prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Utökat behov avkonsultinsatser inom områdena lillsyn av kärnkraftverk, kontroll av nukleärtmaterial och kärnsäkerhelsforskning (-1- . Ökade medelerfordras till bl. a. resor, lokalkostnader, inventarier och automatiskdatabehandling (-1- . Vidare behövs som engångsanvisning65000 kr. för dataterminal, bildskärmar, remsläsare och stans saml 69000 kr.för möbler och annonskostnader. 1 skrivelse den 16 september 1976erinrar inspektionen om att utredningen (I 1972:08) om radioaktivt avfall() i sill slutbetänkande (SOU 1976:30-31) Använl kärabränsleoch radioaktivt avfaU har lämnat förslag som berör bl. - en sårskildgransknings- och kontrollenhet på bränsle- och avfallsområdet, - forsknings- ochutvecklingsarbete som underlag för tillståndsgivning och kontroll, - tillsyns-och kontrolluppgifter med avseende på konstruktionen av kraftreaktor'er och andra kämlekniska anläggningar i syfte all tillgodose säkerhetsmässiga krav vid en framtida nedläggning. Kärnkraftinspeklionen har funnil alt en enhet för avfallsfrågor vid in spektionen skulle ge en lämplig organisatorisk ram för en snabb förstärk ning av myndighetsarbetet inom avfallsområdet. Mol denna bakgrund be gär inspektionen bl. a. bemyndigande att inrätta en enhet för avfallsfrågor. Vidare begär inspektionen all medel beviljas lill dels en ijänsi som enhets chef, dels en bilrädestjänsl vid den föreslagna enheten för avfallsfrågor (-. I skrivelse harkärakraflinspeklionen - under hänvisning tili inspektionens ökade uppgifteroch alll slörre personalstyrka -begärt medel för en Ijänsi som chef för denadministrativa enheten (-. 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 167 Säkerhetsfrågorna är grundläggande för kärnkraftensom energikälla. De långsiktiga problem och risker, med vilka kärnkraften ärförknippad gäller främst hanteringen av del använda bränslet och det högaktivaavfallet. Men också kärnkraftverkens säkerhet är en central fråga och sloraresurser måste ägnas tillsynen av atl anläggningarna uppfyller ställda krav.Erfarenheter av säkerhetsproblem måste fortlöpande återföras och utnyttjas isyfle atl åstadkomma ytteriigare förbättringar i säkerheten. Det är ett oavvisligtkrav all kärnkraftens risker bemästras på ett betryggande säll. Statens kämkraftinspeklion har som övergripande målför sin verksamhet atl främja den tekniska säkerheten i kärnenergianläggningaroch vid hanteringen av klyvbart material. För all uppnå della mål arbetarinspektionen med prövning, övervakning och kontroll av de tekniskasäkerhels-frågoraa och frågor om skydd vad gäller såväl anläggningar somtransporter, lagring och annan hantering av klyvbart material. Inspektionenhar med anknylning till delta arbeie i uppgift atl initiera, inrikta ochutvärdera den forskning och utveckling inom kärnsäkerhelsområdet som är nödvändigför uppnående av del övergripande målet. Även erfarenheter ulanför är givelvis avstor betydelse för kärn-säkerhelsarbetel. Driflerfarenheter, forskningsresultatoch fördjupade haverianalyser har gett ett mycket omfattande regelsystem sominnebär skärpta krav för många av kärakraflverkens delar. Tillkärnkraftinspeklionens arbetsuppgifter hör alt följa dessa beslämmelser ochpröva deras konsekvenser för svenska anläggningar. Studiema av driftstörningar och komponentfel ulgören väsentlig del i den inspekterande verksamhelen. Den detaljerade ochsystematiska rapportering som inspektionen ulför är elt verksamt medel föridentifikation av svagheter i en anläggning och dess delar och ger därmedmöjligheter att utveckla metoder för en förbättrad säkerhet. Sverigesinlernalionella åtaganden styr inriktning och ambitionsnivå för kontroll avklyvbart material. Syftet med denna verksamhel är alt se till all kärnenerginendasl används för fredliga ändamål. Genom ett intensifigrat mellanstalligtarbeie på detta område avses kontrollen bli alll effektivare. Detta återverkar påkärnkraftinspeklionens uppgifter och släller krav på en vidgadkontrollverksamhet. Statenskärnkraflinspektion har mol den bakgmnd som jag nu har tecknat begärt medelför ytterligare tolv tjänster under /78. Av dessa är nio förhandläggande personal och tre för biträdespersonal. Inspektionen har vidarebegärt bemyndigande att inrätla en särskild enhet för avfallsfrågor. Jaganser det lämpligt alt som bakgmnd till inspektionens medelsframställning ikorthet orientera också om den organisation som inspektionen har byggt upp försin verksamhet. 