prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Mot den bakgrund som har redovisats finnerindustriverket del olyckligt atl bidrag inte kan lämnas lill småvattenkraftverk. Verkei framhåller att det är berett att utforma elt konkretförslag om hur gränsdragningsproblem geniemoi kraftförelag och liknande frågorskall kunna lösas om statsmakterna anser att bidragsreglerna bör ändras så altåtgärder beträffande små vattenki-aftverk omfattas av bidragsverksamheten. 1 skrivelse föreslårindusiriverkei att de särskilda regler som gäller bidragssökanden som har medelavsatta på särskild investeringsfond enligt lagen om avsättning till särskildinvesteringsfond tas bort ur bidragsförordningen. Verket framhåller att dessaregler har tillkommit mot bakgrund av att föredragande departemenischefen iprop. 1974: 177 (SkU 1974: 60. rskr 1974: 398) med förslag lill lag omavsättning lill särskild investeringsfond underströk, alt de avsatta medlen medprioritet borde användas för sådana investeringar i byggnader och maskiner sominnebar energibesparingar. har bemyndigats atl meddelabeslul i ärenden avseende utnyttjande av avsalta medel. I vissa fall beslutarregeringen. Av de kontakter som industriverket har haft med styrelsen harenligl verket framgått att vid behandling av dessaärenden inte prioriterar energibesparande investeringar. Industriverketkonstaterar på grund härav att de förutsättningar som statsmakterna har utgåttfrån, när de har skapat nämnda regler för bidragsgivningen, inte har kommitatt föreligga i prakiiken. Verket framhåller vidare atl det, vid sinhandläggning av bidragsärendena, har utbildat en praxis som innebär att bidragi princip inte beviljas med störte belopp än som erfordras för att sökandenskaU bli motiverad från fö- 'MW (megawatt) = I 'TWh (terawattimme) = 1 miljard kilowattimmar 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 195 retagsekonomisksynpunkt att genomföra ifrågavarande projekt. En reduktion av bidraget på gmndav att medel ur särskild investeringsfond kan användas för investeringen tordei allmänhet medföra att den energibesparande investeringen inte kommer tillstånd. framhåller slutligen att de ifrågavarande reglema medfören så besvärande utökning av handläggningstiden för de ansökningar om bidragsom berörs att nackdelama härmed vida överstiger de eventueUa fördelaraa medreglema. uppger i yttrande den 9juli 1976 att avsättningarna till särskild investeringsfond enligl riksbankenuppgick lill ca I 500 milj. kr. hade beslul lämnals avseendeianspråklagande av fondmedel på sammanlagt ca 1 150 milj. kr. Styrelsen anföralt den inte har gjort någon särskild prioritering med hänsyn lill energibesparandeinvesteringar vid handläggning av ärenden om ianspråklagande av fondernaifråga. Styrelsen anser inte atl tillräckliga skäl föreligger för atl, vidprövning av ärenden rörande slalsbidrag till energibesparande åtgärder, lahänsyn till eventuell avsättning av medel lill särskild investeringsfond. Oljekrisen inverkade dämpande påinvesteringsbenägenhelen i iräd-gårdsföretagen. Efterhand som denna inverkanhar minskal, har inlressel för energibesparande åtgärder ökat. Budgetåret1975/76 hade sålunda praktiskl laget hela bidragsramen, 2 milj. kr.,disponerats genom beslut om bidrag . Av de beviljade bidragen har använis till byteav värmepanna och förbättring av värmeinstallalioner, lill isolerandeskuggningsanläggningar och lill installationer för automatiskklimatreglering. Vid budgetårels slut fanns 78 inneliggandeansökningar om bidrag på sammanlagt ca 1,1 milj. kr. Behovel av investeringar i bränslebesparandeåtgärder är fortfarande slorl inom irädgårdsförelagen och då effekterna avåtgärderna är väsentliga både för företagen och för samhället anserlanibruksstyrelsen att det är motiverat med en uppräkning av bidragsramen med 2milj. lill 4 milj. kr. Lantbmksstyrelsen räknar med all de bidrag lillenergibesparande ålgärder i trädgårdsnäringens byggnader som har beviljatsunder /76 har lett till en sänkning av den åriigaenergiförbrukningen i