prop · G003110 · 1976-12-31 00:00:00 — Entreprenadavtalsområdet regleras emellertid i stor omfattningav enhetliga standardvillkor - dels Allmänna bestämmelser för byggnads-, anläggnings- och installationsentreprenader, utarbetade av Svenska teknolog-föreningens kontraktskommitté i samverkan med berördamyndigheter och sammanslutningar, de nu gällande med beteckningen AB 72, och dels Allmänna bestämmelser för totalentreprenader avsedda för byggnads-, anläggnings-och installationsarbeten, ABT 74. ABT 74 är avsedda att tillsammans med AB 72 användas vid upphandling av arbeten på totalentreprenad, där beställaren sluter avtal med en entreprenör om såväl hela eller en väsentlig del av projekteringen som självautförandet. AB 72 är efter ett inledande avsnitt medbegreppsbestämningar uppdelat i nio kapitel med rubrikerna Omfattning, utförande, Organisation, Tiden, Ansvar, Ekonomi, Besiktning, Hävande, Tvist. 72 finns utgiven en särskild kommentar, 72 (1973). Av äldre kommentarer är särskilt den av år I96O utgivna Entreprenadjuridik av intresse. AB 72 är att betrakta som ett regelsystem, i vilket bestämmelserna hänger nära samman och balanserar beställarens och entreprenörens rättigheter och förpliktelser mot varandra. Prop.1976/77:110 112 analogivis tillämpaAB:s eller köplagens regler. AB:e bestämmelser passar dock inte alltid pä entreprenadtyper för vilka de inte är avsedda, t ex mindre arbeten. Aandra sidan kan entreprenadavtalet mängagånger vara s£ speciellt eller sammansatt att köplagens regler inte kan tillämpas analogt pådet. Just i de fa,ll då arbetsprestationen är kopplad till ett köpavtal om lös egendom kan det vara svårt att avgöravilka bestämmelser som bör vara tilllämpliga(se betr köp av lös egendom och montering av denna NJA 1951 s 271).Liknande svårigheter torde för övrigt föreligga i det fall arbetsprestationen är kopplad till ett köpeavtal avseende fast egendom. I det fallet gäller gränsdragningsproblemetjordabalkens bestämmelser å ena sidan och åandra sidan villkoren för arbetsprestationen. I den andra avtalskonstruktionen tas tomtöverlåtelspi ochentreprenadavtalet avseende byggnaden in i samma handling, som betecknas som"köpe- ochbyggnadskont-"~kt", "köpe-och entreprenadkontrakt" eller ofta enbart "köpekontrakt" eller "köpeavtal". Påett sådant avtal tordeavtalsvillkorslagen ej vara tillämplig. Denna"blandade" kontraktsform kallas i det följande "köpekontrakt medentreprenadinslag". De "rena" köpekontrakteninnehåller som härefter närmareskall beskrivas inte sällan friskrivningar från det ansvar förfaktiska fel 1 fastigheten som åvilar säljaren enligt JB 4:19 men upptar i övrigt vanligen inte några klausuler av intresse närdet gäller att mera generellt avgöra förekomsten avoskäliga avtalsvillkor. Köpekontrakten med entreprenadinslag uppvisar,naturligt nog genom att supplerande lagbestämmelsersaknas pä entreprenadområdet, en provkarta på villkor och bestämmelser, vilkas skälighet i förhållandet näringsidkare- konsument det i flera fall finns anledning att överväga. Kommittén har i denföljande framställningen valt ut några avtalsvillkor som befunnits särskiltväsentliga och gjort dem till föremål för diskussion och bedömning. Till en början tar kommittén upp vissa friskrivningsklausuler. Därefter behandlas besiktningsklausuler,skiljeklausuler samt hävnings- och återgängsklausuler. 1976/77:110 113 Beteckningenfriskrivningsklausuler används på flera olika typer av villkor. ' Det kanvara fråga om villkor varigenom säljare eller annan friskriver sig frånansvar för såld varas kvalitet eller i övrigt för beskaffenheten av sinprestation. Det kan också vara villkor varigenom någon friskriver sig frånskadeständsskyldighet, s k ansvarsfriskrivning, eller begränsar skadeståndetsbelopp, s k ansvarsbegränsning. Det är emellertid ofta tveksamt ombeteckningen friskrivningsklausul är träffande. När säljare eller annanfriskriver sig från ansvar för kvaliteten av den sålda varan e d ärgränsdragningen oskarp i förhållande till klausuler varigenom beskaffenheten av en prestation klargörs eller preciseras, utan att någon direkt friskrivning från det ansvar som skulle gälla enligt dispositiva regler sker. På samma sätt är det ofta osäkert om ett villkor, varigenom part åtar sigskadeståndsskyldighet av speciellt slag, t ex för vållande i vissasituationer, är att betrakta som en friskrivning från det ansvar som hanskulle bära enligt allmänna principer eller en precisering av förutsättningarnaför skadeståndsskyldighet. 