prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — SJ planerar att lägga ut en beställning under /79. Östersjöleden YstadSwinoujscie trafikeras av enpolsk tågfärja. Ytterligare en polsk färja kommer att sättas in på denna led år1977, Spårstandarden och spårkapaciteten förbättras successivti viktiga banavsnitt. Så uppmstas t. ex. huvudlinjema fortlöpande tUl enstandard som tekniskt medger en hastighet av /h för tåg i resandetrafik. Arbetena består huvudsakligen av rälsbyten samt inläggning avbetongsliprar eUer hårdträsliprar med fjädrande fästen. SJ menar att om man på skaU kunnatillhandahälla rese- och transporttjänster, som kvalitetsmässigt skall blibättre än t. ex. landsvägsbussamas tjänster, behövs en uppmstning som ipersontrafik möjliggör hastigheter /h. En sådan upprustning fordrar investeringar i såväl fasta anläggningar som mllande materiel.Enbart investeringarna i fasta anläggningar beräknas bli av storleksordningen 1976/77:100 Bilaga9 247 vid 1977/kostnadsnivå. har i enlighet med SJ:sförslag i fjolårets anslagsframställning beslutat att 11 milj. kr, bör användasunder /77 för upprustning av . SJ avser attfortsätta de därmed inledda upprustningsarbetena. Beträffande bandelarna ÄlvsjöJärna ochStockholmMärsta bedömer SJ att ett ökat antal fjärrtåg, högre hastigheter,styv tidtabell för intercitytrafiken etc, gör att det inte går attköra insatståg i lokaltrafiken i nuvarande omfattning. Lokaltrafikens stom-tågkan inte heller köras med nuvarande regelbundna tider och tidsintervaller. Omnuvarande spårkapacitet inte utökas måste en del av lokaltågen göra längreuppehåll vid stationerna för att släppa förbi fjärrtågen. Mot denna bakgrund har SJ skisserat ett nyttdubbelspår mellan och , För sträckan ÄlvsjöFlemingsberg pågår påregeringens uppdrag projektering av ett tredje och fjärde spår intUl detbefintliga dubbelspåret. För projektering och utbyggnad av denna etapp, inkl.stationsanläggning, beräknas av . Ungefär krävsför ev. projektering och utbyggnad av ett nytt dubbelspår mellan Flemingsbergoch , som tänkts kunna anläggas i en ny sträckning över . Dettaarbete skulle dock delvis kunna bedrivas med delenÄlvsjöFlemingsberg, varför hela det nya dubbelspåret ÄlvsjöJärna skulle kunnavara färdigt 1983. Den totala kostnaden för projektet beräknas tillstorleksordningen 800 milj. kr. i 1977/prisnivå. SJ kan f. n. inteprecisera sin andel av den totala kostnaden men beräknar att av totalkostnadenendast en mycket liten del kommer att medföra fördelar för fjärrtrafiken settur företagsekonomisk synvinkel. I avvaktan på ställningstaganden till SJ:s planerför sträckan planering av nytt dubbelspår mellan Coch ännu ej påbörjats. För att möjliggöra ett förverkligande av projekt avdenna karaktär utan företagsekonomiskt negativa effekter för och därmed för kollektivtrafiken på järnväg menar SJ, attriksdagen i enlighet med motiv och synpunkter framförda bl, a, i betänkandet(SOU 1975: 47) Kollektivtrafik i tätort bör medge erforderliga avvikelserfrån vanligen gäUande företagsekonomiska förräntningskrav ochfinansieringsformer. SJ föreslår sålunda att SJ:s andel av totalkostnaden exkl. det marginella belopp som beräknas medföra fördelar för fjärrtrafiken finansieras med avskrivningsanslag. En ny teknik med bl. a. automatiska rangerbromsarhar tagits i bmk på godsbangården i . Ett stort antal rangerbromsarersätter den passningen med utläggning av broms- Prop.1976/77:100 Bilaga 9 