branschen motsvarande elt värde av minsl . a. med hänsyn lill de anspråk på bidrag somdokumenterats från Irädgårdsförelagen anser lantbruksstyrelsen det motiveratatl en slörre del av kommande anslag avdelas till trädgårdsnäringen. Slödet till energibesparande investeringar inomnäringslivet m. m. infördes (prop. 1974:69, CU 1974:21, JoU1974:19, rskr 1974:180, 1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 196 har anvisat sammanlagt 248 milj. kr. för sådanistöd lill näringslivet och för adminislralion m. m. av delta stöd, varav 1milj. pä tilläggsbudget I för innevarande budgetår (prop. 1976/77:25 s. 95,NU 1976/77:55, rskr 1976/77: 13). Av de anvisade medlen har 53 milj. kr.beräknats för ålgärder i näringslivels byggnader, 130 milj. kr. för åtgärderinom industriella processer, 58 milj. kr. för framtagande av prototyper ochdemonslrationsanläggningar m. m. och 7 milj. kr. för åtgärder iträdgårdsnäringens byggnader. Medlen för bidragsgivningen disponeras vad avseråtgärder i trädgårdsnäringens byggnader av lanibruksstyrelsen och i övrigt avstatens industriverk. Erfarenheterna från bidragsgivningen tillenergibesparande ändamål inom näringslivet lyder på att ytteriigare avsevärdaenergibesparingar kan uppnås om stödet förstärks. har påuppdrag av regeringen undersökt bl. a. möjlighetema atl spara energi inomindustrin. (SIND 1976:3), Tätorternas och den lungaindustrins energiförsörjning, lyder i likhet med erfarenhetema från bidragsverksamhetenpå att belydande mängder energi kan sparas om stödet lill energibesparandeåtgärder inom näringslivet räknas upp. Regeringen har för avsikl alt presentera ettlångsiktigt program för effektivare energianvändning bl. a. i industriellaprocesser och vid uppvärmning av lokaler. Den kommission (I 1976:05) somregeringen har tillsatt för atl utarbeta alternativa förslag 1990 kommer all la fram underiag för bl. a. utformningen av elt sådaniprogram. Ökade insatser för att förbättra energihushållningen inomnäringslivet bör dock göras redan innan kommissionen har avgell sina förslag. har i skrivelse den 30 augusti 1976redogjort för bidragsverksamhelen fram till utgången av /76 ochför den beräknade verksamheten under /77. Med utgångspunkt isina erfarenheter av bidragsgivningen föreslår industriverket vissa ändringarav reglema för och administrationen av bidragsgivningen. Bidrag till energibesparande åtgärder inäringslivets byggnader utgår enligt förordningen (1975:422) om slalsbidragtill energibesparande åtgärder inom näringslivet m.m. (ändrad 1976:238) medhögsl av godkända kostnader till förelag med högsl 200 anslällda. Bidragetär vidare begränsal till lOOOOO kr. Energibesparande åtgärder avseende näringslivetsbyggnader, t. ex. anläggningar för eldning med fasta bränslen, kostar i vissafall betydligt mer än de ca . som kan berättiga till högsta bidrag om100000 kr. Under dessa förhållanden är det enligt industriverket osäkert ombidraget utgör tillräckligt incitament för atl sådana ålgärder skall kommalill stånd. föreslår med hänsyn härtill att bestämmelsen ommaximalt bidragsbelopp slopas. 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 197 Beslämmelsen alt bidrag till energibesparandeåtgärder i byggnader inte kan beviljas företag som har mer än 200 anställdainnebär enligl verket risk för atl de möjligheter som finns alt spara energi isådana företags byggnader inte tas tillvara. Bl.a. med hänsyn härtill föreslårverket att nämnda storleksgräns las bort. Storleken på energibesparingen av en ålgärd iförhållande lill bidraget måsle enligl min mening vara avgörande för om bidragför åtgärden skall lämnas eller inte och för bidragsbeloppels storlek. Jagförordar därför alt bidrag för åtgärder i näringslivets byggnader ifortsättningen skall kunna ulgå med högsl av godkända koslnader lill allaföretag, oavsett antalet anställda, och all bidragsbeloppets storiek inlelängre skall vara begränsal. Vad jag nu har sagt bör enligl min mening intehindra all de mindre och medelstora förelagens särskilda förutsättningar ochproblem