prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — ProgramnivåC, som baseras på regeringens flerårsplanedirektiv, innebär oförändrat nominelltbelopp jämfört med . För anslaget Bidrag till byggande av kommunalavägar innebär nivå A att det föreslagna bidragsbeloppet grundas på denlångtidsplan som och länsstyrelserna angett. Beloppet ligger 116,5milj. högre än vad som anges i regeringens direktiv för den femårigafördelnings-planeperioden. Regeringens direktiv anger ett nominellt oförändratårligt bidragsbelopp på 345 milj. kr. Programnivå B ligger 81,5 milj. kr.högre än vad som anges i regeringens direktiv. Nivå C baseras på regeringensdirektiv för fördelningsplan, varvid dock anslaget ökats med del av dekostnadshöjningar som skett. Nivå C ligger därför 41,5 milj. kr. över ettnominellt oförändrat anslag enligt regeringens direktiv. För anslaget Bidragtill byggande av enskilda vägar redovisas även tre nivåer A, B och C. Då verksamheten för skall bestämmas fårresursfördelningen till de olika anslagen enligt övervägas med hänsyntill önskad inriktning av verkets totala verksamhet inom varierandeanslagsramar för verket som helhet. På grundval av de överväganden och bedömningar,som åligger , framlägger verket tre verksamhetsaltema-tiv som såledesutgör olika kombinationer av de redovisade program-nivåerna, där alternativ Imedför de högsta kostnaderna och alternativ III de lägsta. Som verksamhetsalternativ I äskar i åretsanslagsframställning programnivå A för samtliga byggnadsanslag.Verksamhetsalternativ II avser programnivå B och verksamhetsalternativ IIIprogramnivå C. Vid bedömningen av totalanslag börenligt även personalsituationen beaktas. Kostnadsstegringarna satta irelation till beviljade anslag har krävt neddragning avpersonal och maskinella resurser i snabb takt. Den förhållandevis storapersonalminskningen har kunnat ske utan friställning bl. a. genom storpensionsavgång samt att särskilda åtgärder vidtagits för omplacering vid allauppkom- 1976/77:100 Bilaga 9 42 En stark nedskärning av fordons- ochmaskinparken har gjorts och en fortsatt sänkning av nivån kan inte ske utanmenlig inverkan på verksamheten och sysselsättningen. De av begärda anslagsökningarna enligt de tre verksamhetsalternativenframgår av följande sammanställning, som även anger pris-och löneomräkningensstorlek samt i förekommande fall programnivå. Anvisat Föreslagen ändring till 1976/77 budgetåret1977/78 totalt Alt. I Alt. II Alt. III Byggande av statliga vägar Bidrag till drift av kommunalavägar och gator Bidrag till byggande avkommunala vägar och gator Bidrag till drift av enskildavägar m. m. Bidrag till byggande avenskilda vägar 7,5 15,5 15,5 15,5 0,9 1610,0 330,0 330,0 330,0 207,7 865,0 A470,0 B 320,0 C 0,0 97,0 350,0 A 116,5 B 81,5 C 41,5 37,8 108,0 24,0 24,0 24,0 14,6 26,8 A 37,7 B 27,7 C 17,7 3,3 14,2 1,8 1,8 1,8 1,7 3 217,2 1044,8 849,8 479,8 393,4 föreslår således /78 enligt sitt högsta alternativ, alt. I, en total ökning med 1044,8 milj. kr., vilket skulle innebära en anslagstilldelning på driftbudgetenav 4 262 milj. kr. Enligt alt. II ochIII begär verket en ökning med 849,8 resp. . I med 195 milj. kr. resp. 565 milj. kr. Pris- och löneomräkningen harberäknats till 393,4 milj. kr. eller på anslagen. I syfte att skapa förutsättningar för en rationellareplanering och budgetering hemställer i likhet , attde anslag som f. n. avser verksamhet under samma kalenderår som anslagenbeviljas av bidragsdelarna av anslagen Bidrag till drift av kommunalavägar och gator och Bidrag till drift av enskilda vägar m. m. anvisas församma period som övriga anslag, nämligen kalenderåret efter det anslagenbeviljas av . Detta medför en nominell uppräkning av anslagen för atttäcka anslagsbehovet under som för den kommunala bidragsdelenberäknas fill 285 milj. kr. och för den enskilda bidragsdelen 137 milj. kr.i 1977 års prisnivå utöver vad som framgår av den redovisadesammanställningen. 1976/77: 100 Bilaga 9 43 På kapitalbudgeten disponeras som nämntsinvesteringsanslaget Vägmaskiner m. m. som avser investeringar i vägverketsförrådsfond. förrådsfond är ett instrument för finansiering,periodisering, förmögenhetsredovisning och förvaltning av bl. a.driftanläggningar, fordon och maskiner som behövs för verksamhet.Medel äskas på kapitalbudgeten. Dådrift- och byggnadsverksamheten med de årliga anslagen måste betalamaskininsatsema vare sig dessa finns tillgängliga inom eller utom ärinvesteringsanslaget till förrådsfonden mer en principiell fråga än enanslagsfråga dvs. frågan gäller om skall ha tillräckligt med egnaresurser för att klara de fortlöpande servicearbetena eller om ökad inhyrningskall ske för dessa dagliga arbetsuppgifter. Detförhållande som råder med å ena sidan en verksamhet finansierad överdriftbudgeten och å andra anskaffning av hjälpmedel i form avdriftanläggningar, fordon och maskiner över kapitalbudgeten är inte rationellt. Vägverketplanerar att om medelstilldelningen för investeringar i fordon ochvägmaskiner m. m. understiger behovet genom avtal om långtidsinhyrning avfordon och maskiner söka hålla maskinparken på en lämplig nivå för att undvikaeljest nödvändig personalreducering. In-hyming beräknas dock bli dyrare äninköp. Motbakgrund härav hemställer att tillgångsgrupperna motorfordon ochvägmaskiner m. m., grustag m. m. och materielförråd avförs från statensvägverks förrådsfond. Anskaffningen äv hithörande tillgångar börfortsättningsvis få ske med utgångspunkt från tilldelade medel förväghållningen utan fastställande av särskild utbetalningsram. Tillgångsgmppendriftanläggningar bör liksom finansieras över kapitalbudgeten. hemställan inte kan bifallas på föreslaget sätt förutsättervägverket medelsanvisning enligt nu gällande teknik. har /78 upptagit endast en programnivå med utbetalningsram på 134,9milj. Anslaget är ett kalenderårsanslag och verketsäskande avser . Anslaget omfattar delposterna central administration(andel), översiktlig vägplanering, fastställande av arbetsplaner,försvarsuppgifter och järnvägsärenden. Målet för den översiktliga vägplaneringen är att tafram, analysera och ställa samman underlag för statsmakternas utformning avsamhällets vägpolitik samt att utreda och formulera de såväl långsiktiga sommera aktuella förutsättningarna för verkets konkreta planläggning. Deefterfrågefaktorer som studeras kontinuerligt är framtida folk- 1976/77:100 Bilaga 9 44 mängdsfördelningi landet med särskild hänsyn till regionalpolitiska mål sättningar, bostadsbyggandets följdinvesteringar i väg- och gatubyggan- det, arbetskraftspendlingens inverkan på trafikutvecklingen, fordonsbe ståndets utveckling per kommun, genomsnittlig körlängd per jbil och år sett ur regional synvinkel samt lastbilstrafikens transportarbete och struktur. Underden kommande femårsperioden väntas ökade krav komma att ställas på ettförbättrat planeringsunderlag och planeringsmetodik inom den översiktligavägplaneringen. På kort sikt är verksamheten inriktad på framtagning avunderlag för val av planeringsnivå, verksamhetsinriktning och länsramar införlångtidsplanearbetet. På innebär verksamheten vidareutveckling avmetodiken inom den översiktliga vägplaneringen. Uppläggningen och inriktningenjav arbetet överensstämmer med den av kommittén för den långsiktiga vägplaneringenföreslagna utvecklingen av en s. k. perspektivplanering. För verksamhetsåretförutsätts oförändrad resursinsats. Sammanlagt uppgår medelsbehovet till . uppgifter vid fastställande avarbetsplaner regleras bl.a. i väglagen (1971:948), i förvaltningslagen (1971:290) och i vägkungörelsen (1971: 954, ändrad : 734). Efterfrågan inom detta område är beroende av omfattningen, lokaliseringen och svårighetsgraden av vägbyggandet. Medelsbehovet för för an givna verksamhetsområde uppgår till . Under delposten försvarsuppgifter är målet att ibl. a. ge nom åtgärder beträffande fredstida arbetsplaner och förändringsären den, krigsvägsplaner, tillgodoseende av personal och materialbehov, försvarsutbildning och säkerhetsskydd initiera och samordna krigs- och beredskapsplanläggning samt förbereda dess försvarorganisa tion. har i enlighet medregeringens anvis ningar överlämnat programplan för programmet Vägar inom! det eko nomiska försvaret. Enligt anvisningarna för programplaneringen förperioden /78 1981/82 skall planera dels för driftkostnader, dels;för investeringskostnader. Programmet Vägar omfattar en programnivåJ Driftkostnaderna skall enligt anvisningarnaplaneras inom j en kost nadsram av . För att ålagda uppgifter och åtaganden skall kunna lösas äskar hämtöver . för att kunna fortsätta rekryte ringen till frivilliga driftvämet och genomföra kontraktsenlig utbild ning samt . för en handläggartjänst vid försvarssektionen. Sammanlagt äskar därmed . Investeringskostnademaunder programmet Vägar skall enligt anvis- 1976/77:100 Bilaga9 45 ningarnaför femårsperioden planeras inom en ram av 52 milj. kr. i programplanen tar upp ca 10,1 milj. kr. för följande investeringar. reservbromateriel och bromaterielförråd 6,4 reservdelar till fordon ochmaskiner 3,0 skyddsrum i vägstationer 0,1 anläggningar för lagring avdrivmedel 0,6 För järnvägsärenden m. m. väntas för den kommandefemårsperioden en viss ökning ske av antalet ärenden bl. a. beroende påtunnelbaneutbyggnader och på att kommit under verkets tillsyn. Förår 1978 beräknas anslagsbehovet till , vilket belopp innebäroförändrad reell nivå jämfört med . Sammantaget begärs för tuider anslagetÄmbetsverksuppgifter 23 milj. kr. innebärande en ökning med 15,5 milj. kr.,varav pris- och löneomräkningen utgör 0,9 milj. kr. 2.2.Drifl av statliga vägar Anslaget är ett kalenderårsanslag och avserframförliggande kalenderår. äskande avser således . Drift avstatliga vägar omfattar dels åtgärder för trafikens framkomlighet och säkerhet,dels åtgärder för att bibehålla standarden på vägnätet, dels vissaförbättrings-och ombyggnadsarbeten på främst de sekundära och tertiäravägnäten. Av dessa tre grupper har de två första, benämnda servicearbeten ochunderhållsarbeten, satts i främsta rummet vid dispositionen av tillgängligamedel. En utgångspunkt för planeringen av driftåtgärdernapå det statliga vägnätet har varit ambitionen att bibehålla en i förhållandetill trafikutvecklingen i stort oförändrad servicenivå. Det torde inte varamöjligt att i någon märkbar utsträckning minska omfattningen av snöröjning,halkbekämpning, hyvling av grusvägar, färjedrift etc. utan att detta skulle fåmenlig inverkan på framkomlighet och trafiksäkerhet. En tillfredsställandeservicenivå torde vara en förutsättning för att såväl person- somgodstransporter kan ske någorlunda planmässigt även vid svåraväderleksförhållanden, vilket är av väsentlig betydelse för övrigasamhällsfunktioner. Servicearbetena måste således enligt verket, vid samtligaplaneringsnivåer, betraktas som fasta. De motsvarar för en kostnad av857 milj. kr. Oförändrad service förutsätter vidare viss nivå förunderhållsarbetena vad beträffar behov som måste tillgodoses med bådekortsiktiga och mera långsiktiga åtgärder, t. ex. beläggnings-, oljegrus- ochgrusvägsarbeten. Behovet bestäms med ledning av underhållsinventeringar somutförs genom besiktning av vägnätet. Inventeringarna ger möjlighet att beräknabehov av två skilda slag, nämligen periodiskt och ackumulerat behov. Detperiodiska behovet kan i stort sägas motsvara det behov som Prop.1976/77:100 Bilaga 9 45 uppstårtill följd av den årliga förslitningen av vägnätet. Förslitningen på varjevägavsnitt bör inte tillåtas ske i större omfattning än att väg-kapitaletbibehålls och därmed mer genomgripande och kostsamma åtgärder kan undvikas. Ommedelsutrymmet inte medger att det periodiska behovet åtgärdas uppstår ettackumulerat behov av underhållsarbeten. Föratt aktualisera informationen om tillståndet på de asfaltbelagda vägarnagenomfördes en underhållsinventering av dessa. Inventeringenutgjorde huvudsakligen en tillståndsbedömning av beläggningarna med avseendepå slitage och bärighet. Förslitningen av asfaltslitlagren varierar förutom medyttre faktorer även med beläggningstyp, varför tiden för nedslitning blirberoende på det belagda vägnätets sammansättning. Den för riket genomsnittligaförslitningen medför att det belagda vägnätets slitlager måste förnyas vartåttonde år. Vägverkethar beräknat att det periodiska behovet av underhållsarbeten under år 1978medför en kostnad av 644 milj. kr. Behovet består av ersättning av asfaltbeläggningar till en kostnad av 334 milj. kr., varav avser nya oljegrusslitlager för 80 milj. kr. För iståndsättning, rivning avoljegrusslitlager, dikning, grusning, trafik-linjemålning och övrigt underhållberäknas 310 milj. kr. Till detta skall läggas gemensamma kostnader som avvägverket har beräknats till 193 milj. kr. Dessa arbeten kan emellertid inte isin helhet utföras innan viss del av det ackumulerade behovet har åtgärdats.Vidare förutsätter en återhämtning av det ackumulerade behovet avunderhållsarbeten i vissa fall förarbeten i form av islåndsättningsarbeten föratt öka bärigheten. Det ackumulerade behovet av underhållsarbeten och detdärav följande behovet av islåndsättningsarbeten beräknas enligt ibörjan av uppgå till sammanlagt 2 050 milj. kr. Av totalbeloppethänför sig 660 milj. kr. till nya asfaltbeläggningar, motsvarande en våglängdav . Vidare ingår 240 milj. kr. för att åtgärda väg med slitlager av oljegrus. Islåndsättningsarbeten för nya asfalt-ocholjegrusbeläggningar beräknas uppgå till 550 milj. kr. Dikning och övrigaarbeten svarar mot en kostnad av 600 milj. kr. Driftåtgärdemaskaraktär, främst då servicearbeten , medför att driftorganisationeninte kan hålla en balanserad sysselsättning enbart med service- ochunderhållsarbeten. De sysselsättningsproblem som korttidsvariationer i arbetetskapar måste i huvudsak mötas med åtgärder inom delprogram Förbättringsarbeten. De förbättringsåtgärder som utförs avdriftorganisationen inriktas i huvudsak på det sekundära och tertiära vägnätet.Åtgärderna avser att höja detta vägnäts standard och därmed öka framkomlighetenoch trafiksäkerheten. I många fall medför förbättringsåtgärder att annarsnödvändiga nybyggnadsåtgärder kan senareläggas. Behovsinventeringenvisar på ett medelsbehov av i runt tal 300 milj. 1976/77:100 Bilaga9 47 kr.per år for att klara behoven fram . Detta motsvarar ca 380 milj.kr. Under delprogrammet Förbättringsarbeten pådriftprogrammet upptas emellertid endast ett så stort anslag som behövs för attuppnå en balanserad sysselsättning inom driftorganisationen. Detta beloppberäknas uppgå till 136 milj. kr. jämte gemensamma kostnader om 39 milj. kr.En förutsättning vid beräkningen av sysselsättningsbehovet är att verket fårmedel dels för att upprätthålla oförändrad servicestandard, dels för attåtgärda det periodiska behovet av underhållsarbeten. Anslag för service- ochunderhållsarbeten som inte uppgår till nämnda nivå medför sysselsättningsproblem. förslag till vidmakthållandeprogram förår 1978 uppgår till 1 940 milj. kr. med fördelning på delprogram enligtföljande sammanställning- Till delprogram direkt hänförbara kostnader Gemensamma kostnader kalkylmässigt fördelade milj, kr. Det ordinarie driftanslaget för uppgår fill1 610 milj. kr. Pris- och löneomräkning uppgår till ca 207,7 milj. kr. För samma vidmakthållandeprogram äskades inklusive det ökade lönekostnadspålägget 1 612,5 milj. kr.Äskandet utgick från en preliminär 5-årsplan för driftverksamheten som visatsig vara ca 50 milj. kr. lägre än den nu framtagna definitiva planen. Därtillkan kostnadsökningen beräknas ha underskattats med . Detta innebär att kostnaderna förvidmakthållandeprogrammet beräknas uppgå till ca 1 720 milj. kr. Med en beräknad kostnadsökning på innebär detta enkostnad för driftverksamheten för på totalt 1 940,0 milj. kr. Programnivån anger kostnaderna för ettvidmakthållande dvs. vad som krävs för att tillgodose det periodiskaårliga behovet av underhållsarbeten upprätthålla årsbalanserad sysselsättning för driftpersonalen med förbättringsarbeten. har driftpersonalenminskat med över 1 500 personer. Verkets resursdimensionering baseras påambitionen att nuvarande servicestandard i stort skall upprätthållas. Prop.W16fll: 100 Bilaga 9 43 k. R-tjänstemän dvs. arbetare vid vägförvaltningarna kan med ledning avpågående dimensioneringsarbete beräknas till ca 5 060 personer, vilket skulleinnebära en minskning med ca 450 personer jämfört med nuvarande antal.Maskininnehavét bedöms i pågående dimensioneringsarbete minska med ett 50-talenheter för vardera lastbilar, väg-hyvlar, paketbilar och hjullastare. Vägverketsbegäran om investeringar i fordons- och maskinparken, som redovisas i detföljande under kapitalbudgeten, har enligt verket ett nära samband med framförallt servicearbetena inom den statliga vägdriften. Detta beror på attservicenivån är dimensionerande för den egna maskinparken liksom i huvudsak förden fasta personalen. Efter den kraftiga neddragningen av maskinparkenkrävs enligt verket betydande ökningar av investeringsanslaget för att genomersättningsanskaffningar kunna bibehålla maskinparken vid nuvarande nivå. 2.3.Byggande av statliga vägar Detta anslag, som i likhet med föregående anslag ärett kalenderårsanslag och avser framförliggande kalenderår, omfattar ny- ochombyggnadsåtgärder på det statliga vägnätet. Vägverketgenomförde en behovsinventering för perioden 19761990 baseradpå av verket uppställda kriterier för tillfredsställande vägstandard ochberäkningar av trafikens utveckling. Dämtöver undersöktes det på motsvarandesätt beräknade behovet av ombyggnads- och förbättringsarbeten relaterat till1972 års trafik för att landets olika delar skall få en i förhållande till trafikbehovenlikvärdig transportstandard. Behovet av åtgärder på befintliga vägar harbedömts med utgångspunkt från ett antal urvalskriterier. Av urvalskriterierna framgår om åtgärd skallutredas. Vid val av åtgärd övervägs i första hand förbättring sora kan avseförstärkning, breddning och punktförbättring och i andra hand om- ellernybyggnad. Föratt få ett mått på investeringsbehovet har åtgärderoch kostnader satta i relation till en uppskattad årsdygns-trafik år 1990framtagits. För att dessutom få ett mått på vilka åtgärder som redan bordevarit vidtagna har åtgärdema relaterats till årsdygns-trafiken . De av redovisade resultaten avbehovsinventeringen återgavs i budgetpropositionen 1975/76: 100 bil. 8, sid.54. Pågmndval av behovsinventeringen upprättades långtids- och flerårsplaner förperioderna 19761985 respektive 19761980. En summering av kostnaderna förlångtidsplanerna och resterande delar i behovsinventeringen visar atttotalkostnaderna för erforderliga väginvesteringar relaterat till denprognostiserade årsdygnstrafiken uppgår till 20 500 milj. kr. i 1976års kostnadsnivå. I förra årets anslags- 1976/77:100 Bilaga9 49 framställningangavs totalkostnaden till 21 000 milj. kr. Anledningen till skillnaden på 500milj. är att långtidsplanerna innehåller objekt dimensionerade föröppningsårets trafik och inte 1990. Kostnaderna för perioden19761990 blir på detta sätt lägre än de som anges i behovsinventeringen. Till beloppet 20 500 milj. kr., som inkluderarpågående arbeten, kommer kostnader för central och regional administration,översikts- och detaljprojektering, mervärdeskatt, tunnelbanor etc. Dessakostnader uppgår till på ovanstående belopp plus en fast årlig kostnad på150 milj. kr. Totalbeloppet för att åtgärda detinventerade behovet fram uppgår därmed till 26 850 milj. kr. De kriterier för den framtida vägstandarden, somuppställdes för behovsinventeringen, innebar en skärpning jämfört med fidigareanvända kriterier. Sålunda skärptes t. ex. kriterierna för val av typsektionvid ombyggnad, vUket kom till uttryck i att utgav ändrade anvisningarunder . Då statsmaktema inte har tagit slutlig ställningtill den framtida trafikpolitiken får i sin planering utgå från deintentioner som statsmakterna uttalar bl. a. genom de anslag som beviljas.Utvecklingen av anslaget till vägbyggandet är sådan att även med de skärptakriterierna understiger anslagen det av bedömda behovet. Vägverkettolkar statsmakternas ställningstagande härvidlag så att standardkriteriernamåste skärpas ytterligare. Tolkningen att kriterierna måste skärpas kan ocksågöras utifrån betänkandet "Vägplanering" (SOU 1975: 85) som framlagtsav kommittén för den långsiktiga vägplaneringen (KLV). Kommittén diskuterarsom riktpunkt för planeringen en resursvolym för ombyggnads- ochförbättringsarbeten kostnadsnivå på totalt ca 15 000 milj. kr. Beloppet kan jämföras med behovsinventering,som anger ett resursbehov av 20 500 milj. kr. Inom pågår ett omfattandeutredningsarbete för att undersöka vilka effekter som följer av lägrevägstandard än verket planerat, dvs. en senareläggning av åtgärder och/ellerlägre byggnadsstandard. Effekterna har bl. a. studerats med avseende på deursprungliga kriterierna för behovsinventeringen, vägbredd, randbebyggelse,bärighet, slitlager och övriga kombinafioner av dessa kriterier. föreliggerföljande preliminära resultat. Vägbred d skri ter i et Det finns i huvudsak följande tre möjligheter attåstadkomma kostnadsreduktioner i förhållande till behovsinventeringen: 4 1976/77. 1976/77; 100 Bilaga 9 50 att tillåta större trafikmängder innan åtgärdersätts in att sänka standarden vidombyggnad eller att öka andelenförbättringsarbeten på bekostnad av andelen ombyggnad. Den höjning av trafikflödesgränserna innan åtgärdsätts in som utredning pekar på ger en minskning avinvesteringskravet på vägbreddskriteriet med ca 2 900 milj. kr. jämfört med behovsinventeringen. De åtgärder, som föreslås i behovsinventeringen ochföranleds av detta kriterium, ger som regel större samhällsekonomiskt utbyte änåtgärder som föranleds av vägbreddskriteriet. Avgörande är trafiksäkerheten.De prutningar, som eventuellt blir nödvändiga, bör framför allt göras somsänkning av standarden vid ombyggnad. Från både samhällsekonomisk synpunkt ochenbart trafiksäkerhetssynpunkt är det olämpligt att öka andelen genomfarter påbekostnad av andelen förbifarter. Om KLV:s riktpunkt på 15 000 milj. kr. skall gällaför den kommande femtonårsperioden pekar utredning på att behovsinventeringenskrav på 5 500 milj. kr. för förbifarts- och genomfartsleder måste minskas med1 400 milj. kr. till 4 100 milj. kr. Denna reduktion av behovsinventeringenskostnader fram innebär att många tätorter får förbifarter ochgenomfarter utförda i en betydligt lägre standard . Enligt behovsinventeringen uppgår kostnaderna förbärighetshöjande åtgärder fill 1 500 milj. kr. har genomfört en översynav behovet av bärighetshöjande åtgärder på statsvägnätet. Endast denödvändigaste åtgärderna har redovisats. Kostnaderna för att höja tillåtet axeI-/boggi-trycktill 10/under större delen av året på vägar, som från transportsynpunktredan idag bör ha full bärighet, uppgår enligt denna översyn till ca 700 milj.kr. Därav avser ca 300 milj. kr. åtgärder på svaga broar.Kostnaderna för att förstärka vägar som har nedsattbärighet uppgår till ca 1 200 milj. kr. Utöver dessa 1 900 milj. kr. tillkommerkostnader för att bibehålla bärigheten på vägar som upplåts för 10/16tons belastning. Dessa kostnader är svåra att bedöma och kommer i första handatt belasta driftanslagen. menar att kravet på fullgod bärighetknappast kan ifrågasättas. Kostnaderna för de bärighetsåtgärder sombehovsinventeringen anger måste i ställetminskas genom en senareläggning av åtgärder till fidpunkter bortom år 1990.Men Prop.1976/77:100 Bilaga 9 51 varjesenareläggning av bärighetshöjande åtgärder innebär att timmer-transporter förskogs- och massaindustrin, mjölktransporter för jordbruket, grus- och andramaterialtransporter för byggnadsbranschen, godstransporter för industrin ochhandelsnäringarna, sophämtning samt andra tunga transporter försvåras ochfördyras i de områden av landet där den dåliga bärigheten på vägarna redan idagär mycket besvärande. Inom ramen för 15 000 milj. kr. bedömer detnödvändigt att en minskning sker med 500 milj. kr. från behovsinventeringens 1500 milj. kr. till 1 000 milj. kr.