prop · G003116 · 1976-12-31 00:00:00 — Jag kommer också atl lägga framförslag beträffande avgiften lill sjikförsäkringen fr. o. m, . Sammanfattningsvis innebär den nyssnämndaöverenskommelsen alt ersättningen från sjukförsäkringen lillsjukvårdshuvudmännen för offentlig öppen läkarvård höjs från 70 lill . Patientavgift får tas ut med högst . Detinnebär atl det sammanlagda ersättningsbeloppet som huvudmannen får ta ut ökarfrån . Vissa ändringar avses också ske närdet gäller öppen läkarvård vid vissa sjukhus som inte drivs avsjukvårdshuvudman och vid remiss från privatpraktiserande läkare förundersökning vid privata rönlgenmoilag-ningar eller laboratorier. Ersättningen till sjukvårdshuvudmännen försjukvårdande behandlingar höjs . för varje behandling.Patientavgift får tas ut med högst . Del innebär atlhuvudmannens sammanlagda ersättningsbelopp ökar . Ersättning skall utgå även för hemsjukvård som ordinerats av läkareoch som lämnas av landsiingsanställd personal eller kommunala hemsamariter.Behandlingser-säitning skall inte längre utgå för utprovning och anpassning avtekniska hjälpmedel för handikappade. Sjukvårdshuvudmännens kostnader härförhar i stället beaktats vid bestämmandet av hjälpmedelsersätlningen. Liksom {.n. skall dock ersättning utgå för resekostnader i samband med utprovning ochanpassning av hjälpmedel. Överenskommelsen innebär också en höjning avsjukförsäkringens ersättning till sjukvårdshuvudmännen för sjukhusvård från 20lill . Motsvarande justering görs också av vårdavgifien fördem som inte omfattas av sjukförsäkringens ersättningsregler. Del förutsättsdock att sjukvårdshuvudmännen vid behov medger avgiftsnedsäilning eller avgiftsbefrielseför utförsäkrad patient så att patienten tillförsäkras visst utrymme för bostads-och andra levnadsomkostnader bl. a. vid kortare sjukhusvistelser. Ersättningenlill sjukvårdshuvudmännen för ambulanstransporter höjs från 12 lill , perinvånare och år. Karensbeloppei för sjukförsäkringens resekostnadsersättninghöjs i flertalet fall . Hjälpmedelsersätlningen höjs från 24 till 43 kr.per invånare och år. Sjukvårdshuvudmännen skall därvid avgiftsfritt eller tillnedsatt pris tillhandahålla glasögon till barn och ungdomar, Etl särskiltavtal har träffats mellan staten och om gemensamthuvudmannaskap för handikappinstitutet fr, o. m. den . Enligtdetta skall parterna tillskjuta . per invånare och år avhjälpmedelsersättningen till en fond för finansiering av handikappinstitutetsverksamhet. De nya ersättnings- och avgiftsreglerna skall gällaför . De innebär etl ekonomiskt tillskott försjukvårdshuvudmännen med 1 167 1976/77:116 24 För sjukförsäkringen beräknas de nya ersättningsreglerna innebäraen kostnadsökning med 938 milj. kr. Därvid har bl. a. räknats med enbetydande ökning av antalet ersätlningsberälligade sjukvårdandebehandlingargenom hemsamariler m. fl. Jag beräknar allökningen motsvarar Insatser för ca 20 000 patienter med i genomsnitt 200behandlingar . De överenskomna ersättningsreglerna kommer således alt bliav stor betydelse för sjukvårdshuvudmännens möjligheter alt bygga ut sinainsatser inom hemsjukvården. Detta är inte minst viktigt när del gäller alltillgodose vårdbehovet hos de äldre. Hälso- och sjukvården för de äldre kommer- med hänsyn lill den kraftigt växande andelen äldre personer - atl kräva stor uppmärksamhet och ställa väsentligaresurskrav på sjukvårdshuvudmännen. Regeringen är självtallel angelägen attmedverka till en positiv utveckling. I överenskommelsen framgår detta bl. a. avnämnda bidrag till hemsjukvården. Jag vill i detta sammanhang erinra om atlregeringen bemyndigat statsrådet atl tillkalla en särskildexpertgrupp för att få en samlad översikt av behovet på kortare och någotlängre sikt av hälso- och sjukvården för de äldre och vilka insatser som behövsför att tillgodose detta vårdbehov. Expertgmppen skall skyndsamt göra engenomgäng av de nämnda frågorna. Denna genomgång skall sedan ligga till grundför gemensamma överväganden med sjukvårdshuvudmännen. Jag förordar all de i överenskommelsen angivnaåtgärderna genomförs på det sätt som jag kommer att redogöra för i delföljande. 