saml behov av bidragsmedel blir beaktade vid bidragsgivningen. Om nyssnämnda begränsningar belräffande bidrag tillålgärder i näringslivets byggnader las bort finns enligt min mening inlelängre skäl att beräkna medel för sådana bidrag under en särskild anslagspost.Samtliga medel till energibesparande ålgärder i näringslivet - fömtom vad avserträdgårdsnäringen samt prototyper och demonstrationsanläggningar m.m. -börberäknas under samma anslagspost. Enligt nuvarande bidragsregler är kretsen avbidragsberättigade företag inte densamma för åtgärder i byggnader som förålgärder rörande processer. Förelag inom alla näringsgrenar, dvs. industri,jordbruk, trädgårdsnäring, handel, holell, restauranger m. fl. privataservicenäringar har möjlighel alt erhålla bidrag till energibesparande ålgärderi byggnader. Möjligheten atl erhålla bidrag lill ålgärder som syflar till atlfå lill stånd energisnålare processer avser däremot endast industriförelag.Industriverket har framhållit att det finns andra ålgärder än sådana som kanhänföras till byggnader och processer som kan åstadkomma energibesparingar, t.ex. införandet av energisnåla belysningssyslem. Enligt min mening torde de största möjligheternaatt spara energi inom näringslivet föreligga inom industrins processer.Bidragen bör därför i första hand avse åtgärder inom detta område. Möjlighetbör dock finnas att genom bidrag stimulera energisparande även inom andranäringsgrenar och beträffande andra åtgärder. Del torde få ankonmia påindustriverket att ta StäUning tiU i vilka faU detta kan vara befogat. Såsom bör dock endasl åtgärder avseendebefintliga byggnader och förändringar i anslutning till befintiig verksamhetvara bidragsberättigade. Bidrag bör alltså inte ulgå i samband med exempelvisnyetableringar. Jag beräknar medel för bidragsgivningen tillåtgärder i näringslivet under en ny anslagspost. Åtgärder i näringslivet. 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 198 sätternuvarande posler Ålgärder i näringslivets byggnader och Åtgärder inomindustriella processer. Enligt nuvarande bidragsregler utgör lägsta kostnadsom berättigar till bidrag . Med hänsyn bl.a. till kostnadsutvecklingensedan denna gräns bestämdes , bilräder jag industriverkets förslag attgränsen skall höjas till . Jag förordar således atl lägsta bidragsgrundandekostnad för energibesparande ålgärder inom näringslivet höjs från 3 000 kr.till . tillkalladesföretagareföreningsutredningen (A 1975:03) för att uireda frågan omföreiagareföreningarnas ställning och roll inom den närings- och regionalpolitiskaorganisationen m.m. Utredningen har lill uppgifi alt överväga bl. a. om del ärlämpligt alt företagareföreningarna i ökad utsträckning åläggs uppgifler sominnefattar myndighetsutövning. Med hänsyn härtill anförde föredragandedepartementschefen budgetproposition (prop. 1975/76:100 bil. 15 s.189, NU 1975/76:42, rskr 1975/76: 260) att han då inle var beredd att laställning till ett förslag från industriverket om all företagareföreningarnaskulle få beslutsrätt i vissa bidragsfrågor. har återkommit till frågan ochföresiagii alt vissa uppgifter i samband med bidragsgivningen skall överförasfrån verket till företagareföreningarna. Regeringen har överiämnatindustriverkets förslag lill utredningen som väntas lägga fram sina förslaginom kort. Förordningen om statsbidrag till energibesparandeålgärder inom näringslivet m. m. innehåller särskilda regler för företag somsöker bidrag lill energibesparande åtgärder i näringslivet och har medelavsatta på särskild investeringsfond. Dessaregler innebär bl.a. alt bidraginte ulgår i full utsträckning lill sådana bidragssökanden om dessa kanulnyltja de avsatta medlen för den energibesparande åtgärden i fråga. Indusiriverkei har i skrivelse den 24 februari 1976föreslagit all nämnda regler tas bort. Verket motiverar sitt förslag med attarbetsmarknadsstyrelsen vid sin handläggning av ärenden om ianspråklagande avfondema inle gör någon särskild prioritering vad avser energibesparandeinvesteringar. De förutsättningar, som