prop · G003103 · 1976-12-31 00:00:00 — Härvid bör också uppmärksammas eventuellaeffekter på angränsade forskningsområden. Delegationen bör söka belysa sambandet mellanenergipoliliskl motiverat statligt stöd lill forskning och utvecklingsarbeteoch andra statliga insatser till stöd för forskning och utveckling. Delegationensunderiag bör föreligga . Jag hemställer att regeringen preciserar uppdragetlill delegationen för energiforskning på del sätt jag nu har angett. Delll 1:3 Skr1976/77:103 196 3.Förbättrad insyn i de statliga företagen Beslulvid regeringssammanträde Departementschefen, statsrådet ,anför De statliga företagen - aktiebolag ochaffärsdrivande verk - sorterar under sju olika departement nämligenindustridepartementet, , ,försvarsdepartementet, , ochsocialdepartementet. Flertalet av de statliga företagen, däribland StatsföretagAB med dotterbolag, sorterar under industridepartementet. 1 samband med beslul om bildandel avStatsföretag (prop. 1969:121, SU 168, rskr 381) behandlades frågan ominformation om och insyn i de statliga förelagen. beslul innebär attStatsföretags årsredo-görelse skall föreläggas . Vidare utserriksdagen riksdagsledamöter vilka för delta i Statsföretagsbolagsstämmor med rätt all ställa frågor rörande verksamheten inom såvälStatsföretag som samtliga dess dotterbolag. Slutligen utserriksgäldsfullmäktige på vägnar två av de fem revisorer som skallfinnas i Statsföretag. Industridepartementet ger ut publikationenStatliga förelag. I denna lämnas en redogörelse för verksamheten iaffärsdrivande verk och statligt ägda aktiebolag. Urvalsprincipen är all bolagi vilka staten direkt eller indirekt äger 50 96 eller mer av aktiernaredovisas. I publikationen ingår bolag som sorterar under något departementsaml dessa bolags aktieinnehav i dotterbolag. Dessutom angeS väsentligaminoritetsposter. Icke rörelsedrivande bolag och fastighetsbolag har hittillslämnats utanför redovisningen. Syftet med publikationen är atl ge enlättillgänglig och överskådlig information över den statliga verksamheten iföretagsform. Under /76 väcktes fiera motionerrörande insynen i de statliga företagen. Näringsutskotlel anförde i sittutlåtande (NU 1975/76:39) över motionerna atl del är väsentligt all de statligaförelagens offentliga redovisning utformas på ell sådant sätt all båderiksdagen och en större allmänhet får goda förutsättningar atl följa och bedömaverksamheten. Ett stort mått av öppenhet bör eftersträvas. Utskottet fann intealt den praxis som tillämpas ger anledning lill generell kritik, men ansågatt informationen om statliga förelag bör kunna förbättras, inte minst vadgäller möjligheten atl fö en samlad överblick över den statligaföretagssektorn, inkl. dotterbolag inom olika koncerner. Ulskoltel föreslog altfrågan om förbättrad redovisning av och ökad insyn i statliga förelag skulleutredas genom regeringens försorg och resultatet av detta utredningsarbeteföreläggas . beslöt i enlighet härmed (rskr 1975/76:220). Då vi nu har erfarenhet av del syslem förinformation om de statliga företagen som infördes anser även jag alldel är lämpligt atl göra en översyn av dessa frågor. Jag anser därför att enkommitté bör tillsättas för detta ändamål. Kommitténs uppgift bör i huvudsakvara all undersöka - vilka som kan ha intresse av en utvidgadinformation om de statligt ägda förelagen, - vilken information om och insyn i dessa förelag somkan behövas med hänsyn lill olika intressenter, - ivilka former sådan information lämpligen bör lämnas. Till ledning för utredningsarbetet vill jag nämna följande. 197 Kommittéer: Industridepartementet Del II 1:4 De statliga företagen omfattar affärsdrivande verkoch aktiebolag. 1 fråga om handlingar som upprättas hos eller kommer in lill deaffärsdrivande verken gäller offentlighetsprincipen. Vem som helst kan såledesla del av handlingar som finns hos de affärsdrivande verken i den mån lagen(1937:249) om inskränkningar i ratten all utbekomma allmänna handlingar integer stöd för hemlighållande. Med undanlag för domänverket beslutar riksdagenårligen om affärsverkens investeringsanslag. Affärsverkens driftbudgetfastställs av regeringen. Också här är domänverket undantaget. Handlingar hos de statligt ägda aktiebolagen ärinte offentliga. 