prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — vuxenutbUdning.Sora riktlinje bör tiraplanen omfatta svenska, matematik, samhällsorientering,naturorientering, teknik, studie- och yrkesorientering, fysisk aktivitet samttimmar tUl förfogande för studiebesök och aktiviteter sora kursdeltagarnaväljer. SÖ föreslår att statsbidrag skall utgå för 15 undervisningstiramar pervecka för varje undervisningsgrupp på 13 deltagare och för 30undcrvisnlngstiiinraar för varje undervisningsgrupp på 46deltagare. SÖ föreslår att kurs-längden bhr och att den skaUgenomföras på en bruttotid av . Efter individuell bedömning bör kursenkimna förlängas med ytterUgare . En ensam elev skall alltså kunna fåundervisning i i etapp 1 och sammanlagt under flera åri högst 1 350 tiraraar. Förutbildning i etapp 1 bör enUgt SÖ ett särskilt studiestöd utgå. SÖ beräknar antalet elever i etapp 1 tiU 1200 /78. Kostnaderna för en förstärkning av undervisningsresursernajärafört med tidigare statsbidragsbestämmelser beräknas till ca 16 milj. kr. SÖföreslår att samraa bestäramelser för poängsättning skall gälla som för övrigundervisning inom komraunal vuxenutbildning. Kostnaderna för detta beräknastill ca 2 railj, kr. för den nedsättning av undervisningsskyldighet förstudierektorer ra. som blir en följd av att poäng införs för gmndläggandeutbildning. SÖ föreslår vidare att statsbidrag skaU utgå i formav ett schablontillägg som bör få användas för information och uppsökandeverksamhet, studiehandledning och studie- och yrkesorientering, studiebesök,vissa kurativa insatser, tolknmg m. m, samt stödundervisning. Schablontilläggetbör beräknas på samma sätt som gäller för andra grundskolekurser inomkomraunal vuxenutbildning raed den skiUnaden att beräkningen skall utgå från15 % i stället för av antalet undervis-ningstiraraar, Kostnadema förschablontUlägget beräknas till ca 5,5 milj, kr, SÖ föreslår att koramunen skall vara skyldig atttillhandahåUa fria läromedel för deltagama i etapp 1, Etapp 2 av den grundläggande utbildnmgen bör enligtSÖ förraedla sådana kunskaper och färdigheter sora behövs för yrkesverk-sarahet,yrkesutbUdning eller annan reguljär vuxenutbUdning eller för att den vuxne skaUkunna uppfylla de krav som stäUs på honom i hans vardagsmiljö, InnehåUet ietapp 2 bör variera beroende på den enskildes behov och framtidsplaner. Vilkakurser den studerande bör delta i bör avgöras från fall till fall i sararådraellan den studerande och skolstyrelsen. Alla kurser bör dock innehåUaträning av koramunikationsfärdig-heter, i första hand rauntUg fraraställning,läsning och skrivning. UtbUdningen bör enUgt SÖ kunna ske i olika forraer,t. ex. genora studiecirklar inom studieförbunden eUer kurser på folkhögskola, ikommunal vuxenutbildning eller i arbetsmarknadsutbildning. Prop.1976/77:100 BUaga 12 UtbUdnuigsdepartementet 401 bördock ha skyldighet att se tiU att ingen mot sin vUja skall behöva läranaheraorten för att få utbUdning i etapp 2. Kurserna i etapp 2 skall vara kostnadsfria fördeltagama. För kurser inom etapp 2 som anordnas vid folkhögskola börstatsbidrag utgå med per elev och kursvecka. Anordnasutbildningen av studieförbund bör statsbidrag utgå enUgt samma bestämmelsersora gäller för undervisning i svenska för invandrare. Studiecirklar bör dockkunna påbörjas ora antalet deltagare uppgår tiU lägst tre. Inora kommimal vuxenutbUdning bör kurser inom etapp2 kunna anordnas raed lägst fem deltagare. Om antalet kursdeltagare endast ärtre eller fyra bör antalet statsbidragsberättigade undervisnmgstiraraarreduceras raed och ora antalet endast är en eUer två bör antaletstatsbidragsberättigade timmar reduceras med den procentsats som länsskolnärandenbestämmer från faU tUl faU. För att utbUdning inom etapp 2 skall kunna anordnasäven inom vuxenutbUdning, bör SÖ få i uppdrag att faststäUa tim- ochkursplaner för ämneskurser i svenska, engelska, materaatik, samhäUskunskap ochnaturkunskap motsvarande mellanstadium. I sin anslagsfraraställning för /78räknar SÖ med att etapp 2 skall kunna börja tidigast imder /79.SÖ föreslår att elever, som deltagit i nuvarande gmndläggande utbUdning ochuppnått nivån för etapp 2, under /78 bör kunna slutföra studiemaenligt nuvarande bestäraraelser. SÖ har därför föreslagit att ca 1,8 railj. kr.beräknas för denna utbUdning under anslaget Bidrag till driften av gmndskolorra. SÖ föreslår att reguljärt studiestöd skaU kunnautgå för utbildning inora etapp 2. SÖ fömtsätter att generösa dispenser kan gesbeträffande övre åldersgräns. SÖ anser att en riksorafattandeinforraationskampanj om gmndläggande utbildning bör komma tiU stånd. Vidarebör underlag för lokal information utarbetas och tryckas. börberäknas för detta under anslaget posten Information om skolväsendet.Skolstyrelsen bör ha ansvaret för lokal information och kontaktverksamhet, sombl, a, bör orafatta skriftUg information till myndigheter, organisationer,arbetsgivare ra, fl,, inforraationskonferenser för tjänsteraän och andra inorakoraraunen som komraer i kontakt med vuxna med bristfäUig utbUdning samt muntUgoch skriftlig inforraation till vissa befolkningsgrupper. Uppsökande verksamhet bör enUgt SÖ saraordnas medden uppsökande verksamhet som de fackUga organisationerna ansvarar för påarbetsplatsema och den försöksverksamhet med uppsökande verksamhet ibostadsområden som SÖ bedriver genom studieförbunden. Dessutora börskolstyrelsen vara skyldig att söka upp varje utbUdnings-behövande person soraandra myndigheter, organisationer m. fl, rappor- 26 1976/77.1 saml. 1976/77:100 BUaga12 402 terateller sora skolstyrelsen på annat sätt fått kännedom om. Vederbörandemyndigheter bör vidare rutinmässigt kontakta vissa begränsade gmpper, t, ex, eleversom lämnat årskurs 9 i utan att vara funktionellt läs- ochskrivfärdiga, personer intagna på kriminalvårdsanstalter, långvarigt sjuka. Endast ett fåtal läromedel har utformats förgrundläggande utbildning för vuxna. SÖ anser att . bör beräknasi förutarbetande av läromedel under anslaget Stöd för produktion av läromedel.Statens institut för läromedelsinformation har också föreslagit detta i sinanslagsframstäUning för /78. SÖ föreslår att två längre kurser för fortbildningav lärare i grundläggande utbUdning för vuxna bör anordnas utöver dekortare fortbUdningskurser som redan nu förekoramer. Kostnadema för de nyakurserna beräknas tiU . under anslaget Fortbildning ra. SÖ begär medel för en sakkunnig person, som påheltid skaU kunna ägna sig åt frågor som gäUer grundläggande utbUdning förvuxna, samt för viss administrativ förstärkning på byrå V 2. Vidare föreslåsmedel för det läroplansarbete som krävs för att genomföra etapp 2. För dennapersonalförstärkning beräknar SÖ sammanlagt . För utarbetande av diagnostiska prov begär SÖ ,sora bör tillföras; SÖ:s medel för expertis. SÖ föreslår att . beräknas under anslagetPedagogiskt utvecklingsarbete inora skolväsendet för en omfatlande undersökningom analfabetism och funktionell läs- och skrivfärdighet hos vuxna. I sinanslagsframställning för /78 har SÖ beräknat medel för en sådanundersökning i redovisningen av sin planering av det pedagogiskautvecklingsarbetet . Större delen av remissinstanserna tUlstyrkergrundtankarna i SÖ:s förslag och anser att en utbyggnad av den grundläggandeutbildningen för vuxna är raycket angelägen. frarahåUer att det i förstahand är invandrare från vissa länder, främst kvinnor och äldre, som är handikappadenär det gäller läs- och skrivkunnighet. Problemet bör inte ses sora en isoleradutbUdningsfråga utan det gäUer att bryta en språklig, kulturell och socialisolering. Krlmituilvårdsstyrelsen framhåller att behovet av grundläggandeutbildning för kriminalvårdens kUenter är stort. Även BRÅ framhåller det storabehovet av gmndläggande utbUdning och påpekar att ett av skälen tUl att gekommunema erforderUga resurser för att tUlgodose dessa behov är det pågåendereformarbetet inom kriminalvården som bl. a, syftar tUl att ge klienternabättre tiUgång till samhällets ordinarie service. 