statsmakterna har utgått från, när desärskilda reglerna infördes, har således inte förelegat i praktiken. Verketframhåller vidare bl. a. att nämnda regler medför en besvärande utökning avhandläggningstiden för de bidragsansökningar som berörs av reglerna. har i yttrande uppgett attden inle prioriterar energibesparande investeringar vid sin handläggning avnämnda ärenden. Styrelsen anser inle atl tillräckliga skäl föreligger för attta hänsyn till eventuell avsättning till särskild investeringsfond vid prövningav ärenden rörande statsbidrag till energibesparande ålgärder i näringslivet. Jag har inhämtat från attden beslut hade fatlats avseende ianspråklagande av nämndafondmedel på sammanlagt ca 1 300 milj. kr. av de toiala avsättningarna på ca 1500 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 199 Med hänsyn lill della och till vad arbelsmarkiiadsslyrelsen och industriverkethar anfört i frågan förordar jag att verksamhelen avseende statsbidrag tillenergibesparande åtgärder inom näringslivet m. m. inte skall påverkas avhumvida den som söker bidrag har medel avsatta på särskild investeringsfondeller inle. Vissa av de ansökningar om bidrag som har kommit intill indusiriverkei har avsett utökning eller idrifttagning av småvattenkraftverk med en effekt varierande mellan 150 och 2 500 kW. Enligt en inventering som har gjorts av () har del på många platser ilandet funnits små vallenkraftverk som är nedlagda. Dessutom befaras ellslort antal av de små vattenkraftverk som är i drifl atl blinedlagda. Anledningen härtill är enligl VÄST oftasi dålig lönsamhet. Totaltrepresenterar dessa småkraftverk en möjlig effekt av ca 500 MW' och enelproduktion avcal,5TWh Enligl gällande regler kan bidrag inte lämnas förprojekt som avser utnyttjande av konventionell teknik för energiproduktion.Projekt som avser exempelvis utbyggnad eller ombyggnad av småvaltenkraftanläggningar är därför inte bidragsberättigade. På grund härav harnämnda ansökningar om bidrag inte kunnat bifallas. Däremot har ett bidrag om ca5 milj. kr. beviljats för ell utvecklingsprojekt i VAST:s regi som syftar tillatt utreda möjlighetema alt sänka kostnadema för alt bygga och driva små vattenkraftverkgenom standardisering, mekanisering och automatisering. Bidraget läcker iförsta hand koslnaderaa för ett antal prololypanläggningar. Enligt vad jag harinhämtat beräknas resultatet av utvecklingsarbetet föreligga tiU . Enligt min mening bör möjligheterna att utnyttjalandets vatlenkraflre-surser las lill vara där detta dels ställer sigekonomiskl lämpligt dels kan ske utan större konflikter med motståendeiniressen. Jag syftar i första hand på möjligheteraa till ett effektivareutnyttjande av vattenkraften i redan utbyggda älvar. De valtenkrafllillgångarsom finns i små vattendrag t. ex. på platser där det har funnitskraftverk, sågverk, kvarnar m. m. bör också beakias i detta sammanhang. Detenergilillskolt som kan utvinnas i sådana mindre kraftstationer är inle slortmen kan ha betydelse lokak. Jag är emellertid inle beredd att nu förorda attbidragsregleraa ändras så att bidrag kan utgå även för nyanläggning elleruppmstning av små konventionella vattenkraftverk. Behovet av och formema förett statligt stöd för sådana projekt behöver undersökas närmare. Jag avserdärför atl i annat sammanhang föreslå regeringen atl uppdra ål industriverketatl utreda 'MW (megawatt) = *TWh (terawattimme) = 1 miljard kilowattimmar 1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 200 Verkei bör därvid beakta bl. a. på utfallet av VAST:s lidigare nämndautvecklingsprojekt. har i rapporten dentunga industrins energiförsörjning redovisat möjligheteraa till energibesparingaroch behovel av demonslrationsanläggningar m. m. för alt introducera energisnålteknik i järn- och stålindustrin samt i massa- och pappersindustrin. Rapportenbehandlar också möjligheterna att ta lill vara spillvärme från industrin ochalt bygga ul produktionen av elkraft i mottrycksanläggningar inom industrinoch i kraftvärmeverk. Det utredningsarbete