7.2,1 Friskrivningfrän ansvar enligt 4 kap 19 § jordabalkenför s k dolda fel I rena köpekontrakt avseende nya eller äldre småhus förekommer inte sällanklausuler som har till syfte att friskriva säljaren från ansvar enligt JB 4:19 för sädana fel på fastigheten som köparen inte haft anledning att räkna med och inte heller bort upptäcka vid sedvanlig undersökningav fastigheten före köpet, s k dolda fel. Friskrivningarna kan lydaexempelvis "Fastigheten säljs i befintligt skick" eller, , "Egendomen överlåtes sådan den av köparenhar besiktigats", ev med tillägg att köparen förklarar sig med bindandeverkan avstå från alla anspråk mot säljaren på grund av fel eller brister i fastigheten. Se betänkande SOU 1974:83 E 174 ff m hänv 8 1976/77. 1976/77:110 114 Såsom en bakgrund till förekomsten av friskrivningsklausuler lämnas här en kortredogörelse för felreglerna i 4 kap 15 - 19 §§ JB. ' De nuvarandereglerna trädde i kraft och gäller fastighetsförvärvsom sker därefter. Om säljare och köpare av fast egendom inte kommer överens om att annat skall gälla, svarar säljaren enligt bestämmelser i 4 kap JB förrättsliga fel, rådighetsfel och faktiska fel i fastigheten. Rättsligafel kan bestå bl a i att fastigheten är belastad med inteckningar, nyttjanderätt eller servitut i större utsträckning än köparen visste om närköpet skedde. Rådighetsfel kan vara att myndighet bestämt att fastighet inte får bebyggas eller att byggnad skall rivas. S k faktiskt felföreligger enligt JB 4:19, när fastighetens skick inte visar sig motsvaravad som kan anses utfäst eller vad köparen eljest med hänsyn tillomständigheterna haft anledning räkna med vid köpet. Utgångspunkteni jordabalken är att fast egendom köps i befintligt skick. Köparen anses ha en plikt att undersöka fastigheten, innan han köper den. Fel som hanvid en med tillbörlig omsorg företagen undersökning märkt eller bort märka kanhan inte åberopa mot säljaren. Säljaren på sin sida svarar för sinautfästelser om fastighetens skick antingen dessa är muntliga eller skriftliga. Säljaren svarar också för vad han kan anses ha utfäst isamband med överlåtelsen. Slutligen svarar säljaren för s k dolda fel, dvs brister i fastighetens skick - avvikelser från normal standard - sominte avhandlats vid köpet vare sig direkt eller indirekt, underförutsättning att köparen med hänsyn till fastighetens ålder och övrigaomständigheter inte haft anledning att räkna med felet och inte heller bortupptäcka det vid undersökningen. Säljaren kan bli ansvarig för dolt fel ävenom han inte alls känt till det. Om säljares och köpares rättigheter och förpliktelser, se den utförligaframställningen i , Jordabalken (1971) s 342 ff. Se även , Fastighetsköpet enligt nya jordabalken (1974) s 121 ff Bestäimmelsen i JB 4:19 om ansvar för fel i den såldafastigheten innebär en skärpning av säljarensansvar i förhållande till tidigare lagstiftning, enligt vilken säljaren, med undantag för vissa fall av svek och underlåtenhetatt upplysa om kända fel, svarade endast för avvikelse frånutfästelse som tagits in i köpehandlingen, i övrigtsåldes fastigheten i befintligt skickäven såvitt avsåg dolda fel. Det ökade ansvar för säljaren avfast egendom som de nya bestämmelserna i har föranlett flera mäklar-organisationeratt i samarbete med olika försäkringsbolag tillskapa ett försäkringsskyddför säljares ersättningsansvar för s k dolda fel vid överlåtelser förmedlade av mäklare.Försäkringsbolagen åtar sig antingen gentemot mäklaren, om denne övertagitsäljarens