248 Resultatet blir högre kapacitet på bangården, bättre arbetsmiljö ochmindre antal godsskador, SJ räknar därför med att utrusta även andra störregodsbangårdar med bromsar av denna typ. Utbyggnaden av SJ:s fjärrblockeringsnät fortsättermed i stort sett oförändrade resurser. Under /76 harfjärr-blockeringsanläggningar tagits i bmk på bansträckorna VästeråsKöping,GävleSöderhamn, FalköpingNässjö och KorsnäsBorlänge, sammanlagt . Praktiska prov med utmstning för automatiskttågstopp pågår på linjen ÄlvsjöVästerhaninge, Avsikten är att utrusta huvudlinjernapå affärsbanenätet med sådan utmstning . Det första datorbaserade signalställverket beräknastas i bmk i , Avsikten är att ställverket under de närmasteåren skaU utvidgas tUl att omfatta hela som ettliknande ställverk påbörjas i . Användning av tele- och datateknik ökar såväl inomtele-foniområdet som inom områdena datateknik och processtyrning. Härigenomuppkommer krav på ökad kapacitet och utbyggnad av bl. a, telekabel- ochradionäten. Även kraven på telenätets kvalitet ökar genom datatransmissionensstörre känslighet för stömingar. En vidareutveckling av det automatiskaplatsboknings- och färd-biljettsystemet med särskUd hänsyn till intemationellabUjetter pågår. En stor del av intäktsredovisningen har undersenare år flyttats från stationerna och centralförvaltningen till sexredovisningscentraler. Härigenom har behovet av personal för redovisnings- ochstatistikarbete successivt minskat, framför allt inom centralförvaltningen. Ett nytt datatekniskt system håller på att utformasför expedierings-och redovisningsrutinerna i inländsk styckegodstrafik. Fördetta behöver redovisningscentralerna förses med dataterminaler som anslutstUl den centrala dataanläggningen via telenätet. Systemet väntas ge väsentligtlägre expedieringskostnader samt en snabb och ändamålsenlig information omstyckegodsstmkturen. Kunderna kommer också att kunna betjänas på etteffektivare sätt än f. n. En del större kunders order- och lagerrutiner harintegrerats med SJ:s faktureringssystem. För att ersätta den nuvarande hålremsutrustningensom används för registrering av data för materialredovisnings- ochutbetalningssystemen har ny utrustning beställts. Registrerade data kommer attöverföras onlLne från materialadministrationens redovisningsenheter i Örebrooch till SJ:s datacentral i , . Den kontinuerliga övervakning av lokens användningsom nu är uppdelad på åtta distrikt kan med hjälp av ett ADB-system, somutvecklas inom SJ, sammanföras till en enda lokledningscentral. 1976/77:100 Bilaga9 249 beräknasmedföra rationaliseringsvinster genom ökat lokutnyttjande, bättreunderhållsplanering och minskat behov av manuellt arbete. Systemet beräknaskunna utvidgas till att omfatta även personvagnar. Arbetetmed ett nytt informationssystem för godstrafiken är inriktat på ett onlinedatasystem för den gmndinformation, som erfordras vid det dagliga planerings-och transportledningsarbetet. Avsikten är också att det skall kunna användasför sammanställning och distribution av tomvagnsorder och verkstadsbeordringarav godsvagnar samt för informationsutbyte mellan trafikområdena, Isyfte att förenkla och effektivisera utarbetandet av olika tidtabellspublikationerkommer tidtabellsdata att bearbetas och lagras i ett särskUt ADB-system, Radiotekniken anlitas alltmer vid transportledningoch range-ringsarbeten. Medtågorderradio kan bl. a. säkerhetsmeddelanden snabbt utväxlas