3.2Ersättning för offentlig öppen vård För läkarvård som ombesörjs av staten,landstingskommun eller kommun som inte tillhör landstingskommun utgårersäiiningfrån sjukförsäkringen lill sjukvårdshuvudmannen med ett enhetligt belopp av 70kr. för varje besök. Patientavgift får las ut med högst . I enlighet med vad som anges i överenskommelsen bör sjukförsäkringensläkarvårdsersältning lill sjukvårdshuvudmännen fr o. m. den 1 januari 1978höjas lill . Patientavgiften bör därvid få uppgå till högst 20kr. Vid läkarbesök hos den sjuke bör liksom f n. få las ut entilläggsavgift med . De nämnda beloppen inkluderar liksom f n, sådanaröntgen- eller laboratorieundersökningar som patienten kan bli remitterad tillvid läkarbesöket. Vid rådfrågning per telefon bör patientavgiften fortfarandevara högst . Enligt beslut av regeringen fårbestämmelserna i läkarvårdstaxan angående offentlig läkarvård under år 1977tillämpas för öppen läkarvård som meddelas vid vissa sjukhus, som drivs avannan än sjukvårdshuvudman. I överenskommelsen har förutsatts alt fr. o. m. år1978 driftavtal om den öppna läkarvården vid dessa sjukhus träffas mellan resp,sjukhus och närmast berörd sjukvårdshuvudman. Ersättning för den öppna prop.1976/77:116 25 vårdenvid sjukhusen bör därefter utgå till sjukvårdshuvudmannen. sjukhus kommer läkarvårdsersättning atl även fortsättningsvisutgå direkt till sjukhusen. Undersökning eller behandling hos sjukvårdshuvudmanefter remiss från försäkringsansluten privatpraktiserande läkare är avgiftsfriför patienten. Ersättning utgår f n. frän försäkringen tillsjukvårdshuvudmannen med . för varje sådan undersökning eller behandling.Remitteras patient av försäkringsansluten privatpraktiserande läkare förundersökning eller behandling till privat rönlgenmollagning eller laboratoriumsom har driftavlal med sjukvårdshuvudman ulgår ersättning frånsjukförsäkringen enligl bestämmelser som meddelar ianslutning till sådant driftavlal, I överenskommelsen har förutsatts alt dessaregler ändras på så sätt alt ersättning skall utgå med etl enhetligt belopp vidremiss från försäkringsansluten privatpraktiserande läkare lillrönlgenmottagningeller laboratorium som drivs av eller har driftavtal medsjukvårdshuvudman. Ersättningen skall liksom nu utgå lill sjukvårdshuvudmannenoch det ankommer sedan på denne atl komma överens med de privatainstitutionerna om vilken ersättning som skall utgå lill dessa.Ersättningsbeloppet lill sjukvårdshuvudmännen bör för åren 1978 och 1979utgöra . för varje remitterad patient. Motsvarande regler bör gälla vid remiss frånföretagshälsovårdsmotlagning som registrerats hos allmän försäkringskassa.Ersättningsbeloppet bör då vara . för varje remitterad patient ochpatientavgift få tas ut med högst . Fr. o. m. utgår ersättning från sjukförsäkringentill sjukvårdshuvudmännen för vård eller behandling som på grund av sjukdomoch efter ordination av läkare lämnas av annan vårdpersonal än läkare, i, ex.sjukgymnast, psykolog eller distriktssköterska. Ersättning utgår också förutprovning och anpassning av tekniska hjälpmedel åt handikappade. Ersättningenfrån försäkringen utgör , per behandling eller besök. Patientavgift fårtas ut med högst , per behandling eller besök. Införandet av denna ersättningsform har inneburiten värdefull breddning av försäkringens ersättningsregler, som tidigare ihuvudsak var knutna lill enbart läkarinsatser. Antalet behandlingsersältningarunder har väsentligt överstigit vad som beräknades vid reformensgenomförande. Bl, a. gäller detta behandlingar inom hemsjukvården. Den nyabehandlingsersättningen har uppenbarligen inneburit ett betydelsefulltekonomiskt stöd till sjukvårdshuvudmännens utbyggnad av denna vårdform. Del ärangeläget att utvecklingen av denna verksamhet fortsätter och man bör för denkommande tidsperioden kunna räkna med en betydande ökning av antaletbehandlingar i hemsjukvård. I