prop · G00390 · 1976-12-31 00:00:00 — Den förstnämnda remissinstansen hänvisar tUl attinförandet av en sådan fond skulle mnebära en kostsam administration och riskför byråkratisering samt tiU att kapital skulle dras bort från företagen tillmen för produktionen. Enligt organisationen är vidare det regelsystem som harföreslagits i samband med fonden utomordentligt krångligt och kommer attmedföra praktiska problem. En särskUd semesterlönefond anges dessutom vara enonödig konsttuktion. Enligt organisationens mening bör arbetsgivaren även iframtiden handha all semesterlöneutbetalning och detta även om kommitténsförslag skulle genomföras i sin helhet. Vidare pekas på att en avsemesterlönefondens konsekvenser skulle bli, att den särskUda semesterlönenutbetalas till arbetstagarna genom postens försorg . ManframhåUer att det finns risk för att dessa pengar inte kommer tiU användningpå det sätt som åsyftas, nämligen att bereda möjlighet tUl rekreation. Ettbibehållande av nuvarande system med all semesterlöneutbetalning direkt frånarbetsgivaren anses vara det bästa sättet att uppfylla önskemålet om att allsemesterlön skaU utgå i samband med ledigheten, KFO anser att kommitténsförslag utgör en från administrativ synpunkt komplicerad lösning avfinansierings- och utbetalningsfrågoma. Den föreslagna lösningen är vidareenligt KFO att ytterligare försvåra den enskilde löntagarens möjUgheter attöverblicka och kontrollera sina semesterförmåner. Ett par av remissinstanserna, RFV ochförsäkringsdomsolen, har begränsat sin granskning tUl att avse denjuridisk-tekniska utformningen av det föreslagna fondsystemet, RFV anser detvara en konsekvent linje att socialförsäkringen, som svarar för ersättning fören förlorad inkomst, också bär ansvaret för semesterlön, gmndad på samma inkomstbortfall,I yttrandet pekas dock på att varken RFV eUer kassorna har någon fullständigregistrermg av arbetsgivare och anställningsperioder. Det förekommerexempelvis att i inte obetydlig omfattning den sjukpenninggmndande inkomstenhelt eller delvis grundas på korta, tillfälliga anställningar, där kassan iallmänhet inte har kännedom om de olika arbetsgivarna ochanstäUningsperioderna, Vidare ingår uppdragsinkomst i sjukpennmggnmdandemkomst av anställning. Man kan aUtså enligt RFV inte utgå frän attsjukpenninggrundande inkomst av anställning och pågående anstäUning aUtidöverensstämmer. Verket kan alltså med nuvarande mtiner inte konstatera om detenligt 1976/77: 90 277 deav kommittén föreslagna reglerna föreligger rätt tUl särskild semesterlön. Omförslaget skall genomföras, måste uppgiftsskyldigheten ökas för att verketskall få behövligt beslutsunderlag. Antalet registrerade uppgifter får vidare ökaskraftigt. Uppdragsinkomster måste på något sätt avskiljas. Med hänsyn till dessa konsekvenser föreslår RFV attden särsldlda semesterlönen i stället för att knytas tiU pågående anställninganknyts direkt till sådan tid då semestergrundande ersättning betalas ut, underförutsättning att den försäkrade då har sjukpenninggrundande inkomst avanställning. Samtliga bestämmelser som rör särskUd semesterlön bör enligt RFVdärvid sammanföras tUl en lag om särsldld semesterlön. Enligt denna utgårsemesterlön även för tid då vederbörande tiUfälligt inte är anställd. Ävenersättning tiU uppdragstagare ingår i avgiftsunderlaget. Även försäkringsdomstolen pekar på att denomständigheten att någon uppbär t, ex, sjukpenning på grund avsjukpenninggrundande inkomst av anställning inte utgör någon garanti för attanställning föreligger. En försäkrad förblir registrerad vid bl. a.arbetslöshet, yrkes-utbUdning, arbetsvärd, havandeskap och barnsbörd. Enferiearbetande eller säsongarbetande är sjukpenningförsäkrad hela året.Förslaget kräver därför införskaffande av uppgifter och prövning i varjeenskilt fall av frågan huruvida utbetalningen avser anställningstid eller ej.Uppgiftsskyldighet måste införas för arbetsgivaren angående anställningens ingåendeoch upphörande, oavsett anställningstidens längd. Det