ansvar, eller gentemot säljare och köpareatt i fråga om ersättningsskyldighet som kan drabba säljare av fastighet eller byggnad på ofri grund pägrund av faktiska fel enligt JB 4:19 betala den ersättning som säljarekan bli skyldig utge. Vid krav på ersättning som omfattas av försäkringenutreder försäkringsbolaget om ersättningsskyldighetföreligger, underhandlar för den försäkrades räkningmed den som kräver ersättning, försäljarens talan vid rättegång om ersättning som omfattas av försäkringen ochbetalar kostnaderna för rättegången. Försäkringsskyddetär försett med vissa inskränkningar, något olika förolika försäkringsbolag. Försäkringstiden, högsta ersättning och självriskbeloppetvarierar bolagen emellan. Premien förförsäkringen betalas i de flesta fall av mäklaren. 7.2.2 Friskrivning i garantiåtaganden frånansvar för fel I köpekontrakten med entreprenadinslagfinns som regel garantiåtaganden. Säljaren iklädersig garanti för byggnadens kontraktsenligabeskaffenhet fränslutbesiktningen (vanligtvis ett är,mindre ofta men i ökande utsträckning tvåär). 1976/77:110 116 säljaren ofta undantag dels för vad som kan hänföras till serviceåtgärder dels förskador som uppkommit genom olyckshändelse,vanvård, slitage eller åverkan av köpareneller tredje man eller som orsakats av att köpareneller tredje man utfört tilläggs- eller ombyggnadsarbeten på fastigheten. I mångakontrakt är vidare elspis, kyl- och frysskåp, köksfläkt, elradiatorer, torkskåp, varmvattenberedare och i vissa fall även takpapp undantagna från säljargarantin.Säljaren har satt leverantören eller tillverkaren av den maskinellautrustningen i sitt ställe i garantihänseende. Föratt få garantifel avhjälpta päsådan utrustning hänvisas köparenatt med ledning av garanti sedlar och överlämnade uppgifter om adresser och telefonnummer själv vända sig tillvederbörande leverantörer. har säljarenåtagit sig att, om inte leverantören avhjälperfel på maskinell utrustning inom rimligtid, biträda köparen för att skyndsamt få leverantörenatt avhjälpa felet. I några fall har det förekommit att säljaren åtagit sig att inom ramen för sin garanti svara i andra hand för fel i den maskinella utrustningen, om detta inteavhjälps av vederbörande leverantör. Om säljarens ansvar för fel som framkommer efter garantitidens utgång sägs ingentingi de flesta kontrakt koimnittén gått igenom. Försti nyare kontrakt synes det ha blivit mera förekommandeatt efter mönster av AB 72 5:8 ta med bestämmelse att säljarenunder den i lag föreskrivna preskriptionstiden (IO år) jämväl svarar förbrist eller fel, som inte märkts ellerinte bort märkas före garantitidens utgång, i den mån bristen eller felet visas ha singrund i grov vårdslöshet av säljaren. I entreprenadförhållanden användsi stor utsträckning garantitider, se t ex AB 72kap 5 §§ 7 och 8, för att åstadkommaen avveckling av kontraktsförhållandet mellan heställare och entreprenör inomkortare tid än den Prop.1976/77:110 117 Fel och brister som framträder i entreprenaden förutsätts fallaunder garantin och entreprenören är skyldig att avhjälpa dem, om han inte kan visa påomständigheter som befriar honom från ansvar. Efter garantitidens utgång svarar entreprenörenför fel och brist, som inte märkts eller bort märkasföre garantitidens utgång, i den mänfelet eller bristen visas ha sin grund i grov vårdslöshet från entreprenörenssida. Med hänsyn till den kontroll som utövas frånbyggherre och myndigheter har man vid utarbetandet av ABansett sig kunna låta garantitiden ha dennapreskriberande effekt. Därefter skall bara grov vårdslöshet -ibland karaktäriserad som yrkesfusk - kunna påtalas (72 s 144 ff och 227 ff). Begränsningen till grov vårdslöshet hardiskuterats. Vissa kritiker har menat, att besiktningsförrättare intehar praktisk möjlighet att undersöka annat änsynliga delar av entreprenaden, att vissa fel uppenbaras först efter garantitidens utgång och att kravet på grov vårdslöshet ger upphov till sä stora bevissvårigheter förbeställaren att entreprenörens ansvar