1 ekonomiskt avseende är bolagen frislående från statsverket.Normalt beslutar endast om riktlinjer för verksamheten eller ommedelslillskoil. Behovet av särskilda former för insyn blir mol denangivna bakgrunden nägol olika för affärsverk och aktiebolag. Kommittén börundersöka om del är möjligt all ge generella riktlinjer eller om särskildaregler behövs för affärsverk resp, bolag, 1 fråga om aktiebolagen vill jag påpeka allansvaret för förvaltningen i första hand åvilar styrelsen och verkställandedirektören. Ytterst tillkommer ägaransvaret regeringen inom ramen fördessgmndlagsenliga styrande makt. Del bör inte ankomma på kommittén atl överväganågra ändringar i dessa avseenden. Jag vill erinra om atl budgelutredningen(SOU1973:43-46)och affärsverks-kommittén har lagt förslag som bl. a. berörhithörande frågor. Som chefen för anförde i 1975 årskompletleringsproposilion( 1975:100) bereds f n. dessa förslag inomregeringskansliet. Industridepartementet kommer atl ge en utökadinformation om de statliga förelagen i publikationen Slatiiga förelag.Presentationen av Statsföretags dotter- och dollerdolierbolag kommer allutvidgas, liksom även redogörelsen för de bolag i vilka affärsverken förvallar aktier.Vidare kommer redovisningen av minorileisposter all utvidgas. Publikationenkompletteras med en förteckning över statens direkta och indirektaaktieinnehav. Kommittén bör studera möjligheterna att finna eltpraktiskt system för att få en fullgod överblick över de företag staten ägerinkl. dotterbolag och aktieinnehav inom olika koncerner saml minorileisposter.Kommittén bör också undersöka om riktlinjer bör utfärdas för utformningen avårsredovisningen för statliga förelag i syfte alt öka informationen omförelagen. Kommittén bör vidare göra en utvärdering avresultatet och erfarenheterna av riksdagsledamöternas deltagande iStatsföretags bolagsstämmor och mot bakgrund därav pröva behovet av ochformerna för en ökad insyn i Slaisföretaggruppen från sida.Erfarenheter även. från andra länder kan vara av intresse. Kommittén bör vidarepröva motsvarande frågor för statliga företag, som inte ingår iSlaisföretaggruppen. 4.Alternativ för den ekonomiska utvecklingen i Billingenområdet Departementschefen,statsrådet , anför. med omgivande kommuner utgör en centralregion i . Del lokala befolkningsundertagel, definierat sombefolkningen inom en Del II 1:4 Skr 1976/77:103 198 iremilsradie, uppgår lill ca 120 000 människor. Området har en starkt integreradarbetsmarknad genom atl en betydande pendling förekommer. Huvuddelen avpendlingen sker lill , men från denna kommun förekommer också en inteobetydlig uipendling. Näringsstrukturen i den centrala regionenkaraktäriseras av all en myckel hög andel av befolkningen sysselsätts inomindustri och jordbruk. Verkstadsindustrin saml trä-, livsmedelsindustriär de dominerande branscherna. Ungefär hälften av länets kommuner har enpåtagligt ensidig industristruktur. I länsprogram 1974 har i Skaraborgslän angett målsättningen för arbetsmarknadens utveckling i länet. a. sägsdär att en riktpunkt bör vara alt kunna erbjuda invånarna en arbetsmarknad av iprincip samma kvalitet i fråga om differentiering och löneläge som den i landeti övrigt. har i sill yttrande över sysselsätiningsulredningensbelänkande (Arbete åt alla, SOU 1975:90) framhållit angelägenheten av enytteriigare utveckling och tillväxt av industrin och all detta främst bör skemed utgångspunkt i länets naturliga förutsältningar. , som ligger inom länets centralaarbetsmarknadsområde, har betydande naturresurser. Olika intressen har riktalanspråk mol delta område. a. har fiera slora projekt aktualiserats, sominnebär utnyttjande av naturresurserna. Det största projektet gäller utvinningav uran ur alunskiffer. Enligt geologiska bedömningar innehåller alunskiffern iBillingen ca I miljon lon uran, varav ca 300 000 lon anses ulvinningsbara. Eltton uran motsvarar vid elproduktion grovt räknat 65 miljoner kWh. Detutvinningsbara uranet i representerar således ca 20 000 miljarder kWheller hela nuvarande elförbrukning . Det energipolitiska program som statsmakternafastställde (prop. 1975:30, NU 1975:30, rskr 1975:202) omfattar ävenvissa riktlinjer för försörjningen med kärnbränsle. Därvid har beslutats bl. a,atl staten skall medverka vid projekteringen för ett uranverk i medkapaciteten ca 1 300 lon om årel. () har åtagitsig alt