1976/77:100 Bilaga12 403 När det gäller benämning på utbUdningen anser vissaremissinstanser att utbildningen i fortsättningen skall kallas"gmndläggande utbildning för vuxna" medan andra istället föreslår t.ex, "grundläggande vuxenutbildning", "baskurs","grundkurs", "preparandkurs", SÖ:s förslag om att komraunen bör vara huvudraanoch ha ansvaret för den gnmdläggande utbildningen tUlstyrks av den övervägandedelen av reraissinstansema, bl, a. , , , /SR,TCO, . , Studiefrämjandet och allakommuner sora yttrat sig raed undantag av , sora anser att alfabetiseringbör betraktas sora en arbetsraarknads-politisk fråga. ,LO och ABF anser att ställning till frågan ora huvudraannaskap bör tas förstnär folkbildningsutredningen lagt fram sitt förslag om gränsdragning raellankommunal vuxenutbildning och studiecirkelverksärahet. Vissa remissinstanser anseratt ora koramunen är huvudman, bör koraraunen också vara kursanordnare raedanandra, t. ex. , framhåller att huvudmannaskapet inte behöver innebära detta. Större delen av reraissinstanserna tillstyrkereller har ingen erinran raot SÖ:s förslag tUl målgrupp. De flestaremissinstanser sora yttrat sig instäraraer också i SÖ:s förslag till mål förutbildningen. SAF anser dock att målen är alltför ambitiöst utformade. ABFframhåller att deltagamas möjligheter tUl självförverkligande och aktivmedverkan i samhällsutvecklingen bör betonas starkare. ochStockholms understryker att utbildningen bör geele-vema möjlighet att förbättra sin situation ur sitt eget perspektiv. Reraissinstansemainstäraraer med få undantag i SÖ:s förslag om indelning av den grundläggandeutbildningen i två etapper. När det gäller etapp 1 anser störte delen avremissinstansema att kurserna bör anordnas inora koraraunal vuxenutbildning.Svenska kommunförbundet frarahåUer dock att undervisningen bör kunna ges hosalla vuxenutbUdningsanordnare. Eleverna skall inte behöva lämna exempelvisarbetsmarknadsutbUdning för att först inhämta läs- och skrivfärdig-heler ikomraunal vuxenutbildning. ABF anser att utbUdningen bör kunna anordnas avstudieförbunden ora erforderUga resurser stäUs till förfogande. Enligt ABF börfolkbildningsutredningens arbete avvaktas innan några åtgärder vidtas.Liknande synpunkter framförs av folkbildningsutredningen och LO. betonaratt studieförbunden ofta har särskilt goda möjligheter att nå eftersattagrupper och att deras erfarenheter bör tas tUl vara t. ex. genom att koraraunenger studieförbunden i uppdrag att anordna utbUdningen. kommunframhåller att det bör vara möjligt också för studieförbunden att anordnaundervisning i etapp 1 för vuxna, i första hand invandrare, sora förvärvsarbetaroch inte kan motiveras tiU att genomgå en orafattande undervisning. Uppsalakommun betonar att utbildningen inora etapp 1 Prop.1976/77:100 Bilaga 12 404 börkunna förläggas till och saraordnas med studieförbmidens verksamhet, om delokala förhållandena visar att en sådan organisation är lämplig. Närheten tillövrig invandramndervisning gör det möjligt att på ett smidigt sätt klaraöverflyttningar från ett stadium tUl ett annat. Detta medverkar också till atteleverna känner trygghet i undervisningssituationen. Beträffande innehållet i etapp 1 framhåller mångaremissinstanser, däribland , , BRA, LO, TCO och ett antalkommuner, att innehållet i utbUdningen måste kunna anpassas efter deltagarnasbehov, konkret anknyta till deras situation och tillvarata deras egnaerfarenheter. ABF anser att man inte bör låsa sig vid läroplansbundenundervisning, /SR framhåller att timplanen bör göras så flexibel sommöjligt. Många remissinstanser framhåller att den gmndläggande läsinlärningenom möjligt bör ske på elevens eget modersmål. Vissa remissinstanser tUlstyrker SÖ:s förslag tillberäkning av statsbidrag för undervisning i etapp 1. /SR, kommunoch anser dock att utbildningen bör begränsas tUl de terminersom gäller för skolväsendet i övrigt. ,' Lunds, , ,, och kommuner betonar att timresursen måste kunnaanvändas