enlighet med överenskommelsen bör ersättningenfrån sjukförsäkringen för sju k vårdande behandling höjas från . Prop.1976/77:116 26 besök.Patientavgift bör få las ut med högst , I flertalet fall torde inte las utnågon avgift. Ersättning bör utgå endast för behandling som ges av personal somär anställd av sjukvårdshuvudman eller som ges i enlighet med vårdavtal medsjukvårdshuvudman. Det senare gäller bl. a. för kommunala hemsamariter somutför läkarordinerade behandlingar hos sjuka som vårdas i sina hem. Särskildersättning för utprovning och anpassning av hjälpmedel ål handikappade bör inteutgå fr, o. m. . Hänsyn till denna omläggning har tagits vidberäkningen av hjälpmedelsersättningen, När en försäkrad vårdas på sjukhus ulgår f n,ersättning från sjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmannen med . För som den försäkrade vistas på sjukhus görs ettavdrag från hans sjukpenning med samma belopp. Avdraget får dock uppgå tillhögst en tredjedel av sjukpenningens belopp och den återstående sjukpenningenskall alllid uppgå lill lägst . Överenskommelsen innebär att sjukhusavgifien höjstill . per vårddag och atl försäkringen liksom svarar för dennaavgift när det gäller försäkrade patienter. För patient som uppbär hel ålders-eller förtidspension ersätter sjukförsäkringen kostnaden för sjukhusvård isammanlagt . För patienter som inte omfattas avsjukförsäkringens ersättningsregler för sjukhusvård kommer sjukvårdshuvudmannenatt fastställa vårdavgiften med utgångspunkt i nämnda nivå för ersättningenfrån försäkringen. Därvid förutsätts i överenskommelsen attsjukvårdshuvudmannen vid behov medger avgiftsnedsäilning eller avgiftsbefrielseså atl patienten tillförsäkras visst utrymme för bostads- och andra levnadsomkostnaderbl. a. vid kortare sjukhusvistelser, I enlighet med vad som överenskoms harsocialutredningen haft i uppdrag atl utreda frågan om avgiftsreglerna vidsluten sjukvård för dem som inte omfattas av sjukförsäkringensersättningsregler för vården. Utredningen har avlämnat etl belänkande(Ds S 1977:2) med material i frågan. Vidare har tagit uppfrågan om en omläggning av avgiftssystemet för de utförsäkrade patienterna. Motbakgrund härav kommer frågan om ändrade avgiftsregler för utförsäkradepatienter atl las upp till prövning inom eftersamråd med bl. a. på grundval av material som redovisats avsocialutredningen och . I enlighet med överenskommelsen bör försäkringensersättning vid sjukhusvård fastställas till . per vårddag.Sjukpenningsavdragel bör uppgå till samma belopp och liksom f n, utgöra högsten tredjedel av sjukpenningbeloppet och den återstående sjukpenningen allliduppgå till lägst , per dag. 1976/77:116 27 Höjningen av den allmänna sjukhusvårdsavgifienföranleder ändring i lagen (1969:653) om vissa bidrag för vård vid karolinskasjukhuset. Resekostnadsersättning från sjukförsäkringen ulgåri samband med ersältningsberätligad läkarvård,tandvård,sjukhusvård,sjukvårdande behandling, rådgivning ifödelsekontrollerande syfte och sjukvård som lämnas av distriktssköterska ellerdislriklsbarnmorska. Ersättning ulgår som regel i den mån resekostnaderna vidvarje besök överstiger . Detta belopp bör med hänsyn lill penningvärdelsförändring höjas till . fr o. m. . För resor i samband medtandvård och rådgivning i födelsekontrollerande syfte bör karensbeloppei höjasfrån 15 till . Ersättning bör även fortsättningsvis utgå för resekostnadi samband med utprovning och anpassning av handikapphjälpmedel. Ersättning för ambulanstransporter ulgår från sjukförsäkringenlill sjukvårdshuvudman med . för varje invånaresom vid åretsingång var bosatt inom sjukvårdsområdet. Ersättning lär las ut av den sjuke medhögst . Sjuktransportersättningen bör enligl vad som överenskommits höjastill . bör den avgift som får las ut av densjuke bestämmas lill högst . Höjningen av ersättningen bör underiättasjukvårdshuvudmännens strävanden atl fä en god organisation för ambulanstransporterna. 3.5 Ersättningför vissa läkarutlåtanden När en person ansöker om förtidspension,handikappersättning eller vårdbidrag skall ansökan åtföljas av etlläkarutlåtande. I vissa fall kan också föranstalta om atl densom ansökt om pension eller uppburit sjukpenning en längre lid genomgårläkarundersökning i samband med prövning av ansökan. Utfärdas utlåtande ellerutförs undersökning av läkare anställd hos offentlig sjukvårdshuvudman utgårersättning från sjukförsäkringen till huvudmannen. Ersättning ulgår f n. med 85kr. per undersökning eller utlåtande, I vissa fall erlägger den försäkrade 15kr. härav som patientavgift. I enlighet med överenskommelsen bör ersättningenhöjas lill . varav i vissa fall . erläggs som patientavgift. 3.6 Ersättningför preventivmedelsrådgivning m. m. Enligt gällande bestämmelser betalar allmänförsäkringskassa ersättning från sjukförsäkringen för kostnader för rådgivningi födelsekontrollerande syfte och i samband med rådgivning angående abort ellersterilisering. Ersättning utgår enbart för rådgivning i samband med personligtbesök. 1976/77:116 28 förulsätiningför ersättning, som även omfattar kostnader för preventivmedel som vid besöketlämnas ut till den försäkrade, är enligl lagen (1974:525) om ersättning förviss födelsekontrollerande verksamhet m, m. alt rådgivning och i anslutningdärtill utlämnade preventivmedel tillhandhålls den försäkrade kostnadsfritt.Ersättningsbeloppen har fastställts i läkarvårdstaxan (1974:699) ochkungörelsen (1962:387) angående ersättning enligt lagen om allmän försäkringm.m, förvissa utgifter för vård ellerbehandlingianledning av sjukdom, vilken den1 ersätts av förordningen (1976:1018) med taxa för sjukvårdandebehandling m, m. För rådgivning meddelad av läkare anställd hossjukvårdhuvudman utgår ersättning med . och för rådgivning meddelad avannan personal anställd hos sjukvårdshuvudman, l, ex, barnmorska, ulgårersättning med . Meddelas rådgivning av privatpraktiserande läkare utgårersättning med varierande belopp beroende på de åtgärder som har utförts. Frågan om ändring av bestämmelserna om ersättningför rådgivning i födelsekontrollerande syfte har aktualiserats avriksförsäkringsverket i samband med etl av verket framlagtförslag lill ändringar i läkarvårdslaxan beträffande ersättningen lillprivatpraktiserande läkare. I förslaget anförs bl. a. atl arvode för rådgivningper telefon i födelsekontrollerande syfte bör få tillgodoräknas såsom förannan telefonrådgivning om patienten har fåll rådgivning vidpersonligt besök hos läkare. förslag att ersättning skallkunna utgå också för telefonrådfrågning när patienten har fåttrådgivning vid personligt besök hos läkaren har utarbetats i samförstånd medSveriges läkarförbund och lämnats utan erinran i läkarvårdsdelegationen där bl,a. Jag förordar att en ändring genomförs i denförutnämnda lagen om ersättning för födelsekontrollerande verksamhet m. m. föralt öppna möjlighet att i läkarvårdslaxan ta in bestämmelser om ersättning förtelefonrådfrågning. I enlighet med överenskommelsen mellansocialdepartementet och bör ersättningarna lillsjukvårdshuvudmännen för rådgivningsverksamheten höjas. Ersättning bör utgåmed , om rådgivning lämnas av läkare och med . om den lämnas avannan personal. Frågan om ersättningsnivån vid rådgivning meddelad avprivatpraktiserande läkare kommer att tas upp med en allmän översynav läkarvårdslaxans privatpraklikerarvoden . , som drivs gemensamt av slalenoch Svenska centralkommittén för rehabilitering (SVCR), är centralt organ påhjälpmedelsområdet. Institutets uppgifter avser bl. a, planering ochsamordning av forsknings- och utvecklingsarbete samt provning av hjälpmedelslämplighet Prop.1976/77:116 29 förhandikappade, vari ingår en bedömning av skälighelen av hjälpmedels kostnad.Inslilulel verkar också som informalionsorgan på hjälpmedelsområdet och bistårsjukvårdshuvudmännen i hjälpmedelsverksamheten. Institutet samverkar vidaremed statliga organ med verksamhet inom handikappområdet samt medhandikapporganisationerna. En särskilt tillkallad utredning har i belänkandet(Ds S 1976:8) Samverkan i handikappinstitutet föreslagit attsjukvårdshuvudmännen går in som en av huvudmännen för institutet. Formerna församarbetet mellan staten och sjukvårdshuvudmännen borde enligt utredningen tasupp i överiäggningar mellan parterna saml SVCR, På grundval av utredningens synpunkter och analyserhar frågan om handikappinstitutet behandlats vid överläggningarna mellanföreträdare för och , Därvid harprincipöverenskommelse träffats om alt staten och sjukvårdshuvudmännengemensamt övertar huvudmannaskapet för handikappinstitutet fr. o. m, den Ijanuari 1978. Etl särskilt avtal härom har också träffats. Vidare har ensärskild överenskommelse träffats om finansieringen avhandikappinstitutets verksamhet , Avtalet ochfinansieringsöverenskommelsen har träffals under förutsättning att de godkännsav regeringen och . Avtalet har godkänts av SVCR;sstyrelse varigenom nuvarande avtal mellan slalen och SVCR om handikappinstitutetsdrift upphör all gälla . I avtalet ålar sig staten och Landstingsförbundetatt svara för driften av handikappinstitutet. Avtalet gäller ochförlängs om det inte sägs upp före den 31 december 1980.Verksamheten skall bekostas med medel från en särskild fond, som förvaltas avinstitutets styrelse. Fonden skall tillföras medel enligt särskildfinansieringsöverenskommelse mellan parterna. Den träffadefinansieringsöverenskommelsen, som gäller , innebär attparterna tillför handikappinstitutets fond etl belopp motsvarande , perinvånare och år. Beloppet skall avdelas från den hjälpmedelsersättning sombehandlas under punkten 3.8.1 fonden skall även ingå medel somhandikappinstitutet erhåller som ersättning för utförda uppdrag samtförekommande ränteavkaslning från fonden och andra medel som slår lillinstitutets förfogande. Från fonden skall betalas ul 0,8 milj. kr. lillverksamheten vid Sjukvårdshuvudmännens upphandlingsbolag (SUB). Av handikappinstitutels fond skall enligtöverenskommelsen avdelas 1,3 milj, kr, alt av institutets styrelsedisponeras för alt initiera och stimulera tillverkning av vissahandikapphjälpmedel, för vilka det föreligger svårigheteratt etableraproduktion på gängse industriella villkor. Vidare skall högst 1,3 milj, kr, fåanvändas som förskoilsmedel/förluslgaranli i samband med beställningar och inköpav hjälpmedel, som företas av SUB i samarbete med institutet. 1976/77:116 30 med all avtal har iräffals om denfortsatta driften av handikappinstitutet har parterna också kommit överens omnya stadgar för institutets verksamhet. Dessa överensstämmer i stort sett medde stadgar som gäller, men har anpassats till del nyahuvudmannaskapsförhållandet. Antalet styrelseledamöter blir oförändrat nio.Suppleanter utses lill samma antal. Fyra ledamöter utses av regeringen och femledamöter av . Bland de av regeringen utsedda ledamöternaavses ingå företrädare för handikapporganisationerna. Regeringen utser en avledamöterna till styrelsens ordförande. Suppleanterna utses i samma ordningsom ledamöterna. Regeringen bör inhämta bemyndigande allgodkänna avtal om drift av handikappinstitutet i enlighet med vad jag här harredovisat, 3.8 Ersättningför hjälpmedel till handikappade Ersättning till sjukvårdshuvudmännen förtillhandahållande av tekniska hjälpmedel åt handikappade utgår med , perår för varje invånare som vid årets ingång var bosatt inom sjukvårdsområdet.För sjukvårdshuvudman som tillhandahåller avgiftsfria eller prisnedsaltaglasögon till bam och ungdomar ulgår ersättning med ytteriigare . perinvånare och år, Hjälpmedelsersätlningen bör i enlighet medöverenskommelsen utgå med ett enhetligt belopp av , per invånare och år.Då samtliga sjukvårdshuvudmän antagit regler om avgiftsfria eller prisnedsatiaglasögon lill barn och ungdomar kan ersättningen härför numera ingå igrundbeloppet. I enlighet med vad som anförts under föregående punkt skall ettbelopp motsvarande . per invånare och år avdelas från hjälpmedelsersättningenoch betalas till handikappinstitutels fond. Enligt gällande regler utgårersättning för sjukvårdande behandling även för åtgärder för utprovning ochanpassning av hjälpmedel. Av administrativa skäl bör emellertid dennaersättning i stället innefattas i hjälpmedelsersättningen. Delta har iöverenskommelsen beaktats vid beräkningen av hjälpmedelsersätlningen, Enliglvad jag redovisat tidigare under punkten 3,2 kommer således inte ersättning försjukvårdande behandling atl utgå för utprovning och anpassning av hjälpmedel fro, m, , Med sjukhusinfektioner (nosokomiala infektioner)avses vissa infektioner som uppstår på sjukhus och som drabbar både patienteroch personal. har förekomsten av sådana infektioneruppmärksammals i ökande grad. Enligt vissa uppskatlningardrabbas minst 7 96avallasjukhusopereradeav sjukhusinfektioner. Infektionerna har blivitallt mer svårbemästrade. De orsaker stora mänskliga lidanden och i vissa fallinvaliditet. Sjukhusinfektionerna medför även en svår belastning på sjukvården.Enbart 1976/77:116 31 inomden slutna vården kan kostnaderna för sådana infektioner beräknas uppgå tillstorleksordningen drygt 300 milj. kr. De samhällsekonomiskakostnaderna är väsentligt högre. Sjukhusinfeklionerna har uppmärksammats avEuroparådet som i en rekommendation till regeringarna i medlemsländernabl.a. föreslog inrättandet av en nationell specialistfunktion för rådgivningoch samordning av insatserna för atl minska sjukhusinfeklionerna. Riktlinjer för kontroll av sjukhusinfektionernautarbetades av en arbetsgrupp tillsatt av WHO. Stor vikt läggsi dessa riktlinjer vid utvecklandet av de laboratorieresurser som ärgrundläggande för diagnos och spårande av sjukhusinfeklioner och därmed för detbekämpande och förebyggande arbetet på sjukhusen. I finns s. k.hygienkommittéer i så gott som alla sjukvårdsområden. Tolv slörre sjukhus ellersjukvårdsområden har särskilda överiäkar- eller biträdande överiäkarljänster isjukhushygien. Så gott som alla sjukvårdsområden har tillgång till särskildsjukhushy-gienisk läkarexpertis i någon form och flertalet sjukvårdsområden ilandet har särskilda sjukskötersketjänster (hygiensköterskor,hygienassistenter) för sådana uppgifter. Däremot saknas en central instans församordning och utvärdering av åtgärder för rapportering och registrering avsjukhusinfektioner samt för utveckling och forskning. I sin anslagsframställning för /78föreslog statens bakteriologiska laboratorium (SBL) atl en särskild enhetskulle inrättas vid SBL för bekämpning av sjukhusinfeklioner. Enheten skulle halill uppgift alt samordna tillgängliga laboratorieresurser saml svara förrådgivning, viss forskning, utveckling av metoder m, m. Avsikten var atlenheten skulle arbeta i nära samverkan med , I avvaktan på resultatet av de i del föregåenderedovisadeöveriäggningarna mellan och sjukvårdshuvudmännenhar i årets budgetproposition inte beräknats några medel för den av SBLföreslagna enheten. Av vad jag har anfört framgår angelägenheten av attsjukhusinfektioner förebyggs så långt som möjligt. Jag anser det därför varaviktigt att en central instans för bekämpning av sjukhusinfeklioner inrättas.Vid SBL har vissa frågor inom detta område bearbetats och SBLhar ett stort kunnande och en skicklig expertis. Jag förordar att SBL får medelför alt inom laboratoriet organisera en särskild enhet för bekämpning avsjukhusinfeklioner. Enheten bör ha till uppgift att registrera och kartläggaförekomsten av sjukhusinfeklioner i landet, utarbeta metoder och förslag tillsamarbeis-former för bekämpning av dem saml svara för rådgivning, vissforskning och utveckling av metoder m. m. till stöd för sjukvårdshuvudmännen.Resultaten av detta arbete kan bl. a. ligga till grund för socialstyrelsensinformation om förebyggande av smittspridning inom hälso- och sjukvård. Medutgångspunkt i atl verksamheten kan starta den beräknar jag kostnaderna under /78 till ca700 . Kostnaderna bör belasta förslagsanslaget Statens bakteriologiskalaboratorium: Centrallaboratorieuppgifler, Detta bör bringas lill riksdagenskännedom. 3.10 Kostnader och finansiering