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 168 Kärnkraftinspektionen leds av en styrelse. Tillinspektionen är knutna tre rådgivande nämnder för resp. reaklorsäkerhel,kontroll av klyvbart material saml kärnsäkerhelsforskning. Chef förinspektionen är en föreståndare. Organisationen rymmer fyra sakenheter med varsin enhetschef direkt underställd föreståndaren, samt en administrativ enhet. Inspektionsenheten arbetar med tillsyn, inspektionoch kontroll av kärnkraftverk under uppbyggnad, provdrift och drift. Enhetenadministrerar, planlägger och håller samman kraftföretagens säkerhels-,drift-och incidensrapporter saml bereder vissa tillståndsärenden. Tekniska enheten utvärderar från teknisk synpunktkraftföretagens säkerhets-, drifl- och incidensrapporter. Vidare arbelarenheten med utveckling av kärnkraftinspeklionens syslem och metoder förkontroll genom att ta fram bestämmelser och normer. Också tekniska enhetenbereder vissa tillståndsärenden. Materialenheten inspekterar klyvbart material ochformerna för dess handhavande vid kärnkraflanläggningar, forskningsreaktorer,bränsleelementfabrik och andra anläggningar. Materialenheten har till uppgiftatl bereda transporttillslåndsärenden och att handha frågor om säkerhetskontrollav klyvbart material samt fysiskt skydd. Forskningsenheten planerar, beställer ochadministrerar forsknings- och utvecklingsarbete avseende reaktorsäkerhet ochkämsäkerhet i övrigt. Administrativa enheten arbetar med administrativplanering, samordning och service. hör även ekonomi- och personaladministrationsamt regisler-, arkiv-, expeditions- och konlorsservicefunktioner. Totalt har kärnkraftinspeklionen under innevarandebudgetår trettiosex tjänster, varav tjugosju för handläggare och niobiträdestjänster. Personalen fördelar sig enhetsvis enligt följande.Föreståndare jämte kansli fyra tjänster, inspektionsenheten nio Ijänster, tekniskaenheten åtta tjänster, materialenheten nio tjänster, forskningsenheten tretjänster samt administrativa enheten tre tjänster. Jag går över till att kommenterakärakraftinspektionens yrkanden för /78. Inspektionentar i en särskild skrivelse upp frågan om inrättande av en avfallsenhet ochhänvisar till Aka-ulredningens förslag belräffande kärnkraftinspektionensverksamhet i betänkandet (SOU 1976:30-31) Använt kämbränsle och radioaktivtavfall. Inspektionen har funnit att en enhet för avfallsfrågor vid inspektionenskulle ge en lämplig organisatorisk ram för en snabb förstärkning avmyndighetsarbetet inom avfallsområdet. Vid enheten bör t. v. inrättas en Ijänsiför enhetschef saml en bilrädestjänsl. Jag delar den bedömning som inspektionen har gjortom behovel av verksamhet beträffande avfallsfrågor inom inspektionen.Aka-ulredningens förslag har i detta hänseende inte mött någon gensaga vidremissbehandlingen. För kärakraftinspektionens kontroll av hantering ochförvar- 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 169 ingav använt bränsle och radioaktivt avfall krävs också att ett säkerhetsin-riklalutvecklingsarbete initieras och bedrivs i fortlöpande kontakt med inspektionensövriga verksamhel. Den lämpliga organisatoriska formen för denna verksamhel bördel närmasl ankomma på inspektionen atl bedöma. Verksamhelen bör dock kommaigång redan under innevarande budgetår. Jag avser atl i annat sammanhangåterkomma till regeringen med förslag om följdändring av inspektionensinstruktion. I avvaktan på ytterligare erfarenheter av omfattningen ochinriktningen av verksamhelen beräknarjag , i likhei medkärnkraftinspeklionen, medel för en tjänst för atl leda arbetet