blir i det närmaste illusoriskt. (Se , Entreprenadjuridik s 223 ff och 72s 144 ff). Prop.1976/77:110 118 7.2.3 Friskrivning i tillträdes- och force majeure-klausuler från ansvar fördröjsmål Vid småhusköp kan olika dröjsmålssituationer uppkomma. När det gäller överlåtelser av äldreeller nyare småhus privatpersoneremellan kan dröjsmål ' uppstå med säljarens avflyttning och därigenom med köparenstillträde. I de rena köpekontrakt som används vid sådana överlåtelser har kommittén inte träffatpå friskrivningar från dröjsmålsansvar. Skulle säljaren göra sig skyldig till dröjsmål med att ställa fastigheten till köparens förfogande på överenskommentillträdesdag blir, när ej annat överenskommitshärom, JB 4:13 tillämplig, enligt vilken bestänunelse köparenhar rätt till skadestånd av säljarenom denne inte avträder fastigheten i rätt tid och detta sker utan skäl, dvs giltig anledning att vägra tillträdetill fastigheten föreligger inte genom bestämmelse i köpekontrakteller dylikt. Är dröjsmålet inte av ringa betydelse, får köparendessutom häva köpet. Vid näringsidkares försäljning av småhus kan dröjsmål uppstådels med färdigställandet, varigenom köparens tillträde försenas, dels med utförandet efterköparens tillträde av erforderliga arbeten enligt kontraktet. I de köpekontrakt med entreprenadinslag som här används förekommer som regel att säljaren friskriver sig från ansvar fördröjsmål antingen i den klausul som behandlar tillträdet av fastigheten eller i särskild force majeure-klausul. "Dröjsmål" såsomjuridisk fackterm har annan mening äni vanligt språkbruk. Dröjsmål i juridiskmening omfattar inte endast att prestation sker med större eller mindre försening utan även att prestation helt uteblir (sevidare , Köprätt, 4 uppl, s 79 ff). 1976/77:110 11 Iköpekontrakten med entreprenadinslag finns i särskild klausul ett preliminärt datum för tillträde av byggnaden (inflyttning). I tillträdesklausulenförekommer också i de flesta fall bestämmelse att säljaren skallmeddela definitiv inflyttningsdag i förväg eller att besked om senareläggning av tillträdesdagen skall lämnas senast visst antal dagar före preliminärt angiven inflyttningsdag. I en del kontrakt förutsätts slutbesiktning ha skett och därvid iakttagna fel ochbrister ha avhjälpts före den definitiva inflyttningsdagen. ärtillträdesklausulerna mera obestämt utformade i detta hänseende. Säljarenreserverar sig för färdigställandet av yttre anordningar i fall av otjänlig väderlek m m. Förseningar med dessa ger enligt kontraktet inte köparen någon rätt till skadestånd. När det gäller att avhjälpa vidslutbesiktningen påtalade fel och brister före inflyttningen ger vissakontrakt besiktningsmannen rätt att medge anstånd. I något fall har tillträdesklausulen innehållit bestämmelse av följande lydelse: "Byggnaden är att anse som inflyttningsklar även om å densamma skulleåterstå arbeten enligt säljarens åtagande. Dessa färdigställes så snart, med hänsyn till årstid och väderleksförhållande, detta är möjligt." Imycket stor omfattning har säljarna i tillträdesklausulerna friskrivit sig från ansvar för att tillträdesdagen ändras eller att yttre arbeten (avseende bl a plantering, asfaltbeläggning, fasadbeklädnad, förråd, oarport m m) inte färdigställs förrän efter inflyttningen pågrund av väderleksförhållanden. Säljarna har dock i allmänhet tagit pä sig skyldighet i tillträdesklausulen att ge besked om senareläggning av tillträdesdagen en a i förväg. Någonrätt till vite eller skadestånd på grund av försenat tillträde finnsmycket sällan angiven i 1976/77:110 120 kontraktens tillträdesklausuleroch detta oavsett om säljaren friskrivit sig under förutsättning avatt han lämnat förhandsbesked om senare tillträdesdag eller om friskrivning från skadeståndför försenat tillträde ej nämns i tillträdesklausulen.Detta förhållande torde sammanhänga medutformningen av force majeure-klausulerna i dessa kontrakt. 