prop · G00399 · 1976-12-31 00:00:00 — Jag anser det inte heller uteslutet attförändringar av reglerna kan bli nödvändiga, både med hänsyn till stödetseffekter och till förändrade förhållanden bland tidningarna. Utgångspunkten bördock vara att automatiskt verkande regler som gör det möjligt för utgivarnaatt överblicka och planera sin utgivning alltid skall finnas. Inom de större invandrargrupperna finns vissafömtsättningar för redaktionell konkurrens, och i ett par fall kan en sådanredan anses finnas. Konkurrens kan här förekomma mellan tidningar med relativtstora olikheter i periodicitet. Mot bakgrund av detta anser jag det angelägetatt bidragsbeloppet inte varierar alltför mycket meUan olika typer avtidningar. Detta skulle kunna leda till att konkurrenssituationer förrycks ochatt således bidragsgivningen tiU en tidning kan medföra att en annan tidningfår stora svårigheter. Staten bör inte heller genom sin bidragsgivninguppmuntra dyrbara projekt som i längden inte kan överleva ens med generösabidrag från statsmakterna. Jag förordar av de skäl jag nu har redogjort föratt ett fast bidrag införs till allmänna nyhetstidningar på andra språk änsvenska som riktar sig till invandrare i och som utkommer med minst 24nummer . Bidragsbeloppet bör endast variera med stigande periodicitet.För medlemstidningar, som inte uppfyller kraven på allmänna nyhetstidningar,bör bidraget konstmeras som ett fast bidrag samt ett visst belopp för varjeexemplar som distribueras som utgivarkorsband till medlemmarna. Denna stödformbör endast avse tidningar utgivna av invandrarnas riksorganisationer. och tidskrifter bör behovsprövade bidrag införas. Därmed bör dessa tidningar inte komma i fråga förstöd vare sig enligt förordningen (1976: 336) om stöd till dagspressen ellerenligt de regler jag har förordat för stöd tillorganisationstidskrifter eller för det stöd till kulturtidskrifter som chefenför senare denna dag kommer att föreslå. För att en tidning eller tidskrift på annat språkän svenska över huvud taget skall komma i fråga för stöd från statsmakternassida bör enligt min mening vissa gmdläggande krav vara uppfyllda. Stöd börendast utgå till sådana tidningar som riktar sig till invandrare och språkligaminoriteter i och huvudsakligen innehåUer material om svenskaförhållanden. Syftet med stödet bör, som jag har anfört, vara attskapa bättre fömtsättningar för information, debatt och opinions- 1976/77: 99 60 bildningbland invandrare i . Detta innebär i likhet med vad som krävs för attdagstidningar på svenska skall bli stödberättigade ett krav på en vissinriktning av innehållet. Jag vill dock understryka att detta inte innebärnågon styrning av innehållet från statsmakternas sida. Vidare bör en tidningeller tidskrift för att komma i fråga för stöd ha sin huvudredaktion i Sverigesamt ha sin huvudsakliga spridning inom . Också dessa krav syftar tillatt garantera att stöd endast utgår till sådana tidningar som riktar sig tiUinvandrare i . 6.2.3Stöd till allmänna nyhetstidningar Till allmänna nyhetstidningar på andra språk än svenskasom utkommer med minst 24 nummer , som riktar sig lill invandrare i Sverigeoch som innehåller aktuell information och debatt i samhällsfrågor och allmäntnyhetsmaterial bör bidrag utgå med . För varje nummer fr. o. m. 52 bör vidare utgå . och för varje nummer utöver 52 2 000 kr.Tidning som har lägre periodicitet än ett nummer bör vara berättigadtill detta bidrag endast om utgivaren är en invandrarorganisation avrikskaraktär enligt de riktlinjer som lagts fast i prop. 1975: 26 omriktlinjer för invandrar- och minoritetspoUtiken m. m. Enligt min mening böräven följande villkor uppställas: Tidningen skall ha minst 2 000 försåldaexemplar per nummer, inkl. eventuella medlemsexemplar. Med försålda exemplarförstås i detta sammanhang även lösnummerförsålda exemplar. Dock bör huvuddelenav upplagan vara abonnerad och/eller bestå av medlemsexemplar. avupplagan bör vara spridd inom och tidningen bör ha såväl sin redaktionsom sin