som har redovisats utgör förstadelen av en undersökning som omfattar all industrieU energianvändning. förslag rörande utbyggnad avkraftvärmeverk och fjärrvärmeanläggningar bereds f n. inom . Denårliga energiförbrukningen inom massa- och pappersindustrin och järn- ochstålindustrin skulle enligt indusiriverkei kunna minskas med sammanlagt ca600000 m eo' - motsvarande av massa- och pappersindustrins och ca 11 %av jäm- och stålindustrins förbrukning - av . Dettaberäknas kräva investeringar om sammanlagt drygt 1000 milj. kr. föreslår ell flerårigtbidragsprogram för jäm- och stålindustrin och massa- och pappersindustrin därbidrag om sammanlagt 70 milj. kr. förutsätts ulgå under de försia treåren. Om så bedöms önskvärt skall bidrag kunna utgå under ytteriigare två år.Bidragen föreslås därefler upphöra. Förslagen omfattar även stöd tilldemonslrationsanläggningar inom dessa branscher. Betydande energibesparingar skulle vidare kunnagöras om spillvärme från industrin utnyttjades för leveranser av värme lillexempelvis kommunala fjärrvärmenät. Eftersom fjärrvärmenät saknas eller är ofullständigtutbyggda i många tätorter är dock endast en del av dessa besparingar möjligaatt uppnå . beräknas projekt som bygger påsamarbete mellan företag och kommuner om tillvaratagande av industrinsspillvärme kunna medföra en minskning av den årliga oljeförbmkningen mednärmare 200000 m. Detta fömtsäiter enligt industriverket atl investeringar om225 å 300 milj. kr. Stöd tiU spillvärmeprojekt liksom tilldemonstrationsanläggningar föreslås få mer långsiktig karaklär än stöd lillövriga energibesparande åtgärder. Bidrag om resp. 15 och 20 milj. kr. per årföreslås utgå . Idet energipolitiska beslut som fattades av (prop. I s. 412, NU 1975:30, rskr 1975:202) fömtsätts att produktionen avmottryckskraft inom industrin skall öka från ca till ca 8 TWhår 1985. bedömer att en sådan ökning av mot- '1 m' eo (ekvivalent olja) = energimängd motsvarande 1 m' olja. 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 201 Irycksproduktioneninom industrin är möjlig förutsatt all någon form av stöd till installation avmottrycksanläggningar lämnas eller andra åtgärder vidtas så all länkbaraprojekt genomförs. anser att bidrag t. v. bör kunnalämnas lill utbyggnad av mottryckskraft inom industrin men all en långsiktiglösning bör anslå lills frågan om energiskatternas ulformning har avgjorts.Verket menar att stöd bör kunna utgå till alla moltrycksinslallationer inomindustrin, dvs. även till sådana som görs i samband med nyanläggningar ochutökning av produktionen inom företagen. Behovet av bidrag för hela industrinbedöms lill 25 milj. kr. för den utbyggnad som kan komma ifråga under denärmaste åren. 1 likhet med flertalet remissinslanser som haryitrat sig över industriverkels rapport anser jag atl den ger väsentliginformation om energianvändningen och om möjligheterna atl spara energi inomindustrin. Enligl industriverket kan investeringar ienergibesparande ålgärder inom industrin inte förväntas komma till stånd itillräcklig omfattning ulan all särskilda stimulansåtgärder vidtas. En fortsattbidragsgivning med i huvudsak samma inriktning som bedöms vara delmest effektiva sättet att stödja sådana investeringar. Åsikten atl investeringar i energibesparandeålgärder stöds mest effektivt genom investeringsbidrag delas av elt stortantal remissinstanser. Vissa remissinstanser menar dock alt bidragen undervissa omsländigheter kan behöva kombineras med andra stödåtgärder, t.ex.särskilda låneformer. Några remissinstanser anser atl särskilda låneformer börövervägas som ett alternativ till investeringsbidrag. Som jag har nämnt avser regeringen attutarbeta ett långsiktigt program för effektivare energianvändning inom bl. 1 samband härmed kommer formeraa för och behovel av medel för stödtill energibesparande ålgärder inom näringslivet för tiden attövervägas. a. denna bakgmnd och i likhet med industriverket och huvuddelen avremissinsianserna förordarjag all stöd till energibesparande investeringarinom industrin