är viktigt att garantierskapas för ett sä fuUständigt fullgörande av uppgiftsskyldigheten som möjligt.Problem uppkommer bl, a, beträffande intermit-tenta anställningar. Försäkringsdomstolen hänvisar också tiU denolämpliga konsekvensen av privilegieringsreglemas placering i semesterlagen,att tvist angående bedömning handläggs enligt lagen omrättegången i arbetstvister. Vidare erimar domstolen om att begreppet sjukpenninggrundandeinkomst av anställning numera omfattar även uppdragsinkomster. Slutligenfäster domstolen uppmärksamheten pä att en rad bestämmelser saknas i förslaget.Sålunda behöver införas särskUda fullföljdsregler samt särskilda bestämmelserom återbetalningsskyldighet, RFV;s tillsynsbefogenhet, preskription av fordranpå särskUd semesterlön samt uppgiftsskyldighet för arbetsgivare. Statskontoret, som i likhet med RFV ochförsäkringsdomstolen har begränsat sitt yttrande tUl frågor som gäller detföreslagna fondsystemet, konstaterar inledningsvis att kommittén inte harredovisat något alternativ till att bygga upp en riskfond för utbetalning avden särskUda semesterlönen. Effekterna av att låta arbetsgivarna själva,åtminstone offentliga och andra större arbetsgivare, svara för den särskildasemesterlönen har inte belysts. Statskontoret säger sig inte på den korta tidsom stått till förfogande ha haft möjlighet att för egen del närmare 1976/77: 90 278 klariäggakonsekvensema av ett från administrativ synpunkt enklare utbetalningssystem. Statskontoret ansluter sig till kommitténsuppfattning att administrationen av den föreslagna fonden enklast kan byggasupp genom anslutning till sjukförsäkringens ADB-system, Statskontoret framhållerdock att det behövs ett omfattande utvecklingsarbete för att det föreslagnasystemet skall kunna genomföras. Nya rutiner behöver utvecklas och därutövermåste vissa i drift varande rutiner förändras, I förhåUande till nuvarandesystem måste vissa ytterligare uppgifter inhämtas och registreras. Stats/iontoret säger sig i avvaktan på den f. n.pågående översynen av den allmänna försäkringens m.m. behov inte vara berettatt nu uttala sig om förutsättningarna för att förlägga det föreslagna systemettUl RFV:s dataanläggning. 8 Den särskilda semesterlagen Åtskilliga remissinstanser har utan att närmarebehandla frågan antingen godtagit eller lämnat utan erinran förslaget attupphäva den särskilda lagen cm förlängd semester för vissa arbetstagare medradiologiskt arbete. Ett antal remissinstanser med särskUd anknytning tUlhithörande frågor har emellertid avstyrkt kommitténs förslag. , som inhämtat utiåtanden fränledamöterna av styrelsens vetenskapliga råd, framhåller att strålslcyddetsuccessivt har förbättrats och att strålningsexpositionen nu är liten för detstora flertalet radiologiskt arbetande. Man hänvisar emellertid till att detenligt rådets ledamöter finns vissa personalgrupper som inte har tillfredsställandestrålsk3'ddsförhållanden och att nya grupper kan komma i sanuna situation.Exakta kunskaper saknas vidare om verkan av små stråldoser och betydelsen avvissa blodförändringar. Två av ledamöterna i vetenskapligaråd har behandlat frågan vUka hälsoeffekter förekomsten av ädelgasen radon igruvor kan innebära. Dessa framhåller att man inte utan vidare kan frånskrivaen semesterförlängnings riskminskande verkan. säger sig deladen uppfattningen. är mot den angivna bakgrunden inte f, n,beredd att tillstyrka att den särskUda lagen slopas. Frågan bör enligtstyrelsen ytterligare utredas och uppmärksamhet ägnas även åt arbete som ärexponerat för radon och radondöttrar, LO framhåller att frågan huruvida längre semesterär behövlig för den som arbetar med joniserande strålnmg ur skyddssynpunkt äromtvistad. Med hänsyn härtill och med hänvisning till vissa synpunkter somframförts av bl, a. ifrågasätter LO detlämpliga i att nu avveckla den särskUda semesterlagen för dem som arbetar imiljöer med joniserande strålning. 