utgivningsort, dvs. den ort där huvudredaktionen är belägen, iSverige. Varje nummer bör bestå av minst 12 sidor, räknat efter tabloidformat.I det fall ett annat format används får en omräkning ske. Tidningen bör vidaretill högst bestå av annonser. av det redaktionella innehålletbör vara skrivet på annat språk än svenska. Vidare bör antalet friexemplar ejfå överstiga 1 000 per utgivningstillfälle. Jag skall nu närmare kommentera det av migföreslagna stödet. För den svenskspråkiga dagspressen är begreppet "allmännyhetstidning av dagspresskaraktär" ett vedertaget begrepp. a. ett visst krav på bredd och aktualitet i innehållet. Enligt min meningbör detta begrepp kunna tiUämpas också på allmänna nyhetstidningar på andraspråk än svenska. Kravet på aktualitet måste dock ställas lägre på de tidningarsom utkommer mer sällan än vad som accepteras för svenska dagstidningar istödsammanhang. De övriga kraven syftar dels tUl att undvika atttidningar utges i primärt syfte att erhålla statiigt stöd och att stöd utgårför annan tidningsutgivning än den avsedda, dels till att förhindra attinvandrarnas orga- 1976/77: 99 61 nisationerlockas att starta tidningar som inte i längden har några möjligheter attöverleva ens med generösa bidrag från statsmakterna. Kravet på en viss storlek på upplagan, liksom påatt huvuddelen skall vara abonnerad eller utgöras av medlemsexemplar syftardels till att skapa garantier för att det verkligen finns ett behov avtidningen, dels till att den tidning som stöds skall ha vissa garanteradeinkomster vid sidan av det statliga stödet. Utan sådana kan inte ens statligtstöd av den omfattning det här är fråga om trygga utgivningen. Det saknas ocksåhelt motiv för statsmakterna att på detta sätt stödja tidningar utan endokumenterad efterfrågan bland läsarna. Kraven på spridning och på attredaktionen skall vara belägen i har jag tidigare kommenterat. Kravetpå en viss omfattning av tidningens innehåll syftar främst till att skapagarantier mot spekulation i utgivning av tidningar på andra språk än svenska.Ett fast stödbelopp av den storlek jag föreslagit kan nämligen överstiga detotala kostnaderna för framställning och distribution av en tidning med ettlitet antal sidor. Det minsta tillåtna omfånget på det redaktionella materialetblir enligt mitt förslag nio sidor i tabloidformat för en tidning sominnehåller annonser. 6.2.4Stöd till riksorganisationernas medlemstidningar För invandrarnas riksorganisationersmedlemstidningar bör stöd utgå dels med ett fast belopp på . pertidning, dels med för varje medlemsexemplar som distribueras somutgivarkorsband. För tidningar som utkommer med 10 tUl 15 nummer börbidraget förhöjas , för tidningar som utkommer med 1623 nummer . Vad gäller spridning, redaktion, utgivningsort, omfång, annonsandel ochspråk bör kraven vara desamma som jag har föreslagit skall gälla för deallmänna nyhetstidningarna. För att en tidning skall bU stödberättigad börantalet medlemsexemplar vara minst 500 per nummer. Därutöver bör högst 500friexemplar i genomsnitt per nummer vara stödberättigade. Detta förslag ansluter i allt väsentiigt i sinkonstruktion tiU vad jag har föreslagit beträffande stöd tiUorganisationstidskrifter på svenska. I det här aktuella stödet vill jagemellertid endast inbegripa tidskrifter som utges av invandrarorganisationer avrikskaraktär. För detta stöd bör vidare gälla att det får utgåför maximalt 23 nummer och med högst . Enligt min uppfattningbör en tidning med tätare utgivning också uppfylla kraven på allmän nyhetstidning,varför ett stöd för tätare utgivning än 23 nummer enligt detta förslaginte bör bli aktuellt. De av mig föreslagna beloppen utgör i allmänhetdrygt det dubbla av vad motsvarande svenskspråkiga tidskrifter skulle få enligtmitt förslag till stöd tiU organisationstidskrifter. 1976/77: 99 62 6.2.5Stöd till övriga tidningar Det finns en rad tidningar och tidskrifter som inteuppfyller de av mig föreslagna kraven fÖr stöd till allmäima nyhetstidningaroch riksorganisationernas medlemstidningar. Jag måste här också upprepa attkännedomen om tidningar och tidskrifter på andra språk än svenska ärbristfällig och att det är fråga om en mycket föränderlig marknad. Det ärdärför angeläget att det skapas utrymme för bidrag tUl tidningar med annaninriktning, liksom för dem som inte uppfyller alla krav för övrigastödformer. Denna grupp tidningar är emellertid så oenhetUg ochmångskiftande att i likhet med vad som f. ö. också gäUer svenskspråkigakulturtidskrifter några generella regler för stöd inte kan uppställas. Jagförordar därför att statens invandrarverk, liksom hittUls, skall få disponeravissa medel för stöd tiU tidningar och tidskrifter. För dessa medel börfastställas följande riktlinjer: Stöd bör endast beviljas tidningar ochtidskrifter som har sin redaktion i och sin huvudsakliga spridninginom landet. Tidningarna skall rikta sig tUl invandrare i och tillstörsta delen vara skrivna på andra språk än svenska. Vidare bör annonsandeleninte få överstiga . Stödbeloppens storlek bör faststäUas med utgångspunkt ibehovet av stöd, vilket i sin tur bör fastställas genom att tidningen i sinansökan om stöd redovisar en budget samt utfallet av sin verksamhet underföregående år. Stöd bör endast bevUjas för sådana tidningar för vilkaintäkterna understiger utgifterna och för vars utgivning ägaren harotillräckligt stöd från annat håU. Beloppen får inte i något fall överstigadet beräknade underskottet. En förutsättning för stöd bör vidare vara att detfinns en efterfrågan på tidningen, dokumenterad som försäljning av flertaletexemplar eller som ett inte oväsentligt stöd från en invandrarorganisation.Slutiigen bör inte stödet få utgå med av vad tidningen skulle hafått om den varit bidragsberättigad som allmän nyhetstidning eller som medlemsblad.Så stora belopp bör det dock enligt min mening bara bli fråga om i renaundantagsfall jag vUl här erinra om att det av mig föreslagna stödet tillmedlemstidningar är mer än dubbelt så stort som det föreslagna stödet lillsvenskspråkiga organisationstidskrifter. Större belopp bör endast få beviljas isamråd med presstödsnämnden. För stöd till gruppen övriga tidningar bör statensinvandrarverk få disponera . Jag vill i sammanhanget ta upp frågan om stöd tilltidningen . , som innehåller material både påfinska och svenska, har tidigare fått produktionsbidrag. Tidningen har dock förhög täckningsgrad inom utgivningskommunen för att få produktionsbidrag enligtde nya regler som gäller fr. o. m. . F. n. utgår avtrappatproduktionsbidrag och utvecklingsbidrag till . Med hänsyn tiUde speciella språkliga förhållandena i Tomedalen har jag för avsikt att föreslåatt presstödsnämnden får i uppdrag att belysa denna tidnings problem. 1976/77: 99 63 6.2.6Stöd till nyetablering, periodicitetshöjning och vid ojämlika konkurrensförutsättningar Några av de invandrarorganisationer som gerut medlemsblad med en utgivningsfrekvens på ca en gång har planer påoch ambitioner att öka utgivningen. Det är också sannoUkt att det, som jagtidigare har anfört, kommer att tillkomma nya invandrargrupper som önskarstarta egna tidningar. Såväl nyetableringar som periodicitetshöjningar börenligt min mening kunna underlättas genom täta utbetalningar av stöd. Stöd börendast bevUjas sådana projekt som bedöms kunna uppfylla dels de villkor förstöd som jag har föreslagit skall gälla för att en tidning över huvudtaget skall kunna komma i fråga för stöd, dels att tidningen beräknas kunnafylla opinionsbUdande och samhällsinformativa syften. Vidare bör gälla attutgivaren, med det stöd som det kan bli fråga om, kan förväntas upprätthållautgivningen i beräknad omfattning . Stöd för nyetableringav allmän nyhetstidning eUer för periodicitetshöjning tiU 24 nummer per åreller mer bör endast få bevUjas sådana projekt som bedöms kunna uppfylla devillkor jag har föreslagit skall gälla för stöd tUl allmännanyhetstidningar. Stöd för nyetablering av tidskrifter bör endast få beviljassådana projekt som bedöms uppfylla villkoren för stöd för riksorganisationernasmedlemsblad resp. övriga tidskrifter. Ett rimligt krav på en enskild eller organisationsom vill starta en tidning är att en utvecklingsplan för tidningen kanuppvisas. Denna plan bör innehålla uppgifter om budget och finansieringskälloroch planerad redaktionell kapacitet. Med utgångspunkt i denna skallinvandrarverket i samråd med presstödsnämnden bedöma dels reaUsmen i projektet,dels om tidningen kan tänkas uppfylla de villkor jag harförordat skall gälla. För att undvika spekulationsstarter bör vidarestödet, i likhet med vad som gäller etableringsstöd för svenskspråkiga dagstidningar,beviljas i form av ett ränte- och amorteringsfritt lån som efterges efter ettår om villkoren då har uppfyllts. Här bör dock, också i likhet med vad somgäUer etableringsstödet för svenskspråkiga dagstidningar, gälla att hela ellerdelar av lånet får efterges även om alla villkor inte har uppfyUts om särskildaskäl föreligger. Jag vill understryka att det måste vara grundläggande för enansvarsfull presspolitik att syfta till god hushållning och till atttillgängliga resurser i detta fall såväl statens medel som utgivarens tasväl till vara. Det kan enligt min mening inte uteslutas att det inågot enstaka fall kan inträffa att en tidning får sinakonkurrensförutsättningar allvarligt försämrade till följd av att en annantidning inom samma spräkgmpp får stöd som allmän nyhetstidning ellermedlemstidning. För att undvika detta bör bidrag efter särskUd prövning ochberäknat efter det faktiska behovet kunna utgå tUl sådan tidning. Bidraget böri detta fall få utgå 1976/77: 99 64 medhögre belopp än vad jag har föreslagit beträffande övriga tidskrifter. Dettabidrag bör dock enligt min mening utdelas med stor restriktivitet. Denna typav bidrag bör enligt min uppfattning endast bli aktuell i fall där tidningeneller tidskriften har en för Uten upplaga, en för låg andel abonneradeexemplar eller för låg periodicitet för att kunna få stöd som allmännyhetstidning eUer medlemstidning för riksorganisation. Detta stöd bör därförendast utgå till sådana tidskrifter som uppfyller övriga villkor för allmännyhetstidning resp. medlemstidning. 6.2.7Administration och handläggning samt kostnadsberäkning Den närmare utformningen av handläggningen ankommerdet på regeringen att besluta om. Jag vill här emellertid för riksdagensinformation närmare beröra ett par frågor. Stödet bör administreras av statens invandrarverkefter samråd med presstödsnämnden. Ansökan om stöd bör inges till statensinvandrarverk, som har att göra de invandrarpolitiska bedömningarna. Handläggningenav stöd till allmänna nyhetstidningar och till riksorganisationernasmedlemsblad bör i allmänhet kunna ske med mycket begränsade insatser frånpresslödsnämnden. Nämndens medverkan bör i första hand avse de ekonomiskabedömningarna, och då särskilt vid beslut om stöd vid nyetablering,periodicitetshöjning, ojämlika konkurrensförhållanden samt om större bidragtill övriga tidskrifter. I inledningsskedet kan dock presstödsnämndensmedverkan krävas också i andra fall. Granskning och kontroU av lämnadeuppgifter bör helt ankomma på statens invandrarverk. Bidraget bör enligt min mening utgå . Om medel anvisas på tilläggsbudget för innevarande budgetårkan den första utbetalningen ske redan före . Fortsättningsvis börbidrag utbetalas tidigast det år stödet avser och baseras påuppgifter som avser året före stödåret. Det bör ankomma på tidningsutgivarna att lämnastatens invandrarverk och presstödsnämnden de upplysningar och styrkta uppgiftersom behövs för bedömningen av om stöd skall utgå och stödbeloppets storlek.För åren 1977 och 1978 kommer inte fullständiga uppgifter att kunna tas fram.Besluten måste således baseras på ett ofullständigt underlag vadgäller vissa av stödvUlkoren. Det bör ankomma på invandrarverket ochpresstödsnämnden att här göra erforderliga bedömningar. För bidrag tiUnystartade tidningar och vid periodicitetshöj-ningar får bedömningen gmndas påkortare perioder än . kan det vidare bli aktueUt att beräknabidrag tUl medlemstidningar med ledning av uppgifter som avser ,eftersom det kan fömtsättas att vissa tidningar först kommer attövergå till utgivarkorsband. Prop.1976/77: 99 65 Beräkningarna av medelsbehovet för de olikaformerna av stöd till invandrartidningarna blir av flera skäl mycket osäkra.Det är exempelvis inte möjligt att bedöma hur många tidningar som under denärmaste åren kommer att uppfyUa kraven på allmänna nyhetstidningar resp.medlemstidningar. Jag uppskattar medelsbehovet till sammanlagt 2,5 milj. kr.för innevarande budgetår och 3,5 milj. kr. för /78. /78 har under tolfte huvudtitelns reservationsanslag Åtgärderför invandrare beräknats . för stöd till tidningar på andra språk änsvenska. Med hänsyn härtill blir ökningen av medelsbehovet endast 2,9 milj. kr.utöver vad som har föreslagils i prop. 1976/77: 100. Den relativt kraftigaökningen av medelsbehovet mellan budgetåren 1976/77 och 1977/78 beror på atljag räknar med att några tidningar med hjälp av stödet kommer att öka sinutgivning och bli bidragsberättigade som allmänna nyhetstidningar. I frågan om stöd tUl tidningar på andra språk änsvenska har jag särskilt samrått med statsrådet . Samdistributionsrabatt för dagstidningar infördesden (prop. 1969: 48, SU 1969: 107, rskr 1969: 251). Syftet varatt med hjälp av rabatten stimulera tidningarna till ökad samdistribution föratt uppnå totalt sett lägre distributionskostnader och en kostnadsfördelningmellan de deltagande tidningsföretagen som gav ökad jämställdhet i konkurrensen.Samdistributionsrabatten har blivit en betydande framgång. F. n. står endast enabonnerad flerdagarstidning helt utanför systemet. Gällande bestämmelser har meddelats i förordningen(1976: 336) om statligt stöd till dagstidningar. Rabatt utgår för varjeabonnerat exemplar av dagstidning som distribueras av postverket i särskildtidningsut-delningstur eller lantbrevbäringstur eller av särskiltdistributionsföretag under förutsättning att minst två tidningsföretag deltar isamdistributionen. Tidningsföretagen måste avstå från egen distribution på aUade orter där samdistribution förekommer och den egna tidningen kan medfölja.De i samdistributionen deltagande tidningarna betalar inom sammadistributionsområde ett enhetligt pris per distribuerat exemplar (den s. k.likaprisprincipen). Priset kan emellertid differentieras om tidningarnasexemplarvikt är mycket olika. Rabatten utgår med för varjesamdistribuerat exemplar. För /78 har under åttonde huvudtitelnsförslagsanslag Stöd till dagspressen beräknats 28 milj. kr. tiUsamdistributionsrabatt (prop. 1976/77: 100 bil. 11 s. 138). () har iskrivelse till regeringen föreslagit attsamdistributionsrabatten till 1976/77: 99 66 dagstidningarskall höjas från nuvarande till . TU framhåller att om pågåendeförhandlingar i leder till att samdistribution upprättas ocksådär kommer av dagspressupplagan att samdistribueras. Återstående 20 %distribueras av postverket. Detta visar enligt TU att samdistributionsrabattenssyfte har uppnåtts den samhällsekonomiskt dyrbara och orationelladubbleringen av tidningsdistributionen har upphört och distributionen användsinte som ett konkurrensmedel mellan tidningarna, vilket främst är tillfördel för de glest spridda andratidningarna. Samdistributionsrabatten harockså medfört stora fördelar för konsumenterna. Förutsättningarna för samdistributionsrabattensframgång har enligt TU varit dels att de inom varje område dominerandetidningarna har avstått från de fördelar ur konkurrenssynvinkel somegendistribution skulle ha gett dem, dels att de tidningar som genom övergångtill samdistribution har fått ökade kostnader har kunnat kompenseras för dettavia rabatten. TU framhåller att distributionskostnaderna sedan år1972, då rabatten senast höjdes, har ökat , och att de under år 1977väntas öka med . Att återföra rabatten till nivåkräver enligt TU en höjning till . TU anser att om rabatten inteåterförs tiU nivå finns det risk för att likaprisprincipen inte kanupprätthållas och t. o. m. för att en