och enbilrädestjänsl. Mot bakgrund av vad jag har sagt om betydelsen av allarbetet snabbt kommer igång, avser jag atl i annat sammanhang föreslåregeringen alt dessa tjänster inrättas redan under innevarande budgetår. Kärnkraftinspeklionen har i sin anslagsframställningbegärt ytterligare nio tjänster, varav sju för handläggare och två förbiträden. Medhänsyn lill de vikliga uppgifler som åvilar inspektionen bedömer jag detnödvändigl att den tillförs ökad personal under nästa budgetår. I takt med arbetsuppgifternasändrade karaktär och omfattning har inspektionen genomgått stora förändringar.Personalstyrkan har fördubblats . Denna ulveckling har betingatsav höjdr såväl kvantitativa som kvalitativa krav på inspektionensarbelsinsalser. Jag förulser en fortsättning av denna tendens främst vad avserkraven på allt högre kvalitet och intensitet i säkerhetsarbetet. Även om dekvalitetskrav som ställs är höga anser jag det realistiskt all räkna medalt arbetsinsatserna vid varje enskilt befintligt kontrollobjekt kommer attöka. Jag beräknar därför i del följande medel för ytterligare sex tjänster vidinspektionen. För ökade inspektions- och kontrollinsatser vidvarje enskilt kraftverk har jag beräknat medel för en Ijänsi för handläggarevid inspektionsenheten. Vid tekniska enheten finns behov avpersonalförstärkning för komponent-, material- och kontrollfrågor. För detlaändamål har jag beräknat medel för ytterligare en tjänst för handläggare (2). Arbetet med kontroller för exporllillslånd ökarkraftigt som en följd av internationella åtaganden. Arbetsområdenafysiskt skydd och säkerhetskontroll av klyvbart material är av sådan vikl ochomfattning att de fordrar ökade resurser. Jag har för dessa ändamål beräknatmedel för två Ijänster för handläggare vid malerialenheten (3). Del ökande antalet beställda forskningsprojekt samtfortsalt högt ställda krav på inspektionens granskning av varje projekt medförökade arbetsuppgifter för forskningsenheten. Jag har för dessa uppgifterberäknat medel för en tjänst för handläggare (4). Elt utökat personalantal vid sakenheternaåterverkar på arbelel vid administrativa enheten. Jag har därför beräknatmedel för en tjänst för bilräde vid enheten (5). Kämkraftinspektionenhar i särskild skrivelse påvisat behovet av att yl- Prop.1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 170 terligareförslärka del administrativa arbetet genom att inrätta en tjänst för att ledaden administrativa enheten. Jag delar kärnkraftinspektionens bedömninghärvidlag. Jag har därför beräknat medel för en tjänst för denna funktion. Jagavser att i annat sammanhang föreslå regeringen att redan under innevarandebudgetår inrätta tjänsten. Mina ställningstaganden till kärakraftinspektionensanslagsframställning samt särskilda skrivelser innebär sammanfattningsvis attjag förordar medel för ytterligare nio tjänster, varav sju tjänster förhandläggare och två för biträden. Slutligen har jag vid min medelsberäkning tagithänsyn till inspektionens utökade behov av konsultinsatser saml behov avdalaterminal, bildskärm och remsläsare/stans (6,7). Som framgår av sammanställningen beräknarjaginspektionens utgifter under detta anslag tiU sammanlagt . Jaghemställer att regeringen föreslår atl lill Statens kärnkraftinspektion:Förvaltningskostnader för /78 anvisa elt förslagsanslag av I000 kr. 1975/76Inkomst 8582413 Reservation 8583413 1976/77Anslag 1000 1977/78Förslag 1000 har sedan den 1 januari1976 hela ansvaret för atl beställa den forskning och utveckling sominspektionen finner nödvändig för alt trygga säkerheten i beslutadekärnenergianläggningar. Det åligger dessutom kärnkraftinspektionen att prövabehovel av forsknings-och utvecklingsarbete av mer långsiktig karaklär. Verksamheten finansieras med avgifter enligtförordningen (1975:421, ändrad : 244) om vissa avgifier till statenskärnkraflinspektion. Anslaget förs därför upp med ett formelll belopp av 1000kr. Kämkraftinspektionen fick den 14 augusti 1975regeringens uppdrag att redogöra för erfarenheterna av kommersiellalättvattenreaklorer i drift. Detta arbeie pågår f. n. Resultatet skallredovisas i en reakiorsäkerhelsstudie senasi . Omfattningen av forskningsverksamheten har förinnevarande budgetår beräknats lill 14 milj. kr. 