skall ulgå i form av investeringsbidrag. Förslagen i rapportenbör i huvudsak kunna läggas till grund för beräkningen av bidragsbehovet /78. Vid min beräkning i det följande av medelsbehovet förbidrag till energibesparande åtgärder inom näringslivet kommer jag således attutgå från bl. a. det behov av bidrag till energibesparande åtgärder ochdemonstrationsanläggningar inom de energikrävande branschema som har redovisatsi rapporten. Jag kommer också atl la hänsyn till det i rapporten redovisadebehovet av medel för alt stödja mot-Irycksutbyggnad och tillvaralagande avspillvärme för uppvärmning av lokaler, bosläder m. m. Bidrag bör liksom utgå för åtgärder somsyftar till energibesparingar i anslulning till befintlig produktion.Industriverkets förslag atl utbyggnad av mottryckskraft inom industrin skallvara bidragsberättigad Prop.1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 202 äveni den utsträckning sådan utbyggnad har samband med nyetablering och utvidgningav befintlig produktion kan jag inle biträda. Vid projektering av nyaindustrianläggningar kan förelagen bestämma anläggningarnas utformning,maskinutrustning m. m. med hänsyn till gällande och förväntade framtidaenergipriser. Åtgärder i nya anläggningar som syflar lill förbättrad energihushållningkan därför väntas vara mer lönsamma än åtgärder i befintliga anläggningar.Nyetablering och utvidgning av industriell eller liknande verksamhet kandessutom prövas från energihushållnings-synpunkt enligt 136 a § byggnadslagen (1947:385, 136 a §, ändrad : 213). Regeringen kan i detta sammanhangföreskriva särskilda villkor beträffande energianvändningen i del aktuellaförelaget. Bidrag till projekt som bygger på samarbele mellanförelag och exempelvis kommuner om tillvaratagande av spillvärme frånindustriella processer m. m. bör avse ålgärder som vidlas från förelagets sidai syfle alt göra det möjligl alt föra över värme från företagets anläggningartill Qärrvärmenäl eller annan mottagare. Bidrag bör således kunna utgå förexempelvis installation av anordningar för värmeväxling liksom för byggande avöverföringsledningar för värme från berörda anläggningar till Qärrvärmenäl. 1 många orter saknas emellertid ett utbyggtfjärrvärmenät som gör del möjligl att ta lill vara spillvärme från industriellaprocesser. I andra orter kan existerande fjärrvärmenäl behöva utvidgas för atlspillvärme från industrin skall kunna utnyttjas på ett rationellt sätt. Fråganhur de finansiella förutsättningarna för utbyggnad av flärrvärme skall utformasbereds f. n. inom . Industriverkethar under utredningsarbetet samrålt med bl.a. berörda branschorganisationer.Svenska kommunförbundet och i frågor som rörspillvärmeulnyttjande. och värmeverksföreningen har i sinayttranden föreslagit att samråd skall äga rum även och att därvidbl. a. principema för samarbete mellan förelag och kommuner vid genomförandelav spillvärmeprojekl bör diskuteras. Jag finner det naturligt alt sådantsamråd sker så atl utbyte av erfarenheter mellan berörda parter kan komma lillstånd. Fram hade, sedan slödetlill energibesparande ålgärder inom näringslivet infördes, bidrag beviljats påsammanlagt ca 98,5 milj. kr. Härav har ca 26 milj. kr. avsett åtgärder inäringslivels byggnader, ca 41 milj. kr. ålgärder inom industriella processeroch ca 26 milj. kr. prototyper och demonslrationsanläggningar m. m. Till åtgärderi trädgårdsnäringens byggnader hade bidrag beviljats med sammanlagt ca 5,5,milj. Vidsamma lidpunkt fanns inneliggande ansökningar om bidrag på sammanlagt ca 126,5milj. kr., varav 3 milj. kr. för åtgärder i näringslivets byggnader, 103 milj.kr. för åtgärder inom industriella processer, 20 milj. kr. för prototyper ochdemonstrationsanläggningar samt 0,5 milj. kr. för åtgärder iträdgårdsnäringens byggnader. Prop.1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 203 Efterfrågan på bidragsmedel har sålunda varil slor.Detla lyder enligt min mening på all del finns ett stort intresse inomnäringslivet för alt genomföra energibesparande investeringar.