rubrik. Jag vill erinra om attden nya kommunallag som föreslås i prop. 1975/76:187 avses gälla för både kommuneroch landstingskommuner. Rubriken närmasl före 1 § har däremol i enlighet medriksnämndens förslag ändrats sä all del klart framgår all fråga är om bädekommunala och landstingskommunala uppgifter. All lagen görs lillämplig också pålandstingskommunerna har, med ett undantag som jag strax ålerkommer till, inleansetts motivera några sakliga ändringar i 2-4, 9, 10, 17 och 21 §§. Till 9 och10 §§ återkommer jag i samband med behandlingen av 8 §. De skyldigheter som åliggerkommunerna enligt 2-4 §§ ärav den naturen att någol annat samhällsorganknappast kan svara för dem. Del framstår vidare som olämpligt all dessaskyldigheter fördelas mellan flera samhällsorgan. I enlighet med riksnämndensförslag har dessa paragrafer därför inte gjorts lillämpliga pälandstingskommunerna. I I, 2, 4, 5, 8, 9, 11, 12, 14, 18 och 21 §§ samt imbriken före 1 § används f n. ordel"civilförsvarsberedskap" för atl ange bl. a. när kommuns skyldigheterenligt lagen inträder eller när kommun kan övergå till krigsorganisation.Riksnämndens förslag innebär alt ullryckel behålls. Överbefölhavaren,försvarets sjukvårdsstyrelse, , överstyrelsen för ekonomisktförsvar, Landstingsrörbundet och flera landstingskommuner har anfört attutiryckel "civilförsvarsberedskap" är olämpligt, särskilt som kommunernaoch landstingskommunerna inte ingår i civilförsvaret. Några av dessaremissinstanser har föresiagii att uttrycket byts ul mol"beredskaps-tillstånd", "beredskapsgrad" eller "beredskap". Enligt 1 § Iagen(1960:5l3)om beredskapstillståndkan regeringen förordna om beredskapsiillstånd, när riket befinner sig ikrigsfara. När beredskaps-tillstånd inträder, skall enligt 4§beredskapskungörelsen (1960:515) lägsta civilförsvarsberedskap inias inomcivilförsvaret i hela rikel. Om beredskapslarm ges, skall högstacivilförsvarsberedskap inlas. Molsvarande föreskrifter för bl. a. del allmäntcivila medicinalväsendet och polisväsendet finns i 5 och 6 §§. a.statliga myndigheter som inle omfattas av 3-6 §S och vilkas verksamhet skallupprätthållas i krig gäller enligt 7 !j tre särskilda Prop.1976/77:74 14 beredskapsgrader.Dessa beredskapsgrader gäller också för bl. a, sådana kommunala myndigheierför vilka föreskrifter om förberedelser för verksamhel i krig har meddelals. Omberedskapstillstånd inträder, skall lägsta beredskapsgraden inlas, Högslaberedskapsgraden skall intas, om beredskapslarm ges. Regeringen kan förordna omintagande av beredskapsgrad i annat fall. I 8 § finns föreskrifter om vilkaålgärder som skall vidtas under de olika beredskapsgrader som anges i 7 §. Omriket kommer i krig skall enligt 3 S I mom. krigssjukvårdslagen (1953:688) bl,a. den allmänl civila hälso- och sjukvården organiseras om så alt den motsvararde fordringar som då ställs på den. Särskilda beslämmelser härom har meddelalsi krigssjukvårdskungörelsen (1955:442). Andra författningsbestämmelser omhälso- och sjukvård gäller inte i den män de strider mol de särskildabestämmelserna. a, om riket befinner sig i krigsfara, kan regeringen enligt3 ? 2 mom. förordna att 1 mom.skall tillämpas för rikel eller del av rikel. Sådant förordnande skallunderställas prövning. Jag återkommer vid behandlingen av 22 S lagen omkommunal beredskap lill frågan om hur del bör klargöras all de särskildabestämmelserna i krigssjukvårdslagsliftningen gäller vid sidan avbestämmelserna i lagen om beredskap. I likhei med fleraremissinstanser anser jag att det inte är lämpligt atl uttrycket"civilförsvarsberedskap" används för atl ange bl. a, när kommuns ochlandstingskommuns skyldigheter enligt lagen iniräder eller när kommun ellerlandstingskommun kan övergå lill krigsorganisation. Uttrycket har därförgenomgående