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 171 Säkerhetsforskningen under /78föreslås i slort ha samma inriktning som lidigare. En viss minskning avmedelsandelen för vär-melekniska försök och programutveckling fömtsesemellertid. Stora delar av utförd kärnsäkerhelsforskning har ABAtomenergi svarat för. Kärnkraftinspeklionen avser alt även utnyttjaresurserna hos denna organisation. Samtidigi bör kompetens och kapacitet hosandra svenska institutioner och förelag utnyttjas och utvecklas. På så sätt kankvaliteten och bredden på den säkerhetslekniska forskningen ytterUgareförbättras. Inspektionen förutser dock ingen väsentiig ökning av tillgången påkompetent forskarpersonal inom aktuella områden under /78. Inspektionen beräknar, med bibehållen ambitionsnivåför forskningens kvalitet och omfattning, medelsbehovet till 15 milj. kr.Inspektionen föreslår härutöver att 3 milj. kr. för /78 anslåstUl ett internationellt samarbetsprojekt inom reaktorsäkerhetsområdet. Genom regeringsbeslut åladeskärnkraftinspektionen ansvaret för atl följa och utvärdera slörre delen av detprogram som fram till hade beslutats av delegationen förforskning rörande kärnkraftens säkerhels- och miljöfrågor. Detla innebar atlinspektionen fick hela ansvaret för att beställa den forskning och utvecklingsom inspektionen finner nödvändig för att trygga säkerheten i beslutadekärnenergianläggningar. Vidsidan härav bedrivs, huvudsakligen inom AB Atomenergi, visst forsknings- ochutvecklingsarbete av mera långsiktig karaklär, vilkel inle direkt kantillgodogöras säkerheten hos de kärnkraftreaktorer som är i drift ellerunder uppförande. Denna verksamhet finansieras inom energiforskningsprogrammet.Jag vill i detta sammanhang erinra om atl del åUgger kärakraflinspeklionen attpröva även behovet av sådant forsknings-och utvecklingsarbete. Jag ålerkommerlill denna fråga vid min anmälan av anslaget Energiforskning i del följande. Delsamlade ansvar för kärnsäkerhetsforskningen som kärnkraftinspektionen fr. o.m. sålunda har fått har medfört fördelar från skilda synpunkter. Delshar inspektionen fått goda möjligheter att överblicka pågående och planeradforskningsverksamhet på kärnsäkerhelsområdet. Dels har denna överblick i sintur gett en gmnd för samordnade insatser med avseende på sådantforskningsarbete som inspektionen finner särskUt angeläget som underiag för sinkontroll- och inspektionsverksamhet. Den av inspektionen styrdakärasäkerhetsforskningen kan mot denna bakgmnd inriktas på aktuella behov ochproblem, som den utgör ett led i en strävan mot en högresäkerhetsnivå. Vid sin medelsberäkning för /78 harinspektionen utgått från att säkerhelsforskningen skall ha i huvudsak sammainriktning och 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 172 Jag delar kärnkraftinspeklionens bedömning. Den bibehållnaambitionsnivån innebär alt den forskningskapacitet och kompetens påkärnsäkerhetsområdet som finns i vidmakthålls och på längre siktytterligare kan förstärkas. Det är ytlersl väsentligt atl det på delta områdefinns en beredskap för uppgifler som kan tillkomma. 1detla sammanhang vill jag hänvisa lill den , som regeringennyligen har tillkallat. En central uppgift för kommissionen blir att granskaoch utvärdera erfarenheter och forskningsresultat på kärnsäkerhelsområdet. Delkärnsäkerhelstekniska forsknings- och utvecklingsarbete som bedrivs underledning av kärnkraftinspeklionen kommer självfallet att utgöra en väsentligdel i underiagel för bedömningar. Resultatel arbete kan å andra sidan också tänkas påverka inriktningenoch omfattningen av del framlida forsknings- och utvecklingsarbetet påkärnsäkerhetens område. Jag ansluter mig till kärnkraftinspektionens uppfattningatt den verksamhet som finansieras över anslaget under /78 börha en omfattning av totalt 18 milj. kr. Vid min