7.2.3»2 Force majeure-klausuler I köpekontrakten med entreprenadinslagfinns nästan utan undantagintagna force majeure-klausuler '.I vissa sådanaklausuler friskriver sig säljaren från skadeståndsansvarför den händelse han inte fullgör sina åtaganden enligt kontraktet omunderlåtenheten beror på omständigheterutanför säljarens kontroll såsommyndighets åtgärd, strejk, lockout, upplopp eller krig. Andra force majeure-klausuler- och de torde vara de oftast förekommande -är utformade så att säljarenfri skriver sig från att dröjsmål med färdigställandeeller med utförande av återstående arbetenskall tillräknas honom som kontraktsbrott medde möjligheter till skadestånd och hävningsom ett sådant Med force majeure avses händelse av högre hand, tvingande nöd, som omöjliggör en utfästprestation (t ex en leverans av såltgods) och som man inte hade anledning att räknamed vid avtalets ingående. Som exempel på force majeure nämnsi 24 § köplagen "förstörelse av allt gods av det slag eller det parti köpet avser, eller krig, införselförbud eller därmed jämförlig händelse".Force majeure har betydelse för frågan om den förpliktadeär skyldig att utge skadestånd på grund avatt prestationen uteblivit. Enligt 24- §köplagen slipper säljaren betala skadestånd om force majeure föreligger. Forcemajeure-klausuler förekommer huvudsakligen vid köp av lösegendom. De avser att frita säljaren frän skadeståndsskyldigheti vissa fall, då leverans inte kan ske . Klausulerna kan innehålla lagens definition pä force majeure. Vanligen räknas därupp ytterligare omständigheter, t ex eldsvåda, strejk och lockout m m, som utan att vara force majeurei lagens mening, ändock skall frita säljaren fränskadeståndsskyldighet vid dröjsmål. Även sådana omständigheter brukar, något oegentligt, kallas force majeure och klausulerna force majeure-klausuler. Prop.1976/77:110 121 skulle medföra för köparen. ' föreskrivsi kontrakten att varje händelse berörande säljaren,säljarens leverantörer eller entreprenörer, vilken ej kan förhindras - såsom krig, in- eller utförselförbud, arbetskonflikt,eldsvåda, transportsvårigheter, materialbrist eller försenad materialleverans - och som försvårar eller försenar byggnadens färdigställande skall föranleda att säljarenäger åtnjuta en mot hindrets varaktighet svaranda förlängning avtiden och inte berättiga köparen att krävaskade- 2) stånd eller att häva köpet. ' vite eller annan normerad ersättning vid dröjsmål utöver tidsförlängningsperioden saknas nästangenomgående i de kontrakt som kommitténgått igenom. Enligt konsumentköplagen(3 §) kan säljare av vara i vissa fall inte hindra köparen att hävaköpet vid dröjsmål som inte är av ringa betydelse för köparen. Regeln riktar sig motklausuler som inskränker köparens hävningsrätt i förhållande till allmännaköplagen. Konsumentköplagen hindrar inte säljaren att friskriva sig frånskadeståndsskyldighet vid dröjsmål. Köparen har dock enligt lagen viss rätt till ersättningför utgift på grund av dröjsmålet (6 §). I AB 72 4:3 finnsuppräknade åtskilliga hinderomständigheter, flera av force majeure-karaktär, som ger entreprenör som kommit i dröjsmål med färdigställandet av entreprenaden rätt till erforderlig tidsförlängning och därigenomutesluter att entreprenören gör sig skyldig till kontraktsbrott genomförseningen. Ändringar och tilläggsarbeten som föreskrivs av beställaren kan även de ge entreprenören rätt enligt AB 72 4:2 till senareläggn.i.ngav färdigställandet. Skulle entreprenören inte vara berättigad till tidsförlängning krävs ändock enligt AB 72 8:1 för att beställaren skall ha rätt till hävning, att förseningen varit kraftig och medförtväsentlig olägenhet för beställaren. Är förseningen inte så ingripande att den ger beställaren rätt till hävning är den i stället vitesgrundande med belopp varom parterna kommit överens i kontraktet, se AB72 5:1. 1976/77:110 122 I köpekontrakten med entreprenadinslagfinns intagna besiktningsklausuler utformade med utgångspunkt frånatt slutbesiktning skall ske vid köparenstillträde av fastigheten och attgarantibesiktning skall äga rum vid garantitidens utgång. Vid slutbesiktning skall undersökas om fel och brister föreligger och i vad mån dessa skall avhjälpas av säljaren. Eventuellt anges också inom vilken tid detta skall ske. Jfr vad somtidigare anförts om garantiåtaganden i avsnitt 7.2.2. Vid uppförande av enstyckshusi egen regi med anlitande av entreprenörär småhusköparen beställare (byggherre). Han har då rätt att utsebesiktningsman om parterna inte kommer överensom annat. ' Enligt AB:s reglering utser beställaren besiktningsman (AB 72 7:7) om parterna inte gemensamt utser besiktningsmaneller bestämmer att besiktningsnämnd (tre personer) skall verkställa besiktning (7:8). Slutbesikt-ning är obligatorisk (7:2). Entreprenören skall ta initiativet till slutbesiktning. Omparterna inte kommer överens om annat, skall garantibesiktningäga rum före garantitidens utgång (7:3).Vardera parten ägerpåkalla särskild besiktning avseende fel och brist som framträtt efter slutbesiktningen (7:4). Genom särskild besiktning kan part få konstaterat fel som framträder och som är av den art att de måste avhjälpas före garantibesiktningen eller dolda fel och bristersom framträder efter garantibesiktningen. Omparterna bestämmer att garantibesiktning inteskall ske, anses entreprenören enligt AB:s reglering fri från ansvar förfel som framträtt och som intekonstaterats vid särskild besiktning. Entreprenörens ansvar fördolda fel och brister som har sin grund i grov vårdslöshet står dock kvar men det ankommer på beställaren attvisa att de inte märkts eller bort märkas föregarantitidens utgång (72 s 209 f). Part äger vidare påkallaefterbesiktning för att få fastslaget att fel och brist som påtalats vid andra besiktningar blivit avhjälpta (7:5), Sedan gammalt har entreprenören rätt att påkalla överbesiktningom entreprenaden inte godkänts eller inte utan förbehåll godkänts av besiktningsman utsedd av beställaren (7:6). Överbesiktningskall påkallas inom tvä veckor efter det entreprenören fått del av besiktnings-utlåtandet och utförsav besiktningsnämnd (7:9). (forts sid 70) 1976/77:110 123 I besiktningsklausuler i kontrakten med entreprenad-inslagfinns besiktningsman i de fiesta fall redan namngiven. I besiktningsklausulenfinns då ofta. intagen utfästelse frånparterna att de (ofta oåterkalleligen) godkänner angiven person för uppdraget. Inte sällan anges ikontraktet att besiktning skall utförasav "opartisk besiktningsman" eller att besiktning skall ske genombesiktningsman utsedd eller godkänd av kommunen.Ibland sägs i kontraktet att besiktningsmanhar utsetts i samråd med den bank som förmedlar småhusförsäljningen. I (forts från sid 69) Besiktningsmannen kallar parterna till besiktning.Besiktning kan verkställas även om part underlåter att närvara och inte har godtagbart laga förfall (7:12). Besiktningsmannen skall undersöka i vad månentreprenaden uppfyller kontraktsenliga fordringar. Vid slutbesiktning skallbesiktningsmannen godkänna entreprenaden, om den är fri frånfel eller brist (7:13). Mindre betydelsefulla fel och brister får inte hindra godkännande. Blir entreprenaden inte godkänd skall besiktningsmannen föreskrivafortsatt slutbesiktning. I besiktningsutlåtandet,som skall tillställas parterna senast inom treveckor efter besiktningen, skall besiktningsmannen ange vad han anser vara feleller brist i förhållande till entreprenadavtalet mellan parterna (7:16). Part skall få tillfälleatt yttra sig över fel och brist som tas upp ibesiktningsutlåtandet (7:18). Genom besiktningkonstateras vilka fel och brister som finns vid tiden för besiktningen. Besiktningens rättsverkan äratt beställaren inte får föra talan inför domstol eller skiljenämnd om andra fel eller brister; besiktningen harkaraktär av exklusivt bevismedel för fel eller brist som märkts eller bort märkasvid besiktning (7:20 och 72 s 227). Fel eller brist som funnits vidbesiktning men då inte märkts eller bort märkasfår dock beställaren ocksåföra talan om. Beställaren ärskyldig att påtala brister inom skäHg tid (AB 5:9, jfr 72 s 229).