bytts ut mol "beredskapsiillstånd". Paragrafeninnebär f n. atl kommuns skyldigheter geniemoi kommunmedlemmarna undercivilförsvarsberedskap utvidgas lill alt avse ocksä sådan befolkning från annankommun som till följd av krigsskada, utrymning eller andra utomordentligaförhållanden uppehåller sig inom kommunen. Paragrafen har i enlighet medriksnämndens förslag gjorts tillämplig också på landstingskommunerna. har anfört torde emellertid utvidgningen av personkrelsen inte hasamma praktiska betydelse för landstingskommunerna som för kommunerna, 1paragrafen har, som jag förut nämnl, uttrycket"civilförsvarsberedskap" bytts ut mot "beredskapsiillstånd". Idenna paragraf ges f n. bestämmelserom skyldighet för kommun varifrån utrymningsker all under civilförsvarsberedskap lämna bistånd ät kommun där befolkningfrån utrymningskommunen inkvarteras i slörre omfattning. Biståndet, somsärskilt skall avse tillhandahållande av personal och utrust- Prop.1976/77:74 15 ning,är avsett alt vara av mera varaktig karaklär. Om kommunema inle kan enas ombiståndet, kan i det län där uirymningskommunen är belägenförordna om bistånd, 1 paragrafen finns också regler om en form av meratillfälligt bistånd under civilförsvarsberedskap frän en kommun till en annankommun. Dessa regler avser del fallet att en verksamhet som är viktigför totalförsvaret pä grund av krigsskada, inkvartering av utrymmande ellerandra utomordentliga förhållanden har blivit särskilt betungande. Denna form avinterkommunalt bistånd förutsätter alltid elt förordnande av idet län där den bislåndslämnande kommunen är belägen. har föresiagii att bäde varaktigt ochtillfälligt bistånd skall kunna växlas inte bara mellan kommuner ulan ocksåmellan landstingskommuner och mellan landstingskommun och kommun. bör resp. länsstyrelse kunna beslula om bistånd även i fråga omlandstingskommuner. Överbefälhavaren och har ifrågasatt omparagrafen inle bör vara tillämplig endasl på kommun. I varje fall bör beslutom bistånd mellan landstingskommuner inte fallas av länsstyrelse ulan av högreregional myndighet eller central myndighel. Bortsett från alt ullryckel"civilförsvarsberedskap" byts ul mot "beredskapsiillstånd"ändras paragrafen enligt mitt förslag i allt väsentligt på det säll somriksnämnden har föreslagit. Enligl min mening bör bestämmelserna om biståndgöras tillämpliga också på landstingskommunerna. bör kunnabesluta om bistånd också mellan landstingskommuner. Särskill i ell krisläge ärdel, som riksnämnden har framhållit, angelägel all samhälletsbeslutsfunktioner är decentraliserade. För övrigi finns del enligl min meningknappasl någon lämplig högre myndighel som kan anförtros beslutanderätten. SomStockholms läns landstingskommun har framhållit är det emellertid väsentligtatt t. ex. ett förordnande om bistånd genom överföring av sjukvårdsresurserfrän en landstingskommun till en annan föregås av samråd med idet län där den mottagande landstingskommunen är belägen och med civilbefälhavareneller civilbefälhavarna. Denna paragraf innehåller f n, bestämmelser omskyldighel för kommun all redan i fredslid vidla ålgärder för atl den skallkunna fullgöra sina uppgifler enligt 1,2 och 4 S§ och 5 § första stycket samtulöva annan verksamhel som har betydelse för totalförsvaret, I andraoch iredje styckena finns beslämmelser för särskilda verksamhetsområden,nämligen distribution av gas, värme, vatten och elektricitet samt renhållning,samfärdsleder, kommunikationer, avlopp m.m. I fjärde stycket anges bl.a. attförberedelserna skall anpassas efter de förhållanden som kan komma atl råda i 1976/77:74 16 kommunenallteftersom civilförsvarels planer för utrymning och inkvartering verkställs, 1 enlighet med riksnämndens förslag har paragrafenändrats sä alt den blir lillämplig även på landstingskommunerna.Socialstyrelsen har påpekat atl 2 och 4 §§ rör enbart kommunema och atthänvisningen till dessa paragrafer därför bör gälla bara för kommunerna. Detmåste emellertid enligt min mening anses ligga i sakens nalur alt hänvisningentill andra paragrafer gäller i lillämpliga delar. 