medelsberäkning har jag räknalin 3 milj. kr. som hänför sig till ett internationellt samarbetsprojekt inomreaklorsäkerhetsområdet. Delta projekt, som avser experiment i syfte att beslämmamassflödel vid ett antaget rörbrott i en reaktoranläggning, skall enliglplanerna genomföras under ledning av Atomenergi och medutnyttjande av utrustning vid Marvikenanläggningen. Kärnkraftinspektionensbeslut om bidrag tiU projektet har godkänts av regeringen den 25 november1976. Anslaget tillförs medel från kärnkraftproducenternagenom avgifter. Jag avser atl före föreslå regeringen all,genom ändring av förordningen (1975:421, ändrad senast 1976:244) om vissaavgifter till , höja avgifterna för atl ge utrymmeål del nu angivna programmet. Anslaget bör, liksom för innevarande budgetår,föras upp med ett formellt belopp av . Med hänvisning till vad jag nu har anförthemställer jag att regeringen föreslår atl till Statens kärnkraflinspektion:Kärnsäkerhelsforskning för /78 anvisa ett reservationsanslag av1 . Kostnader för vissa nämnder 1975/76Utgift 41 106 1976/77Anslag 48000 1977/78Förslag 135000 Under anslaget redovisas arvoden och expenser förstatens ström, krigsskyddsnämnden förkraftanläggning- 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 173 aroch m. m. Prisregleringsnämndenlar upp de prisfrågor rörande slrömleveranser som av statens industriverköverlämnas lill nämnden. behandlar frågor bl.a. rörandekraftanläggningars skydd mol brand- och bombskador saml rörande skydd ålpersonal som är sysselsatt vid kraftanläggningar. har tilluppgift atl på begäran av part yttra sig i fråga om ekonomiska villkor isamband med överiåtelse av eldistributionsanläggning eller aveldislribulionsrörelse. Nämnden har inrättats den . Av anslaget disponerar krigsskyddsnämnden ochprisregleringsnämnden tillhopa . för elektrisk ström vilka ulan kosinad haft sittkansli inrymt hos , , behöver nya lokaler.Vidare måste nämndernas kansli organiseras om och medel anvisas för kanslipersonal.Från anslagssynpunkl förefaller del rationellt att samordna de tre nämndernaskansU och verksamheter. Nämndenför värdering av eldistributionsanläggning m.m. bedömer att dess ärenden kommer att bli omfatlande och röra slora värden. fisregleringsnämnden och krigsskyddsnämndenberäknar kostnaderna för /78 tUl . Medhänsyn till att nämnderna behöver nya lokaler, kanslipersonal m. m. beräknarjaganslaget tiU . Jag har därvid beräknat medel även för viss personalvid nämnderaas kansli. Jag hemställer att regeringen föreslår att lill Koslnader för vissa nämnder för budgetåret1977/78 anvisa elt förslagsanslag av . Energibesparande åtgärder inom näringslivet m.m. 1975/76Utgift 18 991 744 Reservation 143 677 804 1976/77Anslag '80000000 1977/78Förslag 170000000 'Härutöver har 1 OOOOOO kr. anvisats på tilläggsbudget I. Från delta anslag bestrids utgifter för statsbidragdels enligt förordningen (1975:422) om statsbidrag till energibesparandeålgärder inom näringslivet m. m. (ändrad 1976:238), dels enligt kungörelsen(1974:250) om statsbidrag lill energibesparande åtgärder inomIrädgårdsförelag. Bidragsverksamheten administreras, vad gäller deenergibesparande åtgärderna inom näringslivet, av statens industriverk, varsutgifter för administration, infor- 1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet mation, utredningoch uppföljning av verksamhelen också täcks från anslaget. Medlen för bidraglill trädgårdsförelag disponeras av lanibruksstyrelsen. Prototyper och demonstrationsanläggningarm. I OOOOOO kr., som har anvisats på tilläggsbudget I. och den tunga industrins energiförsörjning Regeringen uppdrog åt statensindustriverk atl studera energianvändningen inom industrin, med början inom deenergikrävande branschema järn- och stålindustrin saml massa- ochpappersindustrin. fick också i uppdrag alt undersökamöjligheterna alt la till vara spillvärme från industriella processer för värmedistribulionoch all bygga ut produktionen av mottryckskraft. Den försia fasen av deltautredningsarbete har redovisats i rapporten (SIND 