prop · G00390 · 1976-12-31 00:00:00 — 1976/77: 90 Regeringens proposition omsemesterlag, m. m.; Regeringen föreslår att antaga de förslagsom har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll ovannämnda dag. I propositionen läggs fram förslag till en nysemesterlag, soni skall ersätta nuvarande semesterlag . Den nyasemesterlagen innefattar förbättrade semesterförmåner i bl..a. följandehänseenden, Semesterledigheten förlängs från fyra till femveckor. Arbetstagaren får rätt till semesterledighet redan under det förstaanställningsåret. Rätten till ledighet förutsätter inte att arbete har utförtsimder ett . Semesterlön utgår däremot som endast i den månsådan lön har tjänats in. Semesterlönen utgör for alla arbetstagare avarbetstagarens inkomst i anställningen under det s. k. intjänandeåret, dvs. dentolv-månadersperiod som föregår semesteråret. Semesterlön beräknas på all underintjänandeåret erhållen lön, oavsett anställningens varaktighet. Det krävsalltså inte längre att arbete har utförts under ett visst minsta antal dagarunder en månad av intjänandeåret för att semesterlön skall tjänas in.Intjänandeåret för semesterlönen flyttas i förslaget närmare sommarsemesternoch omfattar tiden mars. Lönehöjningar under första kvartaletdet år då semestern utgår kommer därigenom att räknas in i underlaget försemesterlöneberäkningen. Genom att alla arbetstagare får rätt till ledighetutan krav på intjänande och genom att semesterlön beräknas på all inkomstunder intjänandeåret förbättras semesterrättigheterna i betydande grad fördeltidanställda. Semesterförmånernas omfattning blir för sådana arbetstagareinte längre beroende av arbetstidens förläggning. Nyanställda får enligtpropositionen betald semesterledighet tidigare än , eftersom semesterlöntjänas in också januarimars det år då semesterledigheten tasut. 1976/77. Prop.1976/77: 90 2 Arbetstagarnas inflytande på semesterförläggningenförstärks. Förslaget bygger i denna del på de principer som har lagts fast ilagen (1976: 580) om medbestämmande i arbetslivet. Kollektivavtal kan träffasom medbestämmande i frågor om semesterförläggning. Har det inte skett,föreligger för arbetsgivaren s. k. primär förhandlingsskyldighet i fråga omförläggningen av huvudsemestern för året. När arbetsgivaren inte är skyldig attförhandla, måste han i stället samråda med arbetstagaren om utläggningen avdennes semester. Rätten att tjäna in semesterlön vid sjukdom och annans. k. semesterlönegrundande frånvaro ökas avsevärt. Semesterlön tjänas in inom vissa gränser under främst sjukdom, arbetsskada, föräldraledighet,ledighet för utbildning i vissa fall och ledighet vid kortare militärtjänst m.m. Arbetstagaren får rätt att spara semesterledighet.Av den betalda semesterledigheten enligt lagen kan en arbetstagare spara envecka . Han kan då ta ut . Ingethindrar att han tar ut sparade semesterdagar tidigare eller i övrigt disponerarden sparade ledigheten på annat sätt. Dennya semesterlagen föreslås träda i kraft . Slutligen föreslås att tillträderinternationella arbetsorganisationens () konvention (nr 132) om semester(reviderad 1970). 1976/77: 90 3 1 Förslag till Semesterlag 1 § Arbetstagare har rätt tillsemesterförmåner enligt deima lag. Sådana förmåner är semesterledighet,semesterlön och semesterersättning. 2 § Avtal är ogiltigt i den måndet innebär att arbetstagares rättigheter enligt denna lag upphäves ellerinskränkes. Detta gäller dock ej, om annat framgår av lagen. Avvikelse från 3, 9, 11. 16, 22, 23, 26, 29 och 30§§ får göras med stöd av kollektivavtal som på arbetstagarsidan har slutitseller godkänts av organisation som är att anse som centralarbetstagarorganisation enligt lagen (1976: 580) om medbestämmande iarbetslivet. Arbetsgivare, som är bunden av sådant kollektivavtal eller avkollektivavtal om avvikelse från 12, 19, 20 eller 21 §, får i angivnahänseenden tillämpa avtalet även på arbetstagare som ej är medlem av denavtalsslutande arbetstagarorganisationen, under förutsättning att arbetstagarensysselsattes i arbete som avses med avtalet och ej omfattas av annattillämpligt kollektivavtal. 3 §Med semesterår avses tiden från, och med till och med påföljande år. närmast före.ett semesterår kallas intjänandeår. Såsom semesterledighet skall anses ledighet enstakasemesterdagar och period av semesterdagar jämte i 9 § angivna arbetsfriadagar,, vilken börjar och slutar med semesterdag. Rätttill semesterledighet och semesterlön 4 §Arbetstagare har rätt varje semesterår utom i fall som avses i 5 och 27 §§. Under semesterledighet skall arbetstagare hasemesterlön i den mån han har tjänat in sådan under intjänandeåret. Arbetstagare får avstå från rätt tillsemesterledighet som ej är förenad med semesterlön. 5 §Under det semesterår då arbetstagare anställes har han rätt , om anställningen börjar efter , och , om den börjar efter . Arbetstagare som anställes , visssäsong eller visst arbete saknar rätt till semesterledighet, om ejanställningsavtalet avser eller anställningen varar än ,men äger rätt till semesterersättning för anställningstiden hos arbetsgivaren. Vederlag för arbete, som har avsetts skola pågåhögst och omfatta högst , förutsattes inbegripasemesterersättning, om ej annat framgår av omständigheterna. Om förlängd semesterledighet finns bestämmelser ilagen (1963: 115) om förlängd semester för vissa arbetstagare med radiologisktarbete. 1976/77: 90 4 6 § Arbetstagare som byteranställning har rätt till semesterledighet i den nya anställningen endast i denmån han icke redan har fått sådan ledighet. 7 § Semesterdagar med semesterlönutgör så stort antal av semesterdagarna enligt 4 § som svarar mot den del avintjänandeåret, under vilken arbetstagaren har innehaft anställning hosarbetsgivaren. Arbetsdag då arbetstagaren har varit frånvarande utan löninräknas i anställningstiden endast om fråga har varit om semesterledigheteller ledighet som enligt 17 § är semesterlönegrundande. Vid beräkning enligt första stycket anges del avintjänandeåret i antal dagar. Uppstår vid beräkning av antalet semesterdagarmed semesterlön brutet tal, avrundas detta till närmast högre hela tal. Av semesterdagar som utlägges under visstsemesterår skall, om ej annat avtalas, dagar som är förenade med semesterlönutgå först. 8 §Arbetstagare är skyldig att på begäran lämna arbetsgivaren be sked i vad mån han önskar få ut semesterledighet, som ej är förenad med semesterlön, eller avstå från sådan ledighet. Besked behöver ej lämnas innan arbetstagaren har fått veta, hur många semesterdagar utan lön han har eller kan beräknas få rätt till. Har semesterledighet utan lön lagts ut medanledning av arbetstagarens besked enligt första stycket, får arbetstagaren ejsenare avstå från ledigheten utom i fall som avses i 13 §. 9 §Semesterledighet beräknas i . räk nas ej som semesterdagar annat än i fall som avses i tredje stycket. Vid semesterledighet som omfattar minst fem dagarhar arbetstagare, som arbetar lördag eller söndag eller båda , rätttill ledighet av veckoslut dels under semesterledigheten ochdels antingen före eller efter denna. Har i fall som nuavses arbetstagaren ledighet av motsvarande omfattning veckodag, som ej ärlördag eller söndag, och infaller den under semesterledigheten, räknas den somsemesterdag. Är arbetstagaren ledig lördag eller söndag, somannars skulle ha utgjort arbetsdag, och är fråga om kortare semesterledighetän som anges i andra stycket, räknas sådan dag som semesterdag. Arbetsfri dagskall då ej anses som semesterdag. Med söndag jämställes helgdag samt påskafton,pingstafton, , och nyårsafton. 10 §Att i fråga om förläggnmgen av semesterledighet kollektivavtal kan träffas om medbestämmanderätt för arbetstagarna följer av 32 § lagen (1976: 580) om medbestämmande i arbetslivet. I fråga om arbets tagare för vilken sådant avtal ej träffats, skall gälla vad som föreskrives i andra och tredje styckena. Angående förläggningen av semesterledighet somavses i 12 § skall nyssnämnda lags bestämmelser om arbetsgivaresförhandlingsskyldighet beträffande viktigare förändring av arbetstagaresarbets- eller anställningsförhållanden äga motsvarande tillämpning. Omarbetstagaren icke företrädes av förhandlingsberättigad organisation eller omsådan orga- 1976/77:90 " 5 nisationej önskar förhandla, skall arbetsgivaren samråda med arbetstagaren omledighetens förläggning. Beträffande förläggningen av annan semesterledighetskall arbetsgivaren samråda med arbetstagaren, om förhandling med dennes organisationicke har ägt rum. Kan överenskommelse om förläggning avsemesterledighet ej uppnås, bestämmer arbetsgivaren om förläggningen i den månej annat har avtalats. 11 § Har beslut om förläggning avsemesterledighet träffats på annat sätt än genom överenskommelse medarbetstagare eller företrädare för honom, skall arbetsgivaren underrätta arbetstagarenom beslutet. Underrättelsen skall lämnas senast före ledighetensbörjan. När särskilda skäl föreligger får den lämnas senare, dock om möjligtminst en månad före ledighetens början. 12 § Om ej annat har avtalats,skall semesterledigheten förläggas så, att arbetstagaren får en ledighetsperiodav minst under juniaugusti. Även utan stöd av avtal får sådansemesterperiod förläggas till annan tid, när särskilda skäl föranleder det. 13 § Beslutar arbetsgivare ompermittéring som arbetstagare ej hade anledning räkna med då han lämnade beskedenligt 8 §, har arbetstagaren rätt att avstå från utlagd semesterledighet, somej är förenad med semesterlön, i den mån ledigheten sammanfaller medpermitte-ringsperioden. Detta gäller dock endast om han underrättar arbetsgivarensenast före seniesterledighetens början. Får arbetstagaren förstsenare kännedom om permitteringen, har han rätt att avstå från ledigheten genomatt utan dröjsmål underrätta arbetsgivaren. Har semesterledigheten då inletts,upphör ledigheten med utgången av den dag då arbetsgivaren underrättades. 14 § Semesterledighet får ej utanarbetstagarens medgivande förläggas till uppsägningstid. ' Skulle vid uppsägning från arbetsgivarens sidauppsägningstiden helt eller delvis infalla under redan utlagd semesterledighetoch beror uppsägningen på förhållande som ej hänför sig till arbetstagarenpersonligen, skall semesterledighetens förläggning i samma mån upphävas, omarbetstagaren begär det. Första och andra styckena gäller ej i den månuppsägningstiden överstiger . 15 §Infaller under semesterledigheten dag då arbetstagaren är oför mögen till arbete på grund av sjukdom eller dag som är semesterlöne grundande enligt 17 § första stycket 26 skall, om arbetstagaren utan dröjsmål begär det, sådan dag ej räknas som semesterdag. Semesterdagar som återstår på grund av att förstastycket har till-lämpats skall utgå i ett sammanhang, om arbetstagaren ejmedger annat. 16 §Semesterlönen utgör av arbetstagarens under in tjänandeåret förfallna lön i anställningen. Vidberäkning av lönen under intjänandeåret skall i lönesumman ej 1976/77: 90 6 inräknassemesterlön eller pérmitteringslön med anledning av driftsuppehåll församtidig semester. I lönesumman skall ej heller inräknas ersättning som harutgått för dag, då arbetstagaren helt eller delvis har haft sådan ledighet frånarbetet som är .semesterlönegrundande enligt 17 §. För varje sådan dag skallarbetsinkomsten i stället ökas med ett belopp, motsvarande arbetstagarensgeiiomsnitthga dagsinkomst i anställningen av intjänandeåret.Har arbetstagaren då ej haft någon inkomst i anställningen, skall semesterlönenberäknas med hänsyn till den inkomst som det kan antagas att han skulle hahaft, om han hade arbetat för arbetsgivarens räkning. 17 §Frånvaro från arbetet är semesterlönegrundande, när fråga är om 1. ledighet på grund av sjukdom, iden mån frånvaron under intjänandeåret icke överstiger eller omfrånvaron beror på arbetsskada, 2. ledighet enligt lagen (1976:280) om rätt till föräldraledighet, dels i samband med barns födelse elleradoption i den mån frånvaron icke överstiger eller, för ensamståendeförälder, , dels; för tillfällig vård av barn, 3. ledighet på grund av risk föröverförande av smitta, om arbetstagaren är berättigad till ersättning enligtlagen (1956: 293) om ersättning åt smittbärare, i den mån frånvaron underintjänandeåret icke överstiger , 4. ledighet för utbildning, som ejenligt annan lag medför rätt till semesterlön, om arbetstagaren erhållertimstudiestöd, inkomstbidrag eller vuxenstudiebidrag enligt studiestödslagen(1973: 349) eller om utbildningen till väsentlig del avser fackliga eller medfacklig verksamhet sammanhängande frågor, i den mån frånvaron underintjänandeåret icke överstiger , 5. ledighet på grund av sådan i 27§ vämpliktslagen (1941: 967) eller med stöd därav föreskriven tjänstgöring omhögst , som ej är beredskapsövning och ej heller direkt ansluter sigtill grundutbildning, eller ledighet på grund av motsvarande vapenfri tjänst, iden mån frånvaron under intjänandeåret icke överstiger , eller 6. ledighet på grund av attarbetstagaren efter det kalenderår då han har fyllt fullgörtjänstgöring i civilförsvaret än då civilförsvarsberedskap rådereller beredskapsövning får anordnas vid krigsmakten, i den mån frånvaron underintjänandeåret icke överstiger . Vid tillämpning av första stycket 1 skall frånvarounder av frånvaroperiod ej i något fall anses bero påarbetsskada. Har arbetstagare av anledning som anges i första stycket 1 varitoavbrutet frånvarande från arbetet under två hela intjänandeår, grundardärefter infallande dag av frånvaroperioden icke rätt till semesterlön. I frånvaroperiod som avses i första stycketinräknas även dagar då arbetstagaren icke skulle ha utförtarbete. Sparandeav semesterledighet och semesterlön 18 §Arbetstagare, som under ett semesterår har rätt med lön, får av överskjutande sådana dagar spara en eller flera till ett senare semesterår. Sparadsemesterdag skall läggas ut från utgången av det Prop.1976/77:90 '''-'' 7 semesterår då den sparades, om ej .annat följer av 20 §tredje meningen. Semesterdagar får icke sparas under semesterår dåarbetstagaren får ut semesterdag, som har sparats . 19 §Vill arbetstagare spara semesterdagar eller vill han taga i anspråk sparade semesterdagar i anslutning till semesterledigheten i övrigt, skall han underrätta arbetsgivaren i samband med att förläggningen av årets semesterledighet bestämmes. Underrättelse behöver dock icke lämnas förrän arbetstagaren har fått veta, hur många semesterdagar med lön han har eller kan beräknas få rätt till. Arbetstagare, som vill taga i an språk sparade semesterdagar utan sammanhang med semesterledigheten i övrigt, skall meddela arbetsgivaren detta senast i förväg. Vad i första stycket sägs gäller endast.i den månej annat har avtalats. 20 § Sparade semesterdagar skallförläggas till det semesterår som arbetstagaren väljer. Detta gäller dock ejom annat har avtalats eller särskilda skäl föreligger mot att semesterdagarnaförlägges till . Har arbetstagaren avsett att sparade semesterdagarskall förläggas till det femte året efter det semesterår då de sparades ochskulle sådan förläggning medföra betydande olägenhet, får överenskommelseträffas att semesterdagarna skall läggas ut under det sjätte året. 21 § Önskar arbetstagare samtidigtfå ut minst fem sparade semesterdagar, skall dessa och hela semesterledighetenför semesteråret utgå i en följd, om ej annat har avtalats. 22 § Semesterlönen för varjesparad semesterdag utgör, om ej annat följer av 23 §, av summan av 1. den lön i anställningen sortihar förfallit under intjänandeåret närmast före det semesterår, då de sparadesemesterdagarna uttages, dock frånsett lön för tid då arbetstagaren. har varithelt eller delvis frånvarande från arbetet, samt 2. ett beräknat inkomstbelopp förde dagar under samma intjänandeår då arbetstagaren har varit helt eller delvisfrånvarande från arbetet av annan anledning än semester eller permittéring viddriftsuppehåll för samtidig semester. Beräkning av underlag för semesterlön som avses iförsta stycket 2 sker enligt grunderna för 16 § andra stycket tredje och fjärdemeningarna. 23 §Semesterlön enligt 22 § skall beräknas som om arbetstagaren under där avsett intjänandeår varit anställd med samma andel av full arbetstid som under det eller de intjänandeår, då rätt till semesterlön för de sparade semesterdagarna förvärvades. 24 §Vid beräkning av semesterlön skall hänsyn icke tagas till fönnån av fri bostad eller till löneförmån, som är avsedd att utgöra ersättning för särskilda kostnader. 25 §Arbetstagare, som får fri kost i arbetsgivarens hushåll, har rätt till skälig kostersättning för de dagar under semesterledigheten då för månen ej har utnyttjats till någon del. 1976/77: 90 8 26 §Arbetsgivaren skall betala ut semesterlönen till arbetstagaren i samband med semesterledigheten. I fråga om arbetstagare med tidlön, beräknad för vecka eller längre tidsenhet, får arbetsgivaren i samband med semesterledigheten utge den på den betalda semestertiden belö pande tidlönen samt senast vid semesterårets utgång utge den semester lön som kan återstå. 27 §Arbetstagare, som utför arbetet i sitt hem eller annars under sådana förhållanden att det icke kan anses tillkomma arbetsgivaren att vaka över arbetets anordnande, är berättigad till särskild semesterlön av arbetstagarens under intjänandeåret förfallna lön i anställningen. Beräkning av lönen under intjänandeåret skall skemed motsvarande tillämpning av 16 § andra stycket. Vad där föreskrives angåendesemesterlönegrundande frånvaro skall dock tillämpas med avseende på kalendervecka,om ej annan tidsperiod överenskommes. Även 24 och 25 §§ samt, om anställningenhar avsetts skola pågå högst och omfatta högst , 5 §tredje stycket äger motsvarande tillämp-. Särskild semesterlön skall betalas ut senast den 30juni näst efter intjänandeårets utgång eller, om intjänandeåret löper ut efterden , senast efter dess utgång. 28 §Upphör arbetstagare att vara anställd hos arbetsgivaren mnah han har erhållit den semesterlön som han har tjänat in, skall arbetsta garen i stället erhålla semesterersättning, i den mån ej annat följer av 31 §. Motsvarande skall gälla om arbetstagaresanställningsvillkor ändras så att semesterledighet med semesterlön skall utgåredan imder intiänande-året. I sådant fall skall bestämmelserna om sémesterersättningtillämpas som om anställningen upphört från vilken de nya anställningsvillkorenskall gälla. Omsemesterersättning i visst annat fall föreskrives i 5 §. 29 §Semesterersättoing bestänunes enligt grunderna för beräknmg av semesterlön. För arbetstagare, som har rätt till fri kost i arbetsgi varens hushåll, skall kostersättning dock utgå endast för det antal dagar för vilka semesterersättning skall beräknas. För sparade semesterdagar skall semesterersättningberäknas som om de hade tagits ut under det semesterår då anställningenupphörde. Har arbetstagare mottagit semesterlön i förskott,minskas semesterersättningen med sådan semesterlön. Detta gäller dock ej, omden förskottsvis erhållna semesterlönen har utgått före anställningensupphörande eller om anställningen har upphört på grund av 1. arbetstagarens sjukdom, 2. förhållande som avses i 6 §tredje stycket första meningen lagen (1974: 12) om anställningsskydd eller 3. uppsägning från arbetsgivarenssida, som beror på förhållande som ej hänför sig till arbetstagarenpersonligen. 30 §Semesterersättning skall betalas ut till arbetstagaren utan oskä ligt dröjsmål och senast efter anställningens upphörande. 1976/77: 90 9 Möter hinder mot att beräkna semesterérsättningeninom efter anställningens upphörande, skall den betalas ut inom envecka efter det hindret upphörde. 31 §Arbetstagares rätt enligt denna lag påverkas ej av att företag eller del av företag övergår till ny arbetsgivare. Övergår arbetstagare till ny arbetsgivare inomsamma köiicerri, skall han i semesterhänseende äga samma rätt i den nyaanställningen som han skulle ha haft i den tidigare. Härför förutsattes dock,att arbetstagaren ej uppbär semesterersättning av den tidigare arbetsgivarenoch att han senast efter anställningens upphörande avger förklaringtill såväl den tidigare som den nye arbetsgivaren, att han önskar överföra intjänadesemesterförmåner till den nya anställningen. I fall som avses i andra stycket är den nyearbetsgivaren berättigad att av den tidigare arbetsgivaren få ut ett beloppsvarande mot den semesterersättning som denne eljest haft att utge tillarbetstagaren. 32 §Arbetsgivare som bryter mot denna lag skall till arbetstagaren utge, förutom den semesterlön eller semesterérsättiiing vartill arbetstaga ren kan vara berättigad, ersättning för uppkommen skada. Vid bedömande om och i vad mån skada har uppståttskall hänsyn tagas även till arbetstagarens intresse av att erhållasemesterledighet och till övriga omständigheter av annan än rent ekonomiskbetydelse. Om det med hänsyn till skadans storlek eller andraomständigheter är skäligt, kan skadeståndet nedsättas eller helt bortfalla. 33 §Arbetstagare som vill fordra semesterlön, semesterersättning eller skadestånd enhgt denna lag skall väcka talan därom från utgången av det semesterår då arbetstagaren enligt lagen skulle ha er hållit den förmån till vilken anspråket hänför sig. Försummar han det, är rätten till talan förlorad. 34 §Mål om tillämpning av denna lag handlägges enligt lagen (1974: 371) om rättegången i arbetstvister. Denna lag träder i kraft den 1januari 1978, då lagen (1963: 114) om semester upphör att gälla.Semesterledighet enligt den nya lagen utgår dock först under semesteråret den1 31 mars 1979, om ej annat överenskommes. Äldre lag äger fortsattgiltighet a) i fråga om semesterförmån, somhar tjänats in före ikraftträdandet och som utgår imder tiden den 1januariden , b) i fråga om beräkning avsemesterlön och semesterersättning som har tjänats in och skallutgå under semesteråret den 1 april 1978den . Under semesteråret den 1 april 1978den 31 mars1979 utgår, förutom semesterlön eller semesterersättning enligt 2 b, semesterlön el ler semesterersättning som har tjänats in Pro».1976/77: 90 För samma semesterår skall vidtillämpningen av 7 § tiden den 1 januari 1977den betraktas somintjänandeår. Kollektivavtal, som har ingåttsföre och inne fattar sämre förmåner för arbetstagare än som följer av den nya lagen, är i sådan del utan verkan. Har avtalet tillkommit för att utgöra avvi kelse från viss regel i den nya lagen, beträffande vilken deima medger att avvikelse överenskommes, och har avtalet träffats i den ordning lagen anger, gäller dock avtalet i den delen. Vad som sagts i första stycketinverkar ej på giltigheten av avtalsföreskrifter i hänseenden som anges under2. Bestämmelserna under 4 gäller itillämpliga delar även i fråga om avtal som ej är kollektivavtal. Lag om ändring i lagen (1963:115) om förlängd semester förvissa arbetstagare med radiologiskt arbete Härigenom föreskrives att 1 och 3§§ lagen (1963: 115) om förlängd semester för vissa arbetstagare medradiologiskt arbete skall ha nedan angivna lydelse. Semester, vartill rätt förvärvatsenligt lagen om semester, skall utgå för varje kalendermånad avkvalifikationsåret, under vilken arbetstagaren för arbetsgivarens räkning åminst utfört radiologiskt arbete, vari arbetstagaren utsatts förjoniserande strålning i sådan ut-sträclming, att menlig inverkan därav kan befaras. Med avseende å semester, som utgårenligt första stycket, skola bestämmelserna i 7 § andra ocli tredje styckenalagen om semester äga motsvarande tillämpning. Därvid skall iakttagas, 1 Senaste lydelse 1964: 101. Arbetstagare som för arbetsgivarens räkning utför radiologiskt arbete, vari arbetstagaren utsattes förjoniserande strålning i sådan utsträckning att menlig inverkan därav kanbefaras, har under villkor som föreskrives i denna lag rätt till längresemesterledighet än som följer av 4 § semesterlagen (1977: 000). För varjekalendermånad av intjänandeåret, under vilken arbetstagaren har utfört sådantarbete minst , skall semesterledigheten påföljande semesterårförlängas med fem tolftedels semesterdag. Uppstår vid beräkningen brutetdagantal, skall det avrundas till närmast högre hela tal. Prop,1916/11: 90