flexibelt för att i praktiken kunna anpassas tUl olika gruppersskilda behov av antal timmar , grappstorlek ra. SiV frarahålleratt utbUdningstiden i etapp 1 är alltför knappt tilltagen. Tidigareerfarenheter visar att även är otillräckligt för att viixna, ickesvensktalande, skall lära sig läsa och skriva ens hjälpligt. Liknandesynpunkter framförs av kommunerna . TCO framhåller atttilldelning av skolledarresurs är nödvändig eftersom administrationen avutbildningen blir tidskrävande. Flertalet remissinstanser som yttrat sig ora SÖ:sförslag till schablontillägg anser att detta, i likhet raed vad sora gällerför grundskolekurser inom vuxenutbUdning, bör beräknas på avantalet undervisningstiirimar och inte på som SÖ föreslagit. Till dem som anserdetta hör bl. a. /SR, . Svenska föreningen förstudie- och yrkesvägledning och ett stort antal kommuner. AMS, , BRÅ, folkhögskoleutredningen, /SR,, flertalet korrimuner och Svenska föreningen förstudie-och yrkesvägledning tiUstyrker SÖ:s förslag om att utbildning inom etapp2 skall kunna anordnas av olika utbildningsanordnare. AMS framhåller atlutbildning inom etapp 2 bör kunna anordnas som arbetsmarknadsutbildning fördem som uppfyller villkoren för att erhålla sådan. Folkhögskoleutredningenerinrar ora de erfarenheter av grundläggande utbildning som finns inorafolkhögskoloma och tillstyrker att extra statsbidrag sora innebär särskilt storlärartäthet för gmnd- 1976/77:100 Bilaga12 UtbUdningsdepartementet 405 läggandeutbildning för vuxna skall utgå, TCO anser däremot alt all utbildning inometapp 2 bör förläggas lill vuxenutbildning. Delta betonar ocksåEskilstuna kommun. LO, ABF och folkbildnings-utredningen frarahåller atlfolkbildningsutredningens förslag bör avvaktas innan stäUning tas tUl vcra somskall vara kursanordnare. Störte delen av reraissinstanserna understrykerbehovet av resurser för information. kommun föreslår att ettsärskilt statsbidrag utgår för information och uppsökande verksamhet med beloppbaserade t. ex. på antalet invandrare i procent av totalbefolkningen i varjekomraun. Flertalet reraissinstanser tillstyrker också SÖ:s förslag orauppsökande verksamhet. framhåller vikten av att invandrarnas egnaorganisationer engageras i den uppsökande verksamheten. LO och TCO framhålleratt de fackUga studieorganisatörerna har en viktig funktion att fylla i denuppsökande verksam heten på arbetsplatserna. LO och ABF anser att resursernaför studieförbundens uppsökande verksarahet bör förstärkas. ABF betonar viktenav samarbete mellan studieförbund och invandrarorganisationer i den uppsökandeverksamheten. Bristen på läromedel betonas i mångaremissyttranden och man understryker i vissa fall behovet av produktionsstöd.SIL framhåller att man komraer att begära medel för detta ändamål i sin anslagsframställningför /78. Många remissinstanser framhåller bristen på läraresom både är läsmetodiskt utbildade och talar samraa språk som eleverna.Förslaget ora fortbildning av lärare tillstyrks av de remissinstanser somyttrar sig om detta. Flera reraissinstanser, bl. a. UKÄ och AMS, anser attutbUdning av heraspråkslärare och lärare i grundläggande utbildning för vuxna börkunna kombineras. TCO anser att LUT 74 bör få i uppdrag att utreda frågan omgmndläggande utbildning för lärare inora alfabetiseringsundervisningen. LUT 74framhåller dock i sitt remissvar att utredningen redan med gällande direktivfinner det naturligt att uppmärksamma denna fråga. Ett fåtal kommuner tar upp frågan om diagnostisktprov och tillstyrker SÖ:s förslag. SaratUga remissinstanser sora yttrar sig ifrågan tUlstyrker förslaget om en vetenskaplig undersökning om analfabetism ochfunktioneU läs- och skrivfärdighet hos vuxna. UKÄ framhåller att det dessutomkrävs forskning om språkteoretiska och språkpedagogiska problem i saraband medden grundläggande UtbUdningen. I likhet med remissinstanserna anser jag att det ärmycket angeläget att de som saknar grundläggande kunskaper i skrivning, läsningoch materaatik får ökade raöjligheter till undervisnmg under ekonomiskt 1976/77:100 Bilaga 12 406 Jag är medveten ora att detta inte är enbart enutbildningspolitisk fråga utan att det i praktiken krävs åtgärder också inoramånga andra områden för att nå dessa grupper med utbildning. I fråga om benämning på utbildningen delar jag denuppfattning som framförts av några remissinstanser att beteckningen"grundläggande utbildning för vuxna" borde kunna ersättas med ettkortare uttryck. Jag förordar därför att utbildnmgen i fortsättningen kaUas"gmndutbildning för vuxna" och kommer i det följande att användadenna beteckning. Jag tillstyrker SÖ:s förslag om att kommunen skallvara huvudman för grundutbildningen och vara skyldig att se till att den kommertUl stånd. Verksamheten bör ledas av skolstyrelsen. Detta bör dock inte gäUa ifråga om sådana vuxna som enligt omsorgslagen har skyldighet attanordna utbildning för och inte heller de organiserat överförda utomnordiskazigenarna som utbildas inom arbetsmarknads-utbUdningen. Målgruppen för utbUdningen bör vara i stort settdensamma som hittiUs, För svensktalande personer innebär detta att man har rättatt delta i grundutbildning ora raan har visat sig sakna tiUräckliga kunskaperi läsning, skrivning eller materaatik för att kunna delta i annanvuxenundervisning på grundläggande nivå. Med annan vuxenundervisning pågrundläggande nivå bör avses t, ex. studiecirklar i prioriterade ämnen ellerAMU-kurser i allmänna ämnen. Ett viUkor för att en person skall kunna tas in igrundutbildning bör vara att hans eUer hennes kunskaper i läsning, skrivningeller matematik bedöms ligga under medelnivån för elever som läranat vanligklass i årskurs 4 i gmndskolan. Många raänniskor som saknar studievana och endasthar folkskola som grundutbildning kan inte utan viss förberedelse påbörjastudier i sådana kurser inom vuxenutbildning som motsvarar grundskolanshögstadium. Sådana personer, sora inte har mer omfattande brister i kunskaper,bör inte antas i grundutbildning utan i första hand hänvisas t. ex, tillstudiecirklar i svenska och matematik eller ges stödundervisning inom denkoraraunala vuxenutbUdningens rara. Det kan å andra sidan finnas ett fåtal somformellt har ganska omfattande grundutbildning, t, ex, grundskola, men ändå harså bristfäUiga kunskaper att det är naturligt att de deltar i grundutbUdningenför vuxna. Det bör alltid vara de faktiska kunskaperna, inte längden på den utbildningsom formellt genomgåtts, som skall få avgöra om en person bör antas eller inte. Eftersom grundutbUdningen inte är avsedd att iförsta hand ge invandrare språkundervisning bör särskUda bestämmelser även ifortsättningen gälla för icke svensktalande. De bör kunna las in i gmndutbildningom de inte kan läsa och skriva på sitt modersmål eller ora de har kortaregmndutbildning än vad som raotsvarar heltidsstudier Prop.1976/77:100 BUaga 12 407 ellersaknar motsvarande kunskaper i matematik eller i läsning och skrivning på sittmodersmål. Grundutbildningen bör äga mra utanför den ram på högst 240 timmarsundervisning som avses enUgt lagen (1972: 650) om rätt till ledighet och lönvid deltagande i svenskundervisning för invandrare, I de fall dåarbetsmarknadens parter inte slutit avtal om att även grundutbildning skallkunna ske på betald arbetstid, bör problemet kunna lösas genom ledighet enligtlagen (1974: 981) om arbetstagares rätt till ledighet för utbUdningkorabinerad raed det särskilda studiestöd för grundutbildning som är avsettatt korapensera för inkomstbortfall. Som jag tidigare redovisat kan koramunema enligt debestämmelser som gäller för anslaget Bidrag till driften av grundskolor ra,ra. anordna undervisning i svenska och matematik upp till en nivå sora raotsvarargrundskolans årskurs 6 för sådana vuxna som uppfyller villkoren för att delta igrundläggande utbUdning, Samhällsorientering och studiebesök kan integreras iundervisningen, SÖ föreslår nu alt den gnmdläggande utbildningen skall indelasi två etapper. Etapp 1 raotsvarar