leda projektet. Arbetet siktar på driftstart . Statsmakternahar anvisat sammanlagt 41 milj. kr. som ett t. v. ränte- och amorieringsfritilån lill för projekteringen och för miljöulredningar i anslutning därtill. ingav ansökan om tillstånd förprojektet enligt 136 a § byggnadslagen. Med hänsyn till de synpunkter som komfram vid remissbehandlingen fann emellertid att yltertigareutredningsarbeten krävdes och återkallade sin ansökan. Dessa arbeten, som nupågår, innebär bl. a. atl olika lösningar av miljöfrågorna bearbetas och diskuterasmed remissinstanserna saml alt möjligheterna granskas all utvinna även andramineral än uran ur den brutna skiffern. räknar med all ha avslutat dessasiudier . En reviderad investeringskalkyl väntas då också föreligga. Nettolillskottel av arbetstillfällen lill följd avprojektet har preliminärt beräknats till ca 700 och till 900-1 000 totalt genomåtföljande tillväxt inom servicenäringarna. Folkökningen i regionen kan därmedkomma atl uppgå lill ca 2 500 personer, vilket i sin tur innebär ett behov avca 900 nya bostadslägenheter. Planeringsavdelningen vid iSkaraborgs län har i en PM redovisat sin preliminärabedömning av projektets regionalekonomiska effekter som ett led i det dåpågående arbetet inför 199 Kommittéer: Industridepartementet Delll 1:4 Av promemorian framgår bl. a. all projektetsförverkligande bedöms kunna bidra till en ökad stabilitet i länets näringsliv ioch med all verksamheten knappast skulle vara underkastadkonjunktursvängningar. Den nya teknologin m, m, på det kemiska området somskulle tillföras länets näringsliv bedöms också kunna vara av värde. Vidsidan av uranulvinningen finns även andra näringslivsintressen knutna till,speciellt, södra . Planer föreligger på atl bryta kalkslen ocheventuellt uppföra en cemenifabrik. Ansökan om tillstånd all bryta diabas hargjorts. Eu siörre skjutfält samt en planerad ny riksväg kan också nämnas blandprojekt som skulle beröra samma områden som uranverket. Ettförverkligande av här nämnda planer skulle medföra betydande ingrepp ilandskapet och ställa ökade anspråk på mark- och vattentillgångar. De områdensom skulle påverkas har i andra sammanhang bedömts vara av väsentligtbevarandeinlresse. Stora delar av de aktuella områdena har i samband med denfysiska riksplaneringen angetts vara av riksintresse för naturvård, rörligtfriluftsliv och kulturminnesvård. Det föreligger alltså starka motstående intressennär det gäller del framtida ulnylljandel av och speciellt dess södradel. föranledde de berörda kommunerna - , och - alli samband med sina älgärdsprogram förden fysiska riksplaneringen understrykabehovet av samlade utredningar under medverkan av samtliga berörda parter. Ensådan planeringsverksamhet hade också påbörjats inom en ledningsgruppoch i samverkan med . Regeringenhar gett i uppdrag att följa de studier och det planeringsarbetesom pågår för södra och så långt möjligt samordna de olikaarbetsinsatserna. skall i anslutning till sin redovisning lillregeringen av arbetet med den fysiska riksplaneringen göra ensamlad utvärdering av de anspråk som riktas mot omrädet och redovisa förslagtill fortsalla åtgärder för all säkerställa en rimlig avvägning mellanmotstående intressen. Länsstyrelsenhar avlämnat en lägesrapport avseende planerings- ochutredningsverksamheten i södra . Av rapporten framgår all kommunerna isamråd med och berörda intressenter lar fram ettutredningsmaterial som gäller avgränsning av olika intresseområden. Materialetär avsett att ligga till grund för ett fortsalt planeringsarbete . Vidare anges i rapporten atl för sin bedömning avexploaleringsinlressena behöver underlagsmaterial från annat håll, exempelvisi fråga om landets resurser och behov av kalk, uran och diabas. Somframgår av vad jag nu har redovisat är alltså elt antal planerings- ochutredningsverksamheter i gäng vad gäller bl. a. konsekvenserna för markanvändningoch miljö av projekt som innebär ingrepp i södra . Det är väsentligtatt ställningstaganden till dessa projekt sker mol bakgrund också av enutvärdering av de ekonomiska utvecklingsalternativ i regionen som kan förutses.