mellantrafikledningscentral och lokpersonal. Tågorderradio finns nu på sträckanRiksgränsenLuleå samt inom . Till automatväxlarna i SJ:s telefonnät ansluts ettradionät med basstationer som skall täcka jämvägens område och närliggandevägnät. Bärbara radioapparater tiUdelas arbetsenheter som utför arbete utmedspåret, vilket möjUggör direktförbindelse med tågledningen och andra till SJ:stelenät anslutna expeditioner. Driftradio ökar den effektiva arbetstiden förarbetslag och reparationsenheter samt möjliggör även en snabbarefelavhjälpning. På linjer med sådan kommunikationsradio kommer även lok ochmotorvagnar att utmstas med anslutningsapparater i den mån linjen inte ingår idet särskilda tågorderradiosystemet. Alltfler bangårdar utmstas med radioanläggningar. Radion underlättararbetsledningen och det interna informationsutbytet, minskar väntetiderna samtgör växUngsarbetet säkrare och effektivare. Byte tUl modemare radiomaterielutförs successivt i samband med frekvensbyte enligt krav. Detökade behovet av teleförbindelser för olika ändamål, däribland dataöverföring,har medfört krav på övergång tiU bärfrekvenssystem med störte antal kanaler. Detförsta systemet av 120-kanaltyp togs i drift på sträckanMalmöHässleholm. SJ avser att anlägga system av denna typ på hela triangelnStockholmGöteborgMalmöStockholm samt på sträckoma StockholmGävleSundsvaUoch HaUsberg . En automatisering av tågövervakningen bUr alltmerangelägen allteftersom fj ärrblockering införs, tåghastigheterna höjs ochtrafiken ökar. För detta ändamål har konstmerats och används 1976/77:100 Bilaga9 250 olikatyper av detektoranläggningar som placeras intill spåret, F, n. finns 33varmgångsdetektorer, vilka mäter värmestrålningen frän vagnamas hjullagerboxaroch ytterligare anläggningar planeras. Tjuvbroms-detektorer mätervärmestrålningen från vagnamas hjulringar, F, n, finns 7 anläggningar ochytterligare anläggningar planeras, Hjulplattdetekto-rer indikerar med hjälp aven särskild strömkrets om några hjul som följd av friktion vid fastbromsningfått plattor i hjulringarna. Driftprov av sådana anläggningar pågår,Lastprofilindikatorer indikerar med hjälp av fotoceller med infrarött ljusföremål, som ligger utanför tillåten lastprofils begränsningslinjer, ITrelleborg har en anläggning instaUerats för sådan kontroll av vagnslaster iinternationell trafik. Elektroniska vagnvågar finns f. n. på tio platser.Vagnarna vägs under rullning, varvid vikterna registreras automatiskt.Utmstningama kan kompletteras med olika kontrollfunktioner, t. ex. förövervakning av ev. överlast och snedlast hos vagnar. Föratt kunna tillgodose den ökande trafikens behov ökas eldriftanläggningarnaskapacitet och driftsäkerhet successivt, främst genom följande åtgärder. Nya omformarstationer byggs och befintUgaomformarstationer förbättras, nya matarledningar och förstärkningsledningarbyggs och befintliga återledningar förstärks, befintliga kontakt- ochhjälpkraftled-ningsanläggningar förstärks och moderniseras. Ledningsarbeten av nämnda slag har utförts såväl påtriangeln StockholmGöteborgMalmöStockholm som på norrlandslinjer. Övergångtill fjärrstyrning av omformarstationer fortsätter. Den teletekniskautvecklingen har gjort det möjligt att fjärrstyra omformarstationer med hjälpav minidatorer. Härigenom kan driftpersonalen avlastas en del mtiner och istäUet kan flera omformarstationer med tillhörande ledningsnät fjärrstyrasfrån samma central. Denya komponentema har högre driftsäkerhet och kräver mindre underhåU. Genomuppmstningarna erhålls även bättre verkningsgrad och bättre energiutnyttjande. Automatkopplet är ett projekt som exemplifierar detinternationeUa beroendet. Tidpunkten när automatkoppel skall införas vid deeuropeiska järnvägama har efterhand flyttats fram. Tidpunkten för dennasystemutveckling är enligt SJ beroende av internationeUt ställningstagande påregeringsnivå. SJhar provat olika slutna toalettsystem i personvagnar för att ökabekvämligheten för de resande och få en mer miljövänlig konstruktion.Vakuumtoaletten har visat sig mest lämplig och sådana toaletter har nuinstaUerats i ca 50 vagnar. YtterUgare installationer pågår och avsikten äratt nyanskaffad persontrafikmateriel skall vara utrustad med slutettoalettsystem. 1976/77:100 Bilaga9 251 Provkörningar och mätningar av gångegenskaper hosden rullande materielen utförs kontinuerligt som en del av utvecklingsarbetetför lok och vagnar, SJhar fått bidrag från transportforskningsdelegationen (TFD) för undersökningarav järnvägsfordons gångegenskaper. Med hjälp av matematiska modeller studerashur järnvägsspår och fordon samverkar. Arbetet inriktas på att beräknasambandet mellan spårfelens storlek och fordonens rörelse i sidled. Dessutomutförs studier av möjlighetema att utnyttja hybriddatorer för att förenkla ochförbUliga beräkningama. Medelsförbrukningen under budgetåren 1975/761977/78 1975: 1 angavs en investeringsram om 480milj. för /7 6. Genom regeringens beslut den 23 oktober1975 och om tidigareläggning av vissa anläggnings-ochbyggnadsarbeten, höjdes investeringsramen med sammanlagt 15,9 milj. kr. Utöverden sålunda fastställda investeringsramen 495,9 mUj, kr. gavs SJ underbudgetåret möjUgheter att efter samråd med AMS tidigareläggaindustribeställningar och anläggningsarbeten enUgt följande. I beslut uppdrogs åtarbetsmarknadsstyrelsen att i samråd med SJ tidigarelägga vissaindustribeställningar. I enUghet härmed har SJ tiU budgetåren 1975/76 och 1976/77tidigarelagt anskaffningar av mUande materiel, bussar ochinvesteringsinventarier för sammanlagt 129,8 mUj. kr., som till skallinvärderas på SJ:s fond. Vidare bemyndigades AMS attbestrida vissa utgifter för arbetsmiljöinsatser inom bl. a. affärsverken. TillSJ:s förfo, gande har härigenom ställts ytterligare 5,2 mUj. Totalt har således AMS stäUt 135 nulj. tiU SJ:sförfogande för investeringar under budgetåren 1975/76 och 1976/77. Iprop, 1975/76: 100 har för /77 angetts ett investermgsanslag om524,7 milj, kr, och en investeringsram om 515,3 milj, kr. Efter förslag avtrafikutskottet anvisade ett 30 milj. kr. I enlighetmed detta beslut och med regeringens beslut omvissa sysselsättningsfrämjande åtgärder, har regeringen den 8 april 1976fastställt investeringsramen för budgetåret till 555,3 milj. kr. För /78 har SJ beräknat medelsförbmkningentill 977 milj. kr. Av följande sammanställning framgår faktisk resp.beräknad medelsförbrukning på investeringsanslaget Jämvägar m. m. underbudgetåren 1975/761977/78. Planerade investeringar /78 som berörersättningsberättigade banor redovisas särskilt. Prop.1976/77:100 Bilaga 9 252 Varav för ersättningsberättigade banor Ny- och ombyggnad av '555,3 av SJ begärd ramhöjning om 15 milj. kr. SJanför i huvudsak följande rörande de olika objektgrupperna. Medelsförbrukningen för /78 beräknastUl 47,7 milj. kr,, varav 32,1 milj, kr, avser nya objekt. anmälda större objekt avser enreparations- och lastjusterings-anläggning i samt ombyggnader avbangårdarna i UddevaUa och . Rangerbromsanläggningar och nya spår planeras vidgodsbangårdarna i och . Dessutom avser SJ att utökarangerbromsanlägg-ningen i i samband med anläggande av nya spår.Medelsbehovet under /78 beräknas bli 15,0 milj. kr. Vid norra planeras en nycontainerterminal som ersättning för nuvarande provisoriska terminal. Den nyaterminalen förses med Prop.1976/77:100 Bilaga 9 253 Investeringsbeloppet exkl. kran beräknas bli 9,1 milj. kr,, varav3,9 milj. kr, /78. Trafiken på den öppnade tågfärjeledenYstadSwinoujscie beräknas öka . Leden trafikeras av en polsktågfärja. Ytterligare en polsk färja sätts in . Bangården i byggas ut med bl. a, godstågs-, rangerings- och kajspår. Utbyggnaden,som dimensioneras för trafik med två tågfärjor, beräknas kosta 6,9 milj. kr.Investeringen bör påbörjas /77, då medelsförbrukningen beräknasbU 0,5 milj. kr. Återstoden faUer huvudsakligen på /78. I planeras ombyggnad av bangården för ca1,7 milj. kr. under /78. Stationen ligger på den dubbelspårigasträckan MjölbyNässjö. Vid ombyggnaden skall bl. a. växlar i bangårdens norraoch södra ändar flyttas. Härigenom kan tåghastigheten höjas. Dessutom förlängsen sidotågväg med närmare 300 m. Också vid , som ligger på dubbelspåretHallsbergLaxå, planeras en flyttning av växlarna i bangårdens båda ändar.Dessa arbeten har tidigare planerats bli utförda i samband med attfjärrblockering installeras på sträckan, Tidigareläggningen motiveras främst avsäkerhetsskäl. Investeringsbeloppet, som beräknas till 1,3 milj. kr., fallerhelt /78. Ny-och ombyggnad av järnvägslinjer Den totala medelsförbrukningen /78 beräknastill 62,2 milj. kr. anmälda större objekt avserpålförstärkningar på sträckan AlmedalMölndals nedre. Regeringen har efterriksdagens beslut och i enlighet med SJ:s förslag i fjolåretsanslagsframställning beslutat att 11 milj. kr. bör användas under budgetåret1976/77 för upprustning av . För fortsättning av den inleddaupprustningen beräknar SJ ett medelsbehov under /78 av 27,5milj, kr. Som förut nämnts bedömer SJ det nödvändigt attutöka spårkapaciteten inom , varför ett nytt dubbelspårskisserats. mellan och , Regeringen har uppdragit åt SJ att fördelsträckan ÄlvsjöFlemingsberg projektera ett tredje och fjärde spår intill deredan befintiiga spåren. För /78 har SJ preliminärt räknat medett medelsbehov av 25 mUj, kr, SJ anser att nämnda belopp bör finansieras medavskrivningsanslag. Totalt beräknas för /78 ettmedelsbehov om 60,5 mUj. kr,, vilket medger att räler läggs in, varav nya. På huvudlinjerna ersätts slitna räler med nya /m räler med högklassig befästning, Rälerna sanunansvetsas till skarvfriaspår. 1976/77:100 Bilaga 9 254 bättradebanstandarden ger många fördelar. De viktigaste är ökad res-komfort och lägrebanunderhållskostnader. Frigjorda räler används efter justering för attförstärka spåren på mindre starkt trafikerade linjer. Härigenom minskarkostnaderna för banunderhållet. Broarm, m. Medelsförbrukningen under /78beräknas till 6,8 milj, kr,, varav 3,2 milj, kr, avser nya objekt. Bron över Tämnarån på sträckan UppsalaGävlebyggdes , Bron är i sådant skick att den bör byggas om vilket planeras ianslutning till spårupprustningar på sträckan. Investeringsbeloppet beräknastiU 1,7 milj. kr., varav 1,1 milj, kr. SJ beräknar medelsförbmkningen under budgetåret1977/78 till 49,4 milj, kr., varav 7,4 mUj. avser nya objekt. anmälda större objekt är nyastyckegodsterminaler i och , tiUbyggnad av f, d, ilgodshuset iStockholm med kontorslokaler samt personal- och arbetslokaler. Vid planerar AB Trafikrestauranger attutöka sina lokaler för vagnfournering, restaurang och försäljning, Ianslutning tUl dessa arbeten avser SJ att förbättra vissa personal- ocharbetslokaler samt bygga ut en del affärslokaler inom stationen för uthyming.Investeringsbeloppet beräknas tiU 2,5 milj. kr, som faller heU på budgetåret1977/78. Inom banavdelningens underhållsområden planerasstörre om- eller nybyggnader av personal- och arbetslokaler i , totaltinvesteringsbelopp 3,1 milj, kr,, varav 2,0 milj. kr. /78.Ange, totalt investeringsbelopp 2,6 milj, kr,, varav 1,5 milj, kr, budgetåret1977/78 och , totalt investeringsbelopp 1,7 milj, kr., varav 0,4 milj. kr,/78. Investeringarna ger bättre och ändamålsenligarelokaler från arbets-och miljösynpunkt. Genom att sammanföra olika verksamhetertiU gemensamma lokaler erhålls också rationaliseringsvinster. Den totala medelsförbrukningen för budgetåret1977/78 beräknas till 4,4 milj. kr,, varav 3,6 milj. kr. avser nya objekt. I planeras en ny bussverkstad som skallersätta äldre verkstäder i och . Genom investeringen erhållstidsenliga lokaler från arbets- och mUjösynpunkt. Projektet möjliggörrationellare och mindre personalkrävande drift samt inbesparing av bussar.Investeringsbeloppet beräknas till 6,1 milj. kr., varav 3,3 milj. /78. 1976/77:100 BUaga9 255 Medelsförbrukningen för /78 beräknastill 12,4 milj. kr., varav 6,8 milj. kr. för nya objekt. Tidigareanmälda större objekt avser ombyggnad och upprustning av lokverkstaden i Örebrosamt ny värmeanläggning vid verkstad. Vid vagnverkstad planeras en förrådsbyggnadför utmstningar till sov- och sittvagnar. Genom investeringen frigörs värdefuUtverkstadsutrymme. Dessutom kan provisoriska förråd i mindre plåtskjul slopas.Genom rationellare arbetsplatser och koncentrerad förrådshållning skapasmöjligheter till personalbesparingar. Investeringsbeloppet, som beräknas tiU1,1 milj. kr., faller helt på /78. Vid huvudverkstad går spill- ochdagvattenavloppet efter viss rening ut i . Verkstaden bör anslutas tUldet kommunala avloppsnätet. Investeringsbeloppet beräknas till 2,2 milj, kr,,varav 1,1 milj, kr, /78, För tvättning och avisning av malmvagnar behövs enutbyggnad i tiU ett investeringsbelopp av 1,1 milj, kr. budgetåret1977/78. I tidigare anslagsframställning har SJ hemstäUt omavskrivningsanslag för vissa investeringar vid verkstäder inom det allmännastödområdet, SJ anser att avskrivningsanslag bör utgå ,enligt huvudregeln i kungörelsen (1970: 180) om statUgt regionalpoUtiskt stöd,för dels utbyggnaden i , dels den tidigare aiunälda värmeanläggningenvid huvudverkstad. Behovet av avskrivningsanslag för detta /78 uppgår därför tUl 1,4 milj, kr. Medelsförbrukningenför /78 beräknas till 2,4 milj. kr. IÖrebro planeras en ombyggnad av lediga lokaler i en av huvudverkstadensbyggnader. Lokalema skall inredas till kontorslokaler för materialadministrationensredovisningscentral, som behöver större utrymmen för bl. a. datoranläggning.Investeringsbeloppet beräknas tiU 1,1 milj. kr., som faller helt på budgetåret1977/78. Redovisnmgscentralens nuvarande lokaler kommer att användas somkontorslokaler av huvudverkstaden. i ärotillräckUga, varför en utbyggnad planeras. Investeringsbeloppet beräknas tiU1,1 milj. kr., som faller helt på /78. Medelsförbmkningen för /78 beräknastill 67,6 milj. kr., varav 9,9 milj. kr. avser nya objekt. anmälda större objekt avser utbyggnad avfjärrblockering, nytt signalställverk i och provanläggning för en ny typav ställverk för sträckan GöteborgMölndal Ö/N. Prop.1976/77:100 Bilaga 9 256 Utbyggnaden av fjärrblockeringen beräknas fortsättamed följande sträckor t, o, m, . Successivt färdigställande av delsträckor med början /81 vid skall ersätta deäldre ställverken i och varifrån växlar och signaler inomstora delar av manövreras. En första etapp har inletts medprovanläggningen GöteborgMölndal som är datorbaserad. Den fortsattautbyggnaden, som skall bygga på samma system, avser etapperna ochOlskroken. Kostnaderna beräknas till sammanlagt 24,5 milj. kr., varav 0,5 milj,kr, /77 och 6,1 milj, kr, /78, Lokalbangårdarna i och är starkttrafikerade. Så gott som alla växlar läggs om manuellt. Dessutom måste särskildlots medfölja vid växlingsrörelser. Genom ett nytt centralställverk kan dessanackdelar elimineras och personalbehovet minskas. Investeringsbeloppet beräknastiU 22 milj. kr,, varav 1,1 mUj, kr, /78. Arbetena avser plankorsningar mellan järnväg ochväg, I åtgärderna ingår nya säkerhetsanordningar vid helt oskyddadeplankorsningar, förbättring av befintliga säkerhetsanordningar för att ge ökatskydd och automatisering av säkerhetsanordningar i samband medrationaliseringar, t, ex, när fjärrblockering installeras. För vägskydd beräknas för /78 enmedelsförbmkning om 7 milj. kr. Detta belopp utgör SJ:s investeringskostnaderför säkerhetsanordningar. Härutöver utgår statsbidrag från anslaget C 4.Bidrag till trafiksäkerhetsfrämjande åtgärder vid järnvägskorsningar. I åtgärderna för att förbättra säkerheten vidplankorsningar ingår också dels byggande av planskilda korsningar ochparaUellvägar varigenom ett stort antal korsningar kan avstängas, dels profU-och siktförbätt-ringar vid plankorsningar. SJ:s kostnader för dessa åtgärder belastar SJ:sresultaträkning och finansieras delvis med statsbidrag. I beslut har regeringen uppdragitåt dels SJ att inom ramen för en kostnad av 3 milj. kr, vidtatrafiksäker- 1976/77:100 Bilaga9 257 hetsfrämjandeåtgärder avseende ökat skydd vid plankorsningar, dels åt SJ och statens vägverkatt planera och förbereda arbeten avseende byggande av vägportar ochanläggande av paraUellvägar inom en ram av 13 milj, kr, intill omedelbarigångsättning samt överlämna projektredovisning till arbetsmarknadsverket somhar att igångsätta och färdigställa dessa projekt som beredskapsarbeten närsysselsättningsläget så kräver. Arbetenahar till en del fullföljts och pågår i övrigt. Regeringen har i brev och den8 för de båda budgetåren 1975/76 och 1976/77 i investeringsramarnainlagt totalt 20 milj. kr, för sysselsättningsbefrämjande åtgärder, varav 5milj, kr. avser anläggning av parallellvägar i anslutning till järnvägskorsningar.Ungefär hälften av dessa arbeten har kunnat sättas igång, SJ:s strävan att genom olika åtgärder öka skyddetvid järnvägskorsningar har enligt verket försvårats dels genom den uteblivnaramhöjningen, dels genom att dessa arbeten i hög grad gjorts beroende av detallmänna sysselsättningsläget och igångsättningsmedgivanden från arbetsmarknadsverketför beredskapsarbeten. För att SJ på ett rationeUt sätt skall kunna bedrivaangelägna arbeten för ökat skydd vid järnvägskorsningar, behövs inte endast enökad utan också en jämnare och mer kontinuerlig medelstilldelning.