1 den mån någon av deuppgifler som avses i 1, 2,4 eller 5 § inle åligger landstingskommun kan detsjälvfallet inte heller bli tal om skyldighet att vidta förberedelser ifredstid. påpekande har därför inte föranlett någon ändring iförfattningstexten. Jag har inte heller funnil del möjligt atl på elttillfredsställande sätt anpassa andra och tredje styckena i 6 § lilllandstingskommunernas uppgiftsområden. Jag inslämmer i vad flera remissinstanser haranfört om att det är önskvärt atl paragrafen utformas så atl mindre tonvikt änf n. läggs pä de problem som hänger samman med utrymning och inkvartering.Första meningen i fjärde siyckei har därför fått utgå. Enligl denna paragraf kan åläggakommun att upprätta särskild beredskapsplan, om det behövs med hänsyn tillberedskapsuppgifternas omfattning eller betydelse. Planen skall underställaslänsstyrelsen. kan också förordna om revision av kommunalaberedskapsplaner. I enlighet med riksnämndens förslag har paragrafengjorts tillämplig även pä landstingskommunerna. ,och flera landstingskommuner har anfört all del inle ärmotiverat all plan för landstingskommun skall prövas av ,eftersom planen kommer att upprättas i samarbele med och övrigaberörda totalförsvarsmyndigheter. Jag bilräder denna uppfattning. Del hardärför föreskrivits atl plan för landstingskommun inle behöver underställaslänsstyrelsen. Enligl 6 § krigssjukvårdslagen skallsjukvårdshuvudman redan i fredstid göra upp de planer och vidta de övrigaförberedande åtgärder som behövs för övergång lill krigsorganisation. Dennabestämmelse bör självfallet gälla vid sidan av 7 5 lagen om beredskap.Jag ålerkommer till denna fråga vid behandlingen av 22 S- En genomgående princip i all beredskapsplanläggningär alt det organ som handhar viss verksamhel i fred också skall svara förverksamheten under beredskap och krig. Denna princip anges för kommunernas deli Prop.1976/77:74 '7 Paragrafen görs nu tillämplig även pä landstingskommunerna. Det kananmärkas att motsvarande regel finns i 5 § krigssjukvårdslagen. Uppgift som kommun skall fullgöra undercivilförsvarsberedskap och som saknar motsvarighet i fredstid skall enligl 9 Shandhas av en beredskapsnämnd. Avvikande beslämmelser kan dock meddelas i lageller annan författning. Om kommun inte tillsätter särskild beredskapsnämndeller uppdrar åt annan nämnd att vara beredskapsnämnd, blir kommunstyrelsenautomatiskt beredskapsnämnd. I 10 § finns bestämmelser om särskild beredskapsnämndssammansättning och arbetsformer. Som riksnämnden har framhållit kommerlandstingskommunernas uppgifter under beredskap och krig sannolikl att i alltväsentligt vara desamma som uppgifterna under fred. Jag delar riksnämndensuppfattning atl det inte lorde finnas någol behov av beredskapsnämnd förlandstingskommunernas del, 19och 10 §§ har därför inle gjorts andra ändringarän att uttrycket "civilförsvarsberedskap" i 9 i; har bytts ut mot"beredskapsiillstånd". Dessa paragrafer kommer alltså även ifortsättningen att gälla endast kommunerna. Jag vill erinra om alt förslag tillvissa ändringar i 9 och 10 ij har lagts fram i prop. 1976/77:1 om minskadstatlig detaljreglering av kommunerna m, m. Paragraferna innehåller beslämmelser om kommunsövergång lill krigsorganisation. De görs nu tillämpliga även pålandstingskommunerna. Med hänsyn till den nya regeringsformens (RF)bestämmelser om normgivningsmaklen har därvid föreskrivits atl regeringeneller myndighet som regeringen bestämmer kan förordna att kommun ellerlandstingskommun skall övergå till eller behålla krigsorganisation (jfr 8 kap13 i; RF). Om bifaller milt förslag, ämnar jag föreslå regeringen altdet i kommunala beredskapskungörelsen föreskrivs att sådant förordnande kanmeddelas av . Jag har förut redogjort för innehållet i 3 !;krigssjukvårdslagen. De särskilda bestämmelserna om övergång lillkrigsorganisation som avses i 3 vj finns i bl, a. 36 v!krigssjukvårdskungörelsen. Ett par landstingskommuner har erinrat om attsjukvården enligl 36 S kan krigsorganiseras lidigast när beredskapsgrad IIskall intas och att det dessutom behövs beslut av . Medanledning härav vill jag hänvisa till vad jag lidigare har anfört om atlkrigssjukvårdslagsliftningen avses gälla vid sidan av reglerna i lagen omkommunal beredskap saml lill framställningen under 22 i;, 113 § anges f n. kommunstyrelsens ansvar för attberedskapsplanläggning sker och atl andra nödvändiga förberedelser förverksamheten i krig eller 1976/77:74 18 vidkrigsfara vidlas, medan 14 fj innehåller bestämmelser om lillsynöver förberedelsearbetet och verksamheten i krig och vid krigsfara. Enligt 14 §har vidare befogenhei alt meddela föreskrifter för kommun om hur verksamhetenskall drivas och inriktas. Paragraferna görs nu lillämpliga även pålandstingskommunerna. Med anledning av påpekanden från några remissinstanservill jag framhålla atl di-rektivrätl självfallet inte medförbefogenhet all beslämma över kommunernas och landstingskommunernas iniernaledning av verksamhelen. Den är endast avsedd att säkerställa att verksamhelenunder beredskap och krig anpassas till de övergripande operativa beslut somlänsstyrelsen har atl fatta i egenskap av högsla civila tolalförsvarsmyndighetinom länet. ; kommunala beredskapskungörelsen finns en bestämmelse om attcivilförsvars-chef under vissa förutsättningar, bl. a. alt högstacivilförsvarsberedskap råder, (ar meddela föreskrifter om inriktningen av kommunstekniska verksamhet. Bestämmelsen får anses innebära ett åliggande förkommunerna. Sådana bestämmelser skall enligl 8 kap, 5 > RF meddelas i lag.Beslämmelsen har därför förts över lill 14 S lagen om beredskap.Eftersom bestämmelser om olika beredskapsgrader inte finns i lag ulan iberedskaps-kungörelsen och civilförsvarskungörelsen, har ullryckel "högstacivilförsvarsberedskap" bytts ul mol "beredskapsiillstånd". Deövriga fömtsättningar för civilförsvarschefens direklivrätl som anges i bestämmelsenär emellertid så utformade all direklivrätlen i prakiiken inie torde kunna bliaktuell annat än vid skärpt beredskapstillsiänd. I 15§ anges f n. att kommun har rätt tillstatsbidrag för de lekniska anordningar som med stöd av 6 >;tredje siyckei kan ha ålagt kommunen att vidta. Beslämmelser om slalsbidragtill kommun för planläggningskoslnader finns i 16§. 1 enlighet medriksnämndens förslag har 15 S nu gjorts tillämplig även pälandstingskommunerna. har föreslagit alt 16 S ändras pämolsvarande säll. Flertalet remissinslanser har tillstyrkt förslagel. Eftersomplanläggningen för hälso-och sjukvårdens del måste drivas kontinueriigt ochinte - som tänkt är för övrig landstingskommunal verksamhet - i intervaller,skulle enligt den form för siatsbidragsgivning som riksnämndenhar föresiagii inle lämpa sig för denna sektor. anser atl enkontinuerlig planläggning måste ske också i fråga om ledningsfunktionen inomlandstingskommunerna. Liknande synpunkler har anförts av länslandstingskommun. landstingskommun har framhållit all statsbidragsbestämmelsemabör utformas så all statsbidraget lätt kan anpassas till det behov avplanläggning, ulbildning och övningar som föreligger vid varje särskildtidpunkt. Enligt i är del emellertid Prop.1976/77:74 19 intelämpligt alt ha skilda stalsbidragsformer för planläggning enligt krigssjukvärdslagenresp. planläggning enligt lagen om beredskap. föreslårdärför ett enhetligt statsbidragssystem, som innefattar all landstingskommunalberedskapsplanering. För egen del anser jag atl del är önskvärt att sålängt möjligt enhetliga regler gäller för all och landstingskommunalberedskapsplanläggning. Bestämmelserna i 16 5 om statsbidrag förplanläggningskostnader avser endast plan som har upprättats på grund avförordnande enligt 7 §. Som framgår av vad jag har anfört vid behandlingen av 75 avser den paragrafen inte planläggning enligl krigssjukvårdslagen. Underiagfören ändring av de principer för statsbidrag som anges i 16 S saknas f n. Manmåste därför enligt min mening tills vidare godla alt skilda stalsbidragsformergäller för beredskapsplanläggning av hälso- och sjukvården och för annankommunal och landstingskommunal beredskapsplanläggning. har anfört får del antas alt resultatet av utredningen omsjukvärden i krig i hög grad kommer all påverka både kommunernas och landstingskommunernasberedskapsplanläggning. I enlighet med vad jag nu har anfört har 16 S -bortsett frän en redaktionell justering - ändrats endast på det sättet atlparagrafen har gjorts lillämplig ocksä pä landstingskommunerna. Med hänsyn lillatt beredskapsplan för landstingskommun enligl mitt förslag i fräga om 7 § inleskall behöva underställas hardet föreskrivits att sådanunderslällning inte ulgör fömtsättning för slalsbidrag till landstingskommun. Ändringarna i dessa paragrafer innebär attparagraferna görs lillämpliga också på landstingskommunerna. De lorde inlekräva någon närmare kommentar. Enligt miu förslag blir lagen om beredskapi princip tillämplig pä all landstingskommunal verksamhel. För hälso-ochsjukvårdens del finns emellertid, bl. a. i 3 och 6 §§ krigssjukvärdslagen,bestämmelser som i viss utsträckning avviker från föreskrifterna i t.ex. 7, 11,12 och 16§§ lagen om beredskap. Som jag har nämnl vid flera lillfälleni del föregående är avsikien all de särskilda bestämmelserna ikrigssjukvårdslagsliftningen skall tillämpas för hälso- och sjukvården, ävenom de skulle avvika från vad som föreskrivs i lagen om beredskap. Föratl detla skall bli fulll tydligt har i 22 ;;, såvitt gäller hälso- ochsjukvården, föreskrivits att bestämmelserna i lagen gäller bara i den mån deinte strider mol krigssjukvårdslagen eller föreskrifler som har meddelats medstöd av den lagen. Prop.1976/77:74 20 Med hänvisning lill det anförda hemställerjag attregeringen föreslår att 1, godkänna de riktlinjer för den fortsattautvecklingen av den kommunala beredskapen som jag har angett i det föregående 2. anlaga förslagel till lag om ändring i lagen(1964:63) om kom munal beredskap. 1.10 Anslagsfrågorför /78 Bidrag till kostnader för beredskap 1975/76 Utgift 1405 000 Reservation 1268 578 1976/77 Anslag 2 000 000 1977/78 Förslag 1400 000 Från anslaget bestrids utgifter för bidrag lillkommuner för beredskaps-planläggning enligt 7 ! ; lagen om beredskap.Vissa bestämmelser för tillämpningen av lagen har meddelals i kommunalaberedskapskungörelsen och i Kungl. 1976/77:100 (bil. 18 s. 101) har regeringenföreslagit alt, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, tillBidrag UU kostnader för beredskap för budgelårel 1977/78 beräkna ettreservationsanslag av . Jaganhåller att nu få la upp denna fråga. anvisade medel har efter vissaprioriieringsgrunder fördelats på 232 av landets 277 kommuner. Under höslen1976 beräknas enligt riksnämnden sammanlagt 183 kommuner ha genomförtplanläggningen och (111 sina beredskapsplaner godkända av . De förinnevarande budgelår anvisade medlen, 2 milj. kr., medger en planläggning av 49kommuner och allmän planrevision i 3 kommuner. Den sammanlagda befolkningen ide 232 planlagda och planläggande kommunerna uppgår därmed till över 7,7 milj.människor.