Även de kommunalekonomiska konsekvenserna är i delta sammanhang av intresse. Detföreligger emellertid inte underiag för sådana bedömningar. Jag förordardärför alt en särskild kommitté tillkallas för all la fram elt sådant underlag. Kommitténsuppgift bör vara all efter samråd med berörda planerings- och ulredningsorganredovisa och analysera ett antal olika alternativ för den ekonomiskautvecklingen i området kring södra , i första hand de DelII 1:4 Skr 1976/77:103 200 Valet avutvecklingsalternativ bör ske med utgångspunkt i de siudier som utförs isamband med kommunernas planeringsarbete av alternativa sätt atl utnyttjanaturresurserna i södra . I de olika alternativen bör densamlade ekonomiska utvecklingen behandlas. Förutom industri, jordbruk ochhandel bör således ingå även offentliga tjänster av olika slag, såsom försvar,sjukvård m. m. Alternativen bör avse utvecklingen åtminstone fram . Kommittén bör i största möjliga utsträckningutnyttja del material som har tagits fram eller f n. las fram på andra håll,bl. a. hos berörda myndigheter saml inom ramen för ochkommunernas planeringsverksamhet och projektarbete. Det är vidareväsentligt atl kommittén lar del av material och erfarenheter hos berördainlresseorganisationer. Resultatet av kommitténs arbete bör föreliggasenast . 5.Norrbottendelegationen med uppgift att förbättra sysselsättningsläget iNorrbottens län Näringslivet i har under de senastedecennierna inte kunnat ge länets befolkning tillräcklig sysselsättning. Jord-och skogsbrukets behov av arbetskraft har minskat snabbi. Industri- ochtjänstesektorerna har vuxit men inte tillräckligt för atl tillgodose del ökadearbetskraftsulbudel. Denna utvecklingsbild har länet gemensamt med flera andralän inom stödområdet. De traditionellt höga födelsetalen i norra ochden därav följande snabba tillväxten av anlalel unga arbetssökande haremellertid gjort obalansproblemen påtagligare i än i de övrigalänen inom stödområdet. Bristen på arbetstillfällen ledde under 1960-lalellill en flyttningsförlusl för på nära 30 000 personer. Länethade högre registrerad arbetslöshet och lägre yrkesverksamhetstal ännågot annat län. Ett stort antal människor var också omfattade av olikaarbelsmarknadspolitiska insatser. Dessa förhållanden kartlades i länsprogram1970 och där gjordes också prognoser som visade att den fortsatta omvandlingenav näringslivet utan särskilda åtgärder från samhällets sida skulle kunna ledatill en fortsatt omfattande utflyttning. har förelag som fåttlokaliseringspoliliskl stöd kunnat öka sin sysselsättning med totalt ca 2 500personer. Vid sidan av detta stöd har särskilda insatser gjorts i länet.Investeringarna i de statliga företagen i länet har legal på en hög nivå,() har ökat sysselsättningen mednära 2 000 personer. De stora belopp som har tillförts och länelskommuner genom skatteutjämningsbidrag har medfört att den individinriktadesamhällsservicen ligger på en relativt hög nivå som länet har enpåfallande hög andel sysselsatta inom sektorn offenfliga tjänster. Under 1970-lalel har en påtaglig omsvängning sketti relationen mellan utflyttning och inflyttning. i genomsnitt över desenaste fem åren har in- 201 Kommittéer: Industridepartementet Del II 1:5 ochutflyttning i stort sett balanserat. har vidaresysselsättningen ökat med nära 10 000 personer, varav ca 70 96 är kvinnor -lillstor del deltidsarbetande. Detta slår i påtaglig kontrast lill slagnationenunder föregående femårsperiod. I länsplanering 1974 förutser ennettoinflyttning under resten av 1970-lalet med ca 1 000 personer om årel;dessa prognoser är dock upprättade med utgångspunkt i de då föreliggandeplanerna på en utbyggnad av 80. Trots den av förutseddabalansen på länsnivån visar prognoserna för de flesta inlandskommuner enfortsatt netloutflyttning. som man har nått balans mellan uiflyUningoch inflyuning för länet som helhet kvarstår emellertid den tidigareundersysselsäitningen i länet i stort sett oförändrad. Enligl preliminäraberäkningar för skulle del behövas ytterligare ca 11 500arbetstillfällen för alt länet skulle nå upp lill landets genomsnittligaförvärvsfrekvens. Totalt sett har länet den största undersysselsäitningen ilandet. finns del påtagliga variationer i förvärvsfrekvens mellanlänels olika delar. Undersysselsäitningen är särskilt stor i vissa mindrekommuner i inlandet. Delär naturligt all planeringen förden framlida utvecklingen i istor utsträckning knutits till 80-projekiel. Inriktningen på projektetvåren 1974, då godkände riktlