prop · G003157 · 1976-12-31 00:00:00 — Prop.1976/77:157 Regeringens proposition ominriktning och organisation av försvarets hundskolas verksamhet; Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upplagits i bifogande utdragav regeringsprotokoll. 1propositionen föreslås att försvarets hundskola ombildas lill statens hundskoladen . Verksamheten vid skolan skall bl.a. inriktas mot en produktionav ca 155 hundar . Skolan bör få ell anslag för viss del av de fastakostnaderna. Övriga kostnader skall läckas genom intäkter från försäljning avskolans produkter. 1 1976/77. Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , Åsling, Söder, ,Mundebo, Krönmark, , , , Propositionom inriktning och organisation av försvarets hundskolas verksamhet Riksdagenbeslutade att dåvarande arméns hundskola skulle organiseras om tillförsvarets hundskola. Riksdagsbeslutetinnebar bl.a. atl försvarets hundskola den blev självständigmyndighet inom försvaret med en egen styrelse och chef. Skolans verksamhetskulle i huvudsak omfatta avel och dressyr av hundar för militära och civilamyndigheter samt vissa övriga intressenter. Dessutom skulle skolan svara förviss kursverksamhet och veierinärvård. Verksamhelen vid skolan skulle iprincip vara ekonomiskt självbärande. Skolan har emellertid av flera skäl intelyckats skapa balans mellan kostnader och inläkler. 1 prop.1974:1 (bil.6s. 177) anmälde min företrädareatt det var nödvändigt alt slabiliserahundskolans ekonomi. har därför åriigen anvisat driflbidraglill skolan. Föralt se över skolans verksamhet och för all få ett förbättrat besluts-undertagför dess ekonomi och inriktning tillsattes en särskildarbetsgrupp. Arbetsgruppenövertämnade rapporten vid försvarels hundskola. Efterremiss har yttranden över rapporten avgetls av , överbefälhavarenefter hörande av cheferna för armén, marinen och flygvapnet, försvaretsmaterielverk, försvarets raiionaliseringsinslilut, försvarels hundskola, civilförsvarsslyrelsen,, lanibruksstyrelsen, styrelsen för jordbrukets högskoloroch statens veterinärmedicinska anstalt. Prop.1976/77:157 3 generaliullslyrelsen,i , ulredningen om ka-ranlänverksamhelen fördjur, , kommun. Stiftelsen , Lantbrukarnas riksförbund.Landsorganisationen i (LO), (TCO-S) och Centralorganisationen /SR. 2 Nuvarande organisation m. m. Försvaretshundskola ligger i Övergård nära Västernorriands regemente (1 21) i Sollefteå.Hundskolan är en självsländig myndighel inom försvarsdeparlementelsverksamhetsområde. Den är direkt underställd regeringen med egen styrelse ochchef. Styrelsen som utses av regeringen har sju ledamöter. Bland ledamöternaingår chefen för hundskolan saml represenlanter för de största avnämarna ochpersonalen. Antaletcivila och civilmililära arbetstagare vid skolan är f. n. ca 90. Dessa är underskolchefen fördelade på en planerings- och ekonomienhet, en produktionsenhet,en velerinärenhet och en serviceenhei. Veterinärenheten har sedan år 1971utökats med fem personer på grund av att djursjukvården har ökat. Genomrationalisering har emellertid serviceenhelen kunnat minskas med lika mångapersoner, har ca 15 personer ställts till skolans förfogande avarbetsmarknadsstyrelsen. Dessutom anlitas en konsult för ekonomiska frågor.Verksamhetens specifika karaktär gör del svårt att rekrytera specialutbildadpersonal. Sedanår 1965 har förlagt en sektion till skolan för utbildningav hundförare. Styrelsen använder i huvudsak egna lärare, medan hundarnatillhandahålls till viss del av skolan. har placerat enledarhundskonsuleni som kontaktman m. m. vid skolan. Hundskolanhar lill uppgifl all moi ersällning lillhandahålla dresserade hundar och altmeddela utbildning i hundljänsi. Skolan får meddela veterinärvård ochtillhandahålla andra med verksamheten förenliga tjänster om del kan ske ulanatt övriga arbetsuppgifter eftersälis. Vidare åligger del skolan all eftersamråd med dåvarande veierinärhögskolan, nu styrelsen för jordbrukets högskoloroch statens veterinärmedicinska anstalt bedriva avel och annan anskaffning