återgång till egendistribution skullekunna ske. har i yttrande över TU:s skrivelsevitsordat TU:s redovisning av kostnadsutvecklingen, som enligt nämnden innebäratt rabattens andel av de totala distributionskostnaderna har minskat från ca1215 % tiU . Man kan enhgt nämnden på grund härav inte bortse frånriskerna att i vart fall de större högtäckningstidningarna kan överväga enåtergång tiU distribution i egen regi på utgivningsorten. De nuvarande reglernagör det enligt nämnden möjligt för en tidning att på utgivningsorten anordnadistribution i egen regi medan den på andra orter kan delta isamdistribution som anordnas av något av distributionsföretagen och där erhållasamma pris som övriga tidningar. Härigenom går tidningen visserligen miste omrabatten på utgivningsorten men detta kan mer än väl uppvägas avkostnadsminskningen. För att stärka systemet krävs enligt nämnden såväl enhöjning av rabatten som en ändring av de gällande reglerna. framhåUer att en fördubbling avrabatten skulle innebära en kostnadsökning med 28 milj. kr. Om det avekonomiska eller andra skäl inte bedöms möjligt att fördubbla rabatten anserpress-stödsnämnden att en differentiering av rabatten innebärande att rabattskall utgå med upp tiU ett visst antal årsexemplar och därefter utgåmed oförändrat bör kunna övervägas. anger tvåalternativ för en sådan differentiering. En rabatt på för de första21000 000 exemplaren, dvs. 1976/77: 99 67 randede största landsortstidningarnas, och för exemplar därövei skulleenligt nämnden medföra en extra kostnad på 20 milj. kr. En rabatt på sex öreför de första 3 000 000 exemplaren, vilket motsvarar 10 000 exemplar för ensexdagarstidning, och för exemplaren däröver skulle enligt nämndeninnebära en merkostnad på 9 milj. kr. En höjning av rabatten bör enUgt nämndenkombineras med en ändring av reglerna för samdistributionsrabatten så attlikaprisprincipen endast gäller de tidningar som har undertecknat förbindelseatt avstå från egen distribution inom alla de områden där rabatteradsamdistribution förekommer resp. att överlämna hela distributionsarbetet tiUpostverket eller ett distributionsföretag. För egen del vill jag anföra följande. Systemet medsamdistributionsrabatt har vunnit mycket stor anslutning. Detta är enutveckling som framför allt mindre tidningar med glesare spridning dragit nyttaav. Jag anser det väsentiigt att systemet kan upprätthåUas och ge tUlräckligstimulans för atl uppfylla de syften som statsmakterna har avsett. Så länge samdistributionsrabatten hålls på en sådannivå och har en sådan imiktning att en utbrytning ur systemet inte för någontidning kan medföra vinster bör en sådan knappast inträffa. Det skulle i såfall endast ske i syfte att försvåra situationen för konkurrenterna. Jag räknarmed att ansvaret inom pressen och uppslutningen kring samdistributionens idéerär så stor att detta inte skall ske. EmeUertid synes kostnadsläget nu varasådant att direkta vinster kan finnas att hämta genom utbrytningar ur systemet.Detta skulle innebära avsevärda samhällsekonomiska och branschekonomiskaförluster. Jag delar således TU:s och presstödsnämndens bedömning att enhöjning av rabatten är nödvändig för att samdistributionssystemet skall kunnaupprätthållas. Jag delar också presstödsnämndens bedömning att endifferentiering av rabatten bör prövas, liksom att reglerna för rabatten börskärpas i enlighet med nämndens förslag. Jag förordar att rabatten höjs till för deförsta 10 000 000 exemplaren och till för exemplaren mellan 10 000 000och 21000 000. För exemplaren över 21000 000 bör rabatten vara oförändrat treöre. Detta innebär en fördubbling av rabatten för flertalet landsortstidningar,en mycket kraftig förstärkning av rabatten för de största landsortstidningarnaoch en något mindre förstärkning för storstädernas flerdagarstidningar. Jagberäknar de totala kostnaderna för rabatten för /78 tiU 46 milj.kr. 6.4Skatt på annonser och reklam Jag vill i detta sammanhang ta upp en fråga somberör en annan sida av det statliga presstödet.