i princip den utbildning som koraraunerna nuär skyldiga atl anordna raen skall enligt SÖ:s förslag utvidgas tUl att omfattabl, a. naturorientering, teknik, studie- och yrkesorientering och fysiskaktivitet och anordnas inom ramen för komraunal vuxenutbUdning. Etapp 2 skaUkunna anordnas av olika vuxenutbUdningsanordnare. För att utbildning enligtetapp 2 skall kunna anordnas även inora koraraunal vuxenutbildning föreslår SÖatt styrelsen får i uppdrag att fastställa tim- och kursplan för ämneskurser isvenska, engelska, materaatik, samhällskunskap och naturkunskap motsvarandegrundskolans raellanstadiura. , LO och ABF har framhållitatt SÖ:s förslag innebär vissa problem i fråga ora gränsdragning raellankoraraunal vuxenutbildning och studieförbund. Det har tidigare inte varit raöjligt att anordnakurser inora koramunal vuxenutbildning på mellanstadienivå, om det inte harvarit fråga om stödundervisning inom ramen för schablontillägget. Ettgenomförande av SÖ:s förslag beträffande etapp 2 skulle därför enligt rainbedömning på ett avgörande sätt kunna förändra den nuvarande gränsdragningenmellan koramunal vuxenutbildning och studiecirkelverksamhet. Dennagränsdragning utreds f. n. av folkbildningsuttedningen. Jag är därför inteberedd att nu ta ställning till frågan ora en indelning av grundutbildningen itvå etapper. Efter samråd med statsrådet kommer jag i detföljande att förorda att de medel för undervisning på grundskolenivå avungdomar och vuxna som fått ofullständig eller ingen utbildning, som för budgetåret1976/77 beräknats under anslaget Bidrag till driften av grundskolor m. m., /78 skall beräknas för grundutbildning av vuxna under anslagetBidrag tUl komraunal vuxenutbildning ra, ra. Prop.1976/77:100 Bilaga 12 UtbUdningsdepartementet 408 ifortsättningen bör särskilda bestämmelser gälla för grundutbUdningen. Attmedlen beräknas under ett vuxenutbildningsanslag bör dock kunna underlättautvecklingen mot att grundutbildningen ses som en del av övrig vuxenutbUdning ikoramunen och t, ex, i så stor utsträckning som möjligt förläggs till lokalerdär annan vuxenutbildning äger rum. Jag har ingen erinran raot SÖ:s förslag till målför utbildningen. Den färdighetsnivå sora utbildningen syftar till attdeltagama skall uppnå, bör vara densarama som har gällt , dvs, beträffandekunskaper i läsning, skrivning och matematik motsvara årskurs 6 i grundskolan.I likhet med många remissinstanser anser jag att innehållet i UtbUdningen måstekunna anpassas efter deltagarnas behov, konkret anknyta till deras situationoch tUlvarata deras egna erfarenheter. Bindande riktlinjer i form av timplanerbör därför undvikas. Samhällsorientering och naturorienterande moment börkunna integreras i utbildningen i koramunikationsfärdigheter. Eleverna börsammanföras tUl grupper ora det inte finns särskilda skäl för enskildundervisning, t. ex. att eleverna talar olika språk eller att det psykologiskaeller andra skäl blir nödvändigt att undervisa en elev i heramet. Jag anser att en förstärkning av resurserna förgrundutbildningen bör ske jämfört med nuvarande förhållanden. För budgetåret1977/78 förordar jag att statsbidrag skall utgå för följande antal undervisningstimmarper vecka. Statsbidrag bör utgå för en enskild elev.Med ökat antal elever bör statsbidrag utgå för ökat antal undervisningstimraarupp till 28 tiraraar för en grupp på 7 elever. Beräkningen fraragårnärraare av följande saramanstäUning. 28 + , etc, Liksom bör veckotimraarna kunna omvandlastill undervisningstimmar för del av läsåret. Vid omvandlingen bör ett läsårberäknas tiU , SÖ:s förslag om att poängsättning skall införas förgrundutbildning inom vuxenutbUdning är jag f, n, inte beredd atttUlstyrka. Däremot förordar jag att ett statsbidrag i form av schablontilläggskall 1976/77:100 Bilaga 12 UtbUdningsdepartementet 409 Det bör utgå enligt samma grunder som gäller förgrundskolekurser inora vuxenutbildning men i enlighet raed SÖ:sförslag beräknas på av antalet undervisningstiramar.