1976: 3) Tätortemas och dentunga industrins energiförsötjning, som överiämnades till regeringen ijuni1976. Efter remiss har yttranden över rapporten avgetlsav , , , tekniskafakulteten vid i , tekniska högskolan i , Chalmerstekniska högskola, , överslyrelsen för ekonomisklförsvar, arbets-marknadssslyrelsen, arbelarskyddsslyrelsen, bostadsslyrelsen,statens råd för byggnadsforskning, statens planverk, ,, styrelsen för teknisk ulveckling, länsstyrelserna iStockholms, , och , saml ,kapitalmarknadsutredning (Fi 1969:59), energiskalteutredningen (Fi1975:07), energi- och miljökommittén (Jo 1976:02), energisparkommittén (I1974:05), delegationen (1 1975:02) för energiforskning, AB Atomenergi, Allmännapensionsfonden. Centrala driftledningen, , Ingenjörsvelen- Prop.1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 175 skapsakademien,, Näringslivets energidelegatton. , , CF-STF, , . Länsstyrelsernahar hört bl. a. vissa kommuner. Dennu föreliggande rapporten behandlar dels energianvändningen inom järn- ochstålindustrin och massa- och pappersindustrin, dels möjligheterna att utnyttjaspillvärme från industriella processer och dels möjligheterna all ökaproduktionen av mottryckskraft inom industrin och i kraflvärmeverk. Industriverkels förslag rörande utbyggnad avkraflvärmeverk och fjärr-värmeanläggningar bereds f.n. inom regeringskansliet.Rapporten redovisas därför i del följande inte i de delar som avser detlaområde. 1 industriverkets rapport redovisas ett antaldelstudier vilka ligger till gmnd för verkels överväganden och förslag tillåtgärder. Delstudierna behandlar bl. utnyttjandeav spillvärme från industriella processer produktionav mottryckskraft inom industrin I studiema har i första hand övervägts åtgärder somär möjliga att genomfora på kort sikt och vilkas effekter kan fä betydelseinom en period av fem tiU . I ett längre tidsperspektiv bör enligtindustriverket forsknings- och utvecklingsinsatser ges större vikl. Den nuföreliggande rapporten behandlar huvudsakligen åtgärder som kan genomföras iexisterande anläggningar och med nu känd teknik. Energianvändningeninom massa- och pappersindustrin samt inom järn- och stålindustrin har i samarbete med berördabranschorganisationer inventerat möjliga energibesparande åtgärder i massa-och pappersindustrin och i jäm- och stålindustrin. Vidare har kostnadema för deundersökta åtgärderna översiktligt kartlagts. Energibesparingar och investeringskostnader för deolika typer av åtgärder som har undersökts framgår av följandesammanställning. Prop.1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet Möjlig energibesparing Investerings- m eo' kostnad milj. kr. Tillvaratagande av sekundärvärme för lokaluppvärmning Sänkning av avgasernas temperatur vid sodapannor Förbättrad våtpressning vid papperstillverkning Höjning av massakoncentrationen efter pressparti vid massatillverkning Utnyttjande av avgasvärme från bränsleeldade ugnar Övergång till stränggjutning Tillvai"atagande av värme från svalnande material Tillvaratagande av kylvattenvärme Tillvaratagande av avgas värme från blåsprocesser Förbättring av ugnsteknik Ökad användning av masugnsgas Förbättring av masugnsprocessen 15 000 ; 40000 30000 50000 40000 lOOOOO 20000 35 000 30000 65 000 ' 1 m'' eo (ekvivalent olja) = energimängd motsvarande 1 molja. - Övergång till stränggjutning kanutöver energibesparingar medföra bl.a. ökat materialutbyte och sänktaproduktionskostnader. Investeringen är upptagen till en fiärdedel av den totaltberäknade investeringskostnaden eftersom vinsten av minskad energiåtgång kanuppskattas utgöra ca en fjärdedel av de vinster som metoden totalt sett kan ge. Beräkningarna bygger i vissa fallpå förhållandevis osäkra uppskattningar. Betingelserna för verksamhelen kanvariera avsevärt mellan de olika företagen inom varje bransch. Förhållandenainom jäm- och stålindustrin växlar t.ex. påtagligt vad gällertillverkningsinriktning och kombinationer av utrustning. De i tabellen angivnavärdena får därför uppfattas som ungefärliga medelvärden.