avhundar. Dessutom skall skolan föda upp, dressera och sälja hundar sami anordnakurser i användning, vård och dressyr av hundar. Därutöverbiträder skolan chefen för armén i dennes ledning av försvars-maklens hundljänsi.Del åligger därvid chefen för hundskolan bl. a. au föreslå hur försvarsmakienshundar skall fördelas och bytas ut, all inspektera tjänslehundspersonalensutbildning, dressyren och vården av hundar och den praktiska lillämpningen av hundljänstensamt alt ha överinseende över 1976/77:157 4 Ansvaret för anskaffning och ullagning av hundar åligger dock försvarelsmaterielverk. Verksamhelenvid hundskolan omfatlar tre produktionsgrenar nämligen hundproduklion,kursverksamhet och djursjukvård. Verksamhelen innebär bl. a, all hundaranskaffas och dresseras för försvarsmakiens, polisväsendets, lullverkets,Synskadades riksförbunds m. fl. behov samt all kursverksamhet i hundljänsi ochdjursjukvård skall bedrivas för personal från försvarsmak-len, ,frivilliga försvarsorganisationer. m. fi.Djursjukvården skall lillgodose såväl myndigheiers som enskildas behov. Dehundar som levereras är dels högkvalificerade ijänsie-hundar, i huvudsakminhundar, ledarhundar för synskadade, skyddshundar (dvs. kvalificerade spår-och sökulbildade polishundar) saml nar-koiikahundar, dels lågkvalificerade ijänsiehundar,i huvudsak bevakningshundar och vakthundar. Dressyrtiden är i allmänhet ca femtill för högkvalificerade hundar och ca två lill för lågkvalificeradehundar. Försvarsmakiensijänsiehundar indelas i slamhundar som ägs av försvaret, reservhundar somtillhörenskilda ägare och som har genomgått särskild utbildning och därefter koniraklbundiismed försvaret saml uttagna hundar. De senare tillhör också enskilda ägare menlas liksom reservhundar i anspråk först vid mobilisering. 2.2Produktion m. m. av tjänstehundar Denverksamhet som leder fram lill färdigdresserade hundar t)esiår av anskaffning,test och dressyr av hundar. De raser som främsi används är och labradorrelriever. Hundar anskaffas dels genom egen avel som bedrivs vid skolan, delsgenom inköp. Skolans mål är all lillgodose merparten av anskaffningsbehovelgenom egen avel. Föraveln används främsi hundar som ingår i arméns minhundorgani-salion. Somminhundar används näsian uteslutande tikar. Minhunden är lämplig atl ulnylljaför avel eftersom den i fredslid inle används som ijäns-lehund ulan finns ulplaceradhos fodervärd. Denne får således räkna med alt lämna ifrån sig hunden dels isamband med krigsförbandsövningar, dels i samband med beläckning och valpning.Ca 90 likar behöver åriigen las ul för avel. Av dessa föder inlenågra valpar. De avelshanar som krävs i avelsverksamhelen är betydligt färreoch är antingen uppstallade vid skolan eller finns hos fodervärdar i närhetenav skolan. Denegna aveln ger 420-450 valpar . Dessa och inköpta valpar placeras vid catio veckors ålder hos fodervärdar. Hundarna siannar sedan hos fodervärden i ca elloch ell halvt år för all valparna skall växa upp i en normal familjemiljö. Delhar emellertid ibland visal sig svårt all finna lämpliga fodervärdar. Detiaberor enligt skolan bl. a. på den låga ersällning 1976/77:157 5 somutgår om hunden blir uttagen som ijänstehund och en rädsla hos fodervärden attförlora hunden. Sedanhundarna kommii tillbaka till skolan testas de för all inplaceras på lämpligdressyrlinje. Ett stort anlal hundar kasseras redan på detta stadium, dvs. deanses inte lämpliga för någon dressyriinje. Dessa hundar återlämnas och skänksi regel till fodervärden. Godkända hundar påbörjar dressyren men i enstaka fallmåste dressyren avbrytas då hunden trots ell positivt teslresullal inte klararav den. förekommer alt hundar placeras om lill annan dressyrgren. a.på grund av de högst ställda kraven på Ijänsiehundar översiiger del lolalabortfallet av hundar 50'/i]. Skolanförsöker få fram så många skyddshundar som möjligt av de hundar som lagils ut tillskydds- och bevakningsdressyr. Bevakningsdressyren utgör en grundutbildning förskyddsdressyr. F. n. kan inte efterfrågan på skydds-och ledarhundar läckasmedan antalet bevakningshundar översiiger efterfrågan. beror på atl endasien mindre del av de hundar som påbörjar dressyr motsvarar de höga krav somställs på t. ex. skydds- och ledarhundar. Avdenna anledning har hundskolan och kommit överens om atlvissa hundar som levereras lill styrelsen inte skall dresseras vid skolan ulani stället i styrelsens regi. lolala t)ehov av hundra, ca80, läcks f. n. lill genom leverans från skolan. Resterande behovtäcks genom inköp från privata hunduppfödare. För dessa hundar betalarrikspolisstyrelsen etl lägre pris än vid köp från skolan. Styrelsen har hillillslagil emol alla de hundar från skolan som uppfyller erforderiiga krav. Leveransen från skolan harunder senare år varil väsentligt lägre. Utbudet av övriga hundtyper läckernuvarande efterfrågan. Produktionenav färdigdresserade hundar vid skolan har varil någolöver 200. Budgelårel 1975/76 levererades 108 högkvalificerade hundar varav 50minhundar, 35 skyddshundar, 18 ledarhundar och 5 narkotikahundar. Antalet lågkvalificeradehundar var 103, varav 87 bevakningshundar och 16 vakthundar. Produktionen av färdigdresseradehundar beräknas budgetåren 1976/77 och 1977/78 till 245 resp. 252. För budgetåret1977/78 har hundskolan bl.a. räknat med en försäljning av 15 minhundar och 50bevakningshundar lill armén samt 70 bevakningshundar med förarskydd till civilförsvarsslyrelsen.Den av skolan budgeterade produktionen av hundar har som regel överstigit detreella utfallet. Försäljningsprisernapå hundarna faslslälls åriigen. Flertalet hundar levereras enligl beställning.Del överskoll av bevakningshundar som uppslår säljs huvudsakligen . mindre antal säljs dessutom på öppna marknadenoch lill ullandel. Vidhundskolan bedrivs forskning och försök. För etl projekt avseende bl.a. avelsarbeiel,har skolan fåll . Hundskolan har anhållit om 750 0(X) kr.under en treårsperiod för etl projekt för avelsbe- 1976/77:157 6 Utbildningsverksamhetenvid skolan omfallar hundljänsi och djursjukvård och är avsedd främsi föravnämare till skolans hundar. Därutöver anordnas kurser för bl. a. medlemmarav Svenska Brukshundsklub-ben och Svenska Blå Stjärnan. Utbildning marknadsförsoch säljs även lill allmänheten. Skolan biträder också vid kurser som leds avandra arrangörer, såsom Synskadades riksförbunds introduktionskurs försynskadade och kurser för polismän. Även dessa kurser är iallmänhel förlagda lill skolans lokaler. Anialel kurser vid skolan har ökatunder senare år från 20 budgelårel 1971/72 lill 37 budgelårel 1975/76. Anialel devdagarhar ökal lill 2 990. Försvaretshundskola bedriver en omfallande djursjukvård. Avsiklen är att tillgodose iförsta hand behovet av sjukvård för de egna djuren saml foder- ochhygienuppföljning. I mån av tid och resurser kan tjänster säljas lillmyndigheter och enskilda personer. Skolan disponerar elt modernt djursjukhussom togs i bruk . Sjukhuset har modem utrustning och består av enavdelning för vård av smådjur och en avdelning för vård av stora djur (hästar,kor etc). 1samband med alt det nya djursjukhuset projekterades önskade vissa intressenter atlsjukhuset även skulle kunna klara sjukvård av storboskap. För all klara deltakrävdes alt djursjukhuset fick en särskild del. Intressenier-na, bl. a.Sollefteå kommun, iravhäslägareoch vissa bolag, gick samman och bildadeStiftelsen . Stiftelsen samlade bl. a. in . somanvändes för alt bygga och inreda en slordjursdel på sjukhuset. Denna del är hopbyggdmed övriga lokaler. Stifteisen förklarade sig beredd alt godta enadministrativ boskillnad mellan den militära och civila delen och alt åla sig eltfortlöpande ansvar för driften av den civila delen. Regeringen har år 1975godkänt etl avtal mellan hundskolan och stiftelsen som bl. a. innebär att skolanövertar den totala driften av stordjursdelen. Föratl kunna utnyttja sjukhusets kapaciiet speciellt för viss specialiseradpersonal och ulruslning ulnylljas djursjukhusei även för vård av privalägda smådjur.Taxorna för denna verksamhel fastställs efter samråd med . Sjukhusethar en omfallande jourijänst. Den omfattar främst vård av inneliggande djurbåde hundskolans hundar och privalägda djur. Jour-tjänslen uppehålls också föralt lillgodose allmänhetens behov av djursjukvård på icke tjänsigöringstid. Viddjursjukhusei har under de senasie budgelåren det totala anialel poliklinikbesöki genomsnill varil ca 10 700, anialel slalionärt iniagna djur ca I 350 ochantalet behandlingsdagar på stationär klinik ca 11 770. Under verksamheisårel1975/76 var del lolala anialel poliklinikbesök ca 10 900. av besöken utgjordesav skolans hundar, av privata smådjur och ca I % privala stordjur.Antalet stationärt intagna djur var för samma Prop.1976/77:157 7 tidsperiodnärmare 1 400 och av totala antalet behandlingsdagar svarade skolans hundar förca , privala smådjur för och privala stordjur för ca 16 "(1. Anialelstationärt iniagna djur uppvisar näsian samma fördelning. Den ökande tendensenkan näsian hell hänföras lill privata smådjur medan skolan har tagitdjursjukhusels tjänster i detta avseende i anspråk i allt mindreomfatlning.Delta kan till viss del förklarasavdenökande förebyggande vård som skolanshundar får. Tillhundskolans centrala administrativa verksamhel hänförs allt ekonomiadminisiralivtarbete, kursverksamhet saml personal- och lönefrågor. Skolans serviceverksamheiomfatlar i huvudsak sköisel av mark och byggnader, vissa förråd, inventarieroch annan ulruslning saml irans-porier. Riksrevisionsverketgenomförde /74 en förvaltningsrevision av skolan. Verkethar senare följt upp denna revision. Revisionen omfattade bl. a. enkarlläggning av skolans försäljnings- och in-köpsruiiner. Härvid konslaieradesalt de ekonomiadminisiraliva rutinerna borde ses över. Skolanulnylljas alltmer av allmänheten för alt få svar på frågor beiräffande hundarsdressyr, sköisel och vård m. m. För all illustrera della kan nämnas auhundskolan hade över 11 000 sludiebesökare. Hundskolan bedömer altdessa ijänsler koslar skolan . 2.3Ekonomi m. m. Hundskolanskostnader skall i princip täckas genom intäkter av sålda produkter och lämnadeijänsler. Skolans verksamhet redovisas därför formellt på statsbudgeten som etl1 000-kronors anslag. Inför skolans omorganisation från anslagsfinansierad tillsjälvbärande myndighet uttalade dåvarande departementschefen i prop. 1970:96all i särskilda fall bör kostnadersominteavser produktion, utbildning, veierinärvårdo. d. kunna tjestridasgenom särskilt anslagna medel. Skolan disponerar för attbl. a. utjämna säsongvariationer en rörtig kredit i riksgäldskontorel om högst1,5 milj. kr. Målelall uppnå full kosinadsläckning har inle uppnålls. Enligl insiruk-lionen förskolan skall dess taxor fastställas efter samråd med riksrevisionsverkei. All fa.siställapriser för färdigdresserade hundar är enligt skolan en för skolans verksamhetså viktig fråga atl taxorna vissa år har underställts regeringen i skolansanslagsframställning. Riksrevisionsverkei har ifrågasall det lämpliga i deltaförfaringssätt. Hundskolanhar /72-1975/76 höjt priset på hundar med i genomsnill 25 %per hund. Neitoprisindex har ökal . Samlidigl harskolans totala kostnader stigil med . Vidare har kostnaderna föradministration ökat medan koslnaderna för hundproduklion minskat procentuellt sell. Försäljningsprisernapå de olika hundlyperna har inte någol budgetår läckt 1976/77:157 8 produktionskoslnaderna.För all undvika prishöjning har skolan begärt och fått driftbidrag som hartäckt underskottet. Hundskolanstotala intäkter har ökal /72-1975/76. Intäkternafrån hundproduklionen har församma period ökal med . Vidare har driflbidragetm. m. ökal från . Den lolalaomslutningen vid skolan var /76 ca 8,7 milj. kr. Skolan har /77 erhållit elt driftbidrag på . Regeringen harföreslagit (prop. 1976/77:74 bil. 1 s. 210) all driflbidragel skallvara 4 milj. kr. för /78. Riksdagenbeslöl all försvarels hundskola skulle finansieras genom inläkler från uppdragsverksamhel.Av uttalanden i samband med beslulel framgår alt skolan förutsätts tillämpa ensådan prissättning av sina produkter, Ijänsler m. m. alt avnämarna betalar eltpris som hell läcker koslnaderna. Ulgifter och inkomsler i skolans verksamhetredovisas över ell förslagsanslag på . Arbetsgruppenpekar på att denna anslagskonstmklion medför all sials-makierna normall intelar ställning lill verksamheiens omfattning. Myndigheten får själv ta ansvaretför all anpassa verksamheiens omfattning lill efterfrågan. Hundskolansintäkter har varil otillräckliga för att helt finansiera verksamheten. Målet,att vara självbärande, har därför inte uppnålls och det har blivii nödvändiglall skjula till medel över statsbudgeten för alt finansiera verksamheten. Verksamhelenvid hundskolan omfallar ire produktionsgrenar nämligen hundproduklion,kursverksamhet och djursjukvård. 1 den ekonomiska redovisningen är inle allakostnader fördelade på dessa verksamhetsgrenar. En stor del av den lolala koslnadenca redovisas under allmän administration. Föreår 1971, dvs. under den lid skolan ingick i armén, översteg aldrig priset pålevererade hundar . Priset för de hundar som levererades lill försvareivar högsl I . Enligl försvarels hundskolas inslruklion fastställs prisetpå hundar liksom övriga taxor efter samråd med . De prisersom hundskolan tog ut efter beslutet atl verksamhelen skulle vara självbäranderäknades fram genom medverkan av försvarets raiionaliseringsinslilut.Arbetsgruppen framhåller all höjningen 1976/77:157 9 avhundpriserna fr. o. m. budgelårel 1971/72 av avnämarna upplevdes som en väl kraftighöjning. Följden blev alt vissa kunder minskade sina inköp av hundar eller hellupphörde med dem. Möjlighelerna lill sådana reaktioner hade berörts i prop.1970:96 (sid. 62). Där anfördes bl. a. all självfallet måsle de nya högrepriserna leda lill all behov omprövas och bedömningar görs beiräffandemöjligheterna all läcka behovet av hundar på annal sätl. Arbetsgruppenmenar atl avnämarna före prishöjningen förmodligen inte hade klart för sigvilka koslnader som dressyr av hundar för med sig. Enliglarbetsgruppen har hundskolan i sin prispolitik inle kompenserat sig i lillräckliguisiräckning för de kosinadsökningar som har förekommil. har bidragit tillden allt lägre kostnadstäckningen. Som skäl för alt inte höja priserna i dentakt som skulle ha behövts för alt uppnå full kostnadstäckning har skolananfört risken för all efterfrågan på hundar då skulle minska ylleriigare. Enliglvad arbeisgruppen har erfaril har samråd med riksrevisionsverkei tagils endasivad gäller taxorna för djursju k vård. Priserna för färdigdresserade hundar hartagils upp i vissa av skolans anslagsframställningar. Arbetsgruppen är dock avden meningen all de prisuppgifter på hundar som har förekommil vid budgelbehandlingenlorde ha uppfallais som allmän bakgrundsinformation. Enligl arbeisgruppens uppfallninghar skolan haft all självsländigl fastställa priserna efter samråd med riksrevisionsverkei.Arbetsgruppen framhåller vidare att del undandrar sig dess bedömning om enkraftigare ökning av hundpriserna skulle ha medfört en nedgång i efterfråganpå hundar och hur myckel della skulle ha påverkal del ekonomiska resultatet. Budgetåret1975/76 levererades 211 färdigdresserade ijänsiehundar från hundskolan. Avdessa hundar kom från aveln som bedrivs vid skolan. Hundskolan har hillillsinle haft några svårigheter att lå avsättning för de högkvalificerade hundlyperna.Tvärtom har efterfrågan på skydds-och ledarhundar överstigit det antal skolanhar kunnat få fram. Arbetsgruppen pekar på alt om en avnämare av någol skälvill minska eller öka antalet Ijänsiehundar i sin organisation kan della fåstora konsekvenser för skolans planering av hundproduklionen. Chefenför armén har redovisat atl minhundorganisalionen av ekonomiska skäl bör utgåur krigsorganisationen. Detta innebär alt arméns inköp av minhundar från skolanupphör med ulgången av budgelårel 1976/77. Vid de kontakier som arbeisgruppenhar haft med övriga avnämare inom försvarei har gruppen erfaril all derasbehov av Ijänsiehundar kommer att vara oförändrai eller minska något. Arbeisgruppenär av den uppfattningen atl inköpspriset för en hund spelar en underordnad rollför avnämarna vid dimensioneringen av hundorganisalionens sloriek. Av den lolalakoslnaden för all upprätta, driva och vidmakthålla en hundorganisalion lorde inköps- 1* 1976/77. 1976/77:157 10 kostnadenför hundar utgöra en mindre del. Enliglvad arbeisgruppen har erfarit kan ta emol så mångaskyddshundar och skyddshundämnen som hundskolan kan leverera. har de senasie åren pekal på all del finns möjligheler till enviss ökad avsälining av ledarhundar. Eventuella förändringar i övriga avnämaresbehov av hundar påverkar enligl arbeisgruppens uppfallning skolans produktionendast marginelll. /77 har som engångsålgärd koslnader budgelerals för civilförsvarsstyrelsensinköp av dresserade Ijänsiehundar från hundskolan. Dessa är avsedda förcivilförsvarets krigsorganisation. Arbeisgruppen har inle lagil med eventuellahundar lill civilförsvarsslyrelsen i beräkningarna av den framtida hundproduklionenvid skolan. Arbeisgruppenhar bedöml behovel av ijänsiehundar för budgelårel 1977/78 och den närmaslelidsperioden därefter lill omkring 180 varav ca 115 är högkvalificeradetjänstehundar. Av behovet faller ca 60 på försvaret, ca 80 pårikspolisstyrelsen och ca 30 på . Hundskolanhar enligl vad arbeisgruppen har erfaril förklarat atl man f. n. inte kanleverera mer än ca 30 skyddshundar till polisen på grund av brisler bl.a. på hundar som är lämpliga alt dressera. Skolan har vidare inte kunnatleverera del anial ledarhundar som har behövt. Arbeisgruppenframhåller all om produktionen av minhundar upphör kan förmodligen vissahundar som annars skulle ha gåll lill minhunddressyr dresseras lill skydds-eller ledarhundar. En produktion vid skolan av mer än ca 30 ledarhundar förSynskadades riksförbund och ca 35 skyddshundar för per årbedöms dock inle vara genomförbar . Resterandebehov på ca 45 skyddshundar måste således skaffa genom egenförsorg. Minhundarnahar utgjort bas för avelsverksamhelen vid hundskolan. Om minhundproduktionenförsvinner måste enligt arbetsgruppens mening hundskolan tillföras ca 20 likarper år för avelsändamål. Arbeisgruppenhar mol bakgrund av vad som har anförts lidigare kommit till den uppfattningenall verksamhelen vid hundskolan bör dimensioneras för en produktion på omkring155 hundar , varav ca 135 är ijänsiehundar och ca 20 avelslikar. Hundskolansnuvarande organisation är dimensionerad för en årlig produktion av ca 255 ijänsiehundarper år. Skolan har emellertid endasi levererat mellan 200 lill225. Deila beror enligl arbeisgruppen på brister i avelsmalerialel och sannolikläven avelsarbeieis inrikining. Arbeisgruppenmenar alt inriktningen mol en framlida produktion av ca 155 Ijänsiehundar måstefå organisatoriska konsekvenser. En lägre produktion innebär under allaomständigheter ell iniäktsbortfall. Arbeisgruppen anser atl del inie ären framkomlig väg atl med konstlade åtgärder upprätthålla en högre efterfråganpå hundar än vad som motsvarar del verkliga behovet. 1976/77:157 11 Hundskolanöverväger atl se över gränsdragningen mellan test- och dressyrverksamheten. Enliglarbetsgruppens mening skulle detta kunna få till följd all dressyren kanpåbörjas tidigare än f n. Dessuiom bör testen av hundar kunna integreras i dressyrverksamhelen.Arbeisgruppen delar därvid hundskolans bedömning att della skulle kunnainnebära en bättre hushållning av skolans resurser. Inomhundskolan finns del enligl arbeisgruppen stora variationer i dres-sörernasfärdigheter. Arbeisgruppen menar därför alt en aktivare uppföljning av dressyrverksamhelenbör medföra all de erfarenheler som görs kan utnyttjas bällre. Enligl arbeisgruppensmening skulle därvid eventuella brisler snabbare kunna rällas lill i de olika dressyrmomenien. Fodervärdarrekryleras genom annonser eller bland personer som kontaktar hundskolan ochvisar intresse för att bli fodervärd. Fodervärdskapel är i princip oavlönat.Lämplig fodervärd kan dock få elt bidrag på högst .