1976/77: 90 279 Några av avstyrker ettupphävande av den särskilda semesterlagen. stöder kommitténs uppfattning att faror iarbetsmUjön måste förebyggas genom skyddsåtgärder. Det har också varit en avförbundets största fackliga uppgifter. Många förbättringar har noterats menarbetsmUjön i underjordsarbete är så speciell att särskUda undantag ärmotiverade. Förbundet framhåller emellertid också att kommittén inte har tagithänsyn tiU strålskyddsinstitutets uttalande att underjordsarbetare utsätts för joniserande strålning av sådan art att det måste framstå som svårtatt frånskriva en semesterförlängning en risloninskande verkan. Förbundet menarsamtidigt att kommitténs förslag knappast har förbättrat möjligheterna att avtalsvägen förlänga semestern för underjordsarbetarna. anser att frågan om förlängd semester för arbetstagare med radiologisktarbete inte har fått den noggranna och sakliga prövning den förtjänar.Förbundet anser det ligga i sakens natur att skyddsarbetet aldrig kan ersättasvare sig genom längre semester eller kontant ersättning. Risker i arbetet skallsjälvfallet förebyggas så långt det är tekniskt och praktiskt möjUgt., Densärskilda semesterlagen utgör emellertid ett komplement till andra normala skyddsanordningar i det radiologiska arbetet. Kommunalarbetareförbundetanför vidare att strålskyddsinstitutet har medgett förekomsten av viss risk föruppkomst av cancer eUer genetiska skador. Det bör enligt förbundet ocksånoteras att strålskyddsinstitutet framhåller att man på vetenskapens nuvarandeståndpunkt inte utan ytterligare bearbetning av materialet kan dra någraslutsatser när det gäller speciellt utsatta yrkeskategorier bland denradiologiska personalen. Enligt förbundets mening bör därför frågan om den särskildasemesterlagens eventuella avskaffande anstå till dess attstrålskyddsinstitutet har redovisat resultaten av nu pågående undersökningar.Statsanställdas förbunds principieUa inställning är att den förlängdasemestern för radiologiskt arbete skall bibehållas i den mån den är att ansesom en skyddsåtgärd. Förbundet anser det anmärkningsvärt att kommittén i så höggrad har förlitat sig på strålskyddsinstitutets bedömning. Förbundet utgårifrån att institutet vid sin granskning av föreliggande undersökningsmaterialinte har haft möjlighet att särskilt studera speciella riskgrupper. Förbundetanser att en förutsättning fÖr att man skall riva upp beslutet om förlängdsemester för radiologiskt arbete är, att en sådan åtgärd kan baseras på ettbetydligt bättre och mer omfattande underlag än det som semesterkommitténredovisat i sitt betänkande. Ett avgörande i denna fråga bör således, enligtförbundets mening, skjutas , TCO anser att personer som är sysselsatta iradiologiskt arbete även i fortsättningen bör ha kvar en laglig rätt till sexveckors semester. På denna punkt ansluter sig TCO helt tUl vad ledamoten, ikommittén, BertU , anfört i sin reservation till betänkandet. 1976/77: 90 280 meningbör även underjordsarbetande som utsätts för joniserande strålning omfattas avdenna rätt tUl längre semester. Även /SR har den bestämda uppfattningen att detav medicinska skäl finns behov av att bibehålla den särskilda semesterlagenför personal med radiologiskt arbete, /SR kan dock tänka sig möjlighetenatt lagen möjligen skärps till att avse arbetstagare tUl vissa medicinskafunktioner där betydande stråldoser förekommer. 9 Ikraftträdande m. m. Den föreslagna tidpunkten för den nyasemesterlagens ikraftträdande kommenteras av åtskUligaremissinstanser. Ett tiotal av dem förordar att lagens ikraftträdandesenareläggs. I allmänhet anges vara lämplig tidpunkt. Statskontoret uppehåller sig från en särskUdutgångspunkt vid frågan om tidpunkten för reformens ikraftträdande. Verketkonstaterar med hänvisning tUl det föreslagna systemets komplexitet att ettmycket omfattande systemutvecklings- och programmeringsarbete krävs för skall administrativt kunna hantera den särskilda semesterlönen. Vissaförändringar i det befintliga systemet bör ske redan under sommaren 1976.Utbetalning av särskUd semesterlön kan enligt statskontoret beräknas ske tUlnärmare en mUjon försäkrade och därefter tiU catre miljoner försäkrade. Stora utdatavolymer kräver betydande kontrollrutiner.Effektiva bevakningsrutiner måste utvecklas. Det föreslagna systemet kommerenligt verket att medföra en ökad belastnmg på såväl terminalsystem som dencentrala anläggningen i . Statskontoret framhåller att varken dettekniska ADB-systemet eller de personella resurserna för utveckling och driftf. n. är dimensionerade för att betjäna det föreslagna systemet tillsammansmed övriga beslutade och planerade tUlämpningar. Statskontoret framhållervidare att en total översyn av den allmänna försäkringens m. m. behov avADB-kapacitet f. n. görs i samarbete med RFV. Ett stort antal beslutade ellerplanerade system konkurrerar om tillgänglig kapacitet. Av dessa är många hårttidsbundna och kräver en mycket hög driftsäkerhet med hänsyn till derasväsentliga betydelse för stora delar av befolkningen. Översynen ochbedömningarna beräknas vara genomförda under innevarande budgetår.Statskontoret säger sig som redan nämnts, i avvaktan på denna översyn inte varaberett att nu uttala sig om förutsättnmgarna att lägga det föreslagna systemettill RFV:s dataanläggning, även om bl. a, det nära sambandet medsjukförsäkringssystemet talar för en koppling till det befintliga ADB-systemetför den allmänna försäkringen. Med hänsyn till pågående översyn av maskinbehovetför den allmänna försäkringen samt det omfattande och tids- 1976/77: 90 281 krävandeutvecklingsarbete som krävs för ett genomförande av förslaget på avsett sättanser statskontoret, att systemet för att administrera den särskildasemesterlönen bör genomföras tidigast , Resurser föruvecklingsarbetet förutsätts därvid stå till förfogande redan under innevarandeår. Andra remissinstanser behandlarikraftträdandefrågan från bl, a, ekonomiska utgångspunkter. anföratt reformen av samhällsekonomiska skäl inte bör genomföras redan den 1januari 1977, i är tveksam till bl, a. om man redanunder bör ta stälhiing till reformens genomförande vid föreslagentidpunkt. anför i denna del: Om semesterförlängningen skall träda i kraft /77 innebär detta, enligt hittiUsvarande praxis, att en del avdet utrymme som vid löneförhandlingama inför nästa avtalsperiod kan komma attstå tUl förfogande för förbättring av löne- och anställningsviUkoren tas ianspråk för reformens genomförande. Med hänsyn till den ovisshet som i dagensläge råder beträffande förbättring av produktiviteten ochavsättningsmöjligheterna för industrins del och den allmänna ekonomiskautvecklingen i vårt land och hos våra viktigaste handelspartners synes starktkunna ifrågasättas lämpligheten av att nu till någon del disponera dettotalutrymme, som kan komma att stå till förfogande vid löneförhandlingamainför nästa avtalsperiod. Enligt uppfattning talar vägande skälsnarare för att man skjuter värderingen av detta totalutrymme, dess dispositionoch därmed sammanhängande frågor till längre fram , då en säkrareöverblick av utvecklingen bör vara möjlig. , som i princip ärpositiv tUl införande av en femte obligatorisk semestervecka, anser således attställningstagandet till tidpunkten för reformens ikraftträdande bör anstå tilli höst, SAF och SHIO menar att ekonomiskt utrymme saknasför en semesterreform , SAF framhåller, mot bakgrund av särskiltredovisade beräkningar, att en semesterreform enligt de regler som har föreslagitsinnebär en ytterligare ökning av arbetsgivarens kostnader motsvarande 3,54 %av lön för arbetad tid. Läggs denna ökade kostnad till de beräknade ökadearbetsgivaravgiftema av SAF uppskattade tUl skulle företagen genompolitiska beslut fr, o, m. 1977 belastas med en kostnadsstegring avstorleksordningen , Beräknar man att löneglidningen över helaarbetsmarknaden blir av storleksordningen , skulle kostnaderna för arbetskraftenutan någon som helst avtalsrörelse stiga . Det är enligt SAF intenödvändigt att närmare utveckla vad en sådan förändring skulle betyda i frågaom påverkan på priser och levnadskostnader, konkurrenskraft i förhållande tUlandra länder eller möjlighetema att vid sidan av de angivna förändringarnadiskutera ytterligare förbättringar genom förhandlingar. Även andra aspekter än kostnadsaspekterna börenligt SAF föranleda att reformen skjuts pä framtiden. Kommittéförslaget kaninte leda tUl lagstiftning vid någon tidigare tidpunkt än , Enmycket kort 1976/77: 90 282 tidskulle sålunda förflyta mellan lagens antagande och ikraftträdande, om detsenare bestämdes tiU , Detta är enligt föreningen inteacceptabelt, eftersom parterna måste fä tillräckligt utrymme för anpassningtill lagstiftningen. Till detta kommer att också behövs för attparterna skaU förbereda sig för den stora arbets-rältsreform som är bestämd attträda i kraft , Även flera andra remissinstanser understrykerbehovet av tUlräcklig tid för avtalsanpassning, information och utbildning medanledning av semesterreformen, SFO anser att det av sådana skäl allvarligt börövervägas att senarelägga lagens ikraftträdande, KAB anser det nödvändigt meden framflyttning av ikraftträdandet med hänsyn till att arbetsmarknadsparternaunder 1976 dessutom har krävande informations- och förhandlingsuppgifter medanledning av arbetsrättsreformen. Även enligt AMS och KFO talar föreliggandeinformationsbehov för en framflyttning av ikraftträdandet, AMS pekar i dettasammanhang på att kännedomen om gällande semesterlag är bristfällig bl. a.inom branscher som domineras av småföretag. Arbetsförmedlingskontoren harenligt styrelsen i stor omfattning fått biträda med upplysning angående semestervillkoroch annat som sammanhänger med semestenätten för nytillträdande grupper ellersökande som ej är medlem i facklig organisation. Mot bakgrund av dessaerfarenheter finner styrelsen det vUitigt att informationsfrågorna ägnassärskild uppmärksamhet vid ikraftträdandet av ny semesterlagstiftning. FFObedömer det inte vara realistiskt att med så kort förberedelsetid som till den1 genomföra en så omfattande reform som förslaget innebär. framhåller att en reform av denna omfattning krävergod tid för administrativa förberedelser och utbUdning av personalen. Härtillkommer att semesterfrågan är en helt ny uppgift för kassorna, varförutbildningsinsatserna måste bli mer omfattande än vanligt. Med tanke på övrigaförändringar som sker hos försäkringskassorna (sänkt pensionsålder, delpension, värnpliktsersättning, bidragsförskott m. ärförbundet tveksamt i fråga om tidpunkten . Man förordar attgenomförandet uppskjuts åtminstone tUl , dvs, tidpunkten förintjänandeårets början, TCO och /SR förordar däremot ikraftträdande den1 . TCO framhåller att en förlängning av semestern med en veckainnebär en jämförelsevis liten reduktion av den totala årsarbetstiden, nämUgenomkring . Med hänsyn tiU att det framlagda förslaget enligt TCO;s meningendast i ringa grad inkräktar på andra angelägna reformer anser TCO att det börgenomföras , Slutligen bör nänmas att några remissinstanser tarupp frågan om fortsatt utredningsarbete på semesterlagstiftningens område.Socialstyrelsen anser det vara en svaghet i det nu aktueUa förslaget attsemester-förmånerna i så hög grad knyts till viss arbetsgivare och vid byte av Prop, 1916/11: 90 283 anstäUningutgår endast i form av ekonomisk ersättning. Detta gäUer också för dem som tarledigt för studier eller vård av barn. Styrelsen anser därför starka skäl talaför att det fortsatta arbetet inriktas på att bygga upp en fond föradministration av all semesterlön. I det sanaman-hanget bör undersökas om någonform av minimisemesterlön kan m-föras. Denna bör enligt styrelsen vara meraknuten till familjestrukturen än till arbetstagarens inkomst. Om man viU göraarbetstagarna mindre beroende av byte av anställning när det gällersemesterlönen samt lösa frågorna om minimisemesterlön och förstärkt semesterlönkan detta enligt RFV Imappast ske på annat sätt än genom att arbetsgivarna fårett kollektivt ansvar för semesterlönen. Detta i sin tur kan ske genom attsemesterrätten konstrueras som en allmän socialförsäkring med arbetsgivaravgifter.RFV anser att dessa frågor bör utredas. LO anser det angeläget attsemesterkommittén får fortsätta sitt arbete och avge förslag omi en helaarbetsmarknaden omfattande semesterlönefond. Därigenom skulle flera av defrågor som kommittén inte har lyckats klara att bringas till en lösning. Detrör sig om sådana frågor som den om rätten att få räkna arbetslöshet somsemestergrundande frånvaro, förstärkt semesterlön vid semesterledighet ochfrågan om att komma i åtnjutande av hopsparad semester vid byte av anstäUning.I detta sammanhang bör enligt LO också frågan om rätt för arbetstagaren tiUränta på intjänad semesterlön utredas. Flera av LO;s förbund, däribland , , , och Svenska pappersindustriarbetareförbundetframhåller att ett skyndsamt utredningsarbete i syfte att åstadkomma engenerell semesterfond är angeläget. 1976/77: 90 284 Bilaga 3 Det remitterade förslaget 1 Förslag till Semesterlag 1 § Arbetstagare har rätt tillsemesterförmåner enligt denna lag. Sådana förmåner är semesterledighet,semesterlön och semesterersättning. 2 § Avtal är ogiltigt i den måndet innebär att arbetstagares rättigheter enligt denna lag upphäves ellerinskränkes. Detta gäller dock ej, om annat framgår av lagen. Avvikelse från 3, 9, 11, 16, 22, 23, 26, 29 och 30§§ får göras med stöd av kollektivavtal som på arbetstagarsidan har slutitseller godkänts av organisation som är att anse som centralarbetstagarorganisation enligt lagen (1976: 580) om medbestämmande iarbetslivet. Arbetsgivare, som är bunden av sådant kollektivavtal eller avkoUektivavtal om avvikelse från 12, 19 eller 20 §, får i angivna hänseendentiUämpa avtalet även på arbetstagare som ej är medlem av den avtalsslutandearbetstagarorganisationen, under förutsättning att arbetstagaren sysselsattesi arbete som avses med avtalet och ej omfattas av annat tiUämpligt kollektivavtal. Arbetstagare får avstå från rätt tillsemesterledighet som ej är för enad med semesterlön, 3 §Med semesterår avses tiden till och med påföljande år. närmast före ett semesterår kallas intjänandeår. Rätttill semesterledighet och semesterlön 4 §Arbetstagare har rätt till tjugofem dagars semesterledighet varje semesterår utom i fall som avses i 5 och 27 §§, Under semesterledighet skall arbetstagare hasemesterlön i den mån han har tjänat in sådan under intjänandeåret, 5 §Arbetstagare som anställes , viss säsong eller visst arbete saknar rätt till semesterledighet, om ej anstäUningsavtalet avser eller an stäUningen varar än , men äger rätt tUl semester ersättning för anställningstiden hos arbetsgivaren. Under det semesterår då arbetstagare anställes harhan rätt , om anställningen börjar efter , ochtill , om den börjar efter . Om förlängd semesterledighet finns bestämmelser ilagen (1963: 115) om förlängd semester för vissa arbetstagare med radiologisktarbete. 1976/77: 90 285 6 § Arbetstagare som byter anställninghar rätt till semesterledighet i den nya anställningen endast i den mån hanicke redan har fått sådan ledighet. 7 § Semesterdagar med semesterlönutgör sä stort antal av semesterdagarna enligt 4 § som svarar mot den del avintjänandeåret, under vUken arbetstagaren har innehaft anstäUning hosarbetsgivaren. Arbetsdag då arbetstagaren har varit frånvarande utan löninräknas i anställningstiden endast om fråga har varit om semesterledigheteller ledighet som enligt 17 § är semesterlönegrundande. Vid beräkning enligt första stycket anges del avintjänandeåret i antal dagar. Uppstår vid beräkning av antalet semesterdagarmed semesterlön brutet tal, avrundas detta till närmast högre hela tal. Av semesterdagar som utlägges under visstsemesterår skall, om ej annat avtalas, dagar som är förenade med semesterlönutgå först. 8 §Arbetstagare är skyldig att pä begäran lämna arbetsgivaren besked i vad mån han önskar få ut semesterledighet, som ej är förenad med semesterlön, eUer avstå från sådan ledighet. Besked behöver ej lämnas innan arbetstagaren har fått veta, hur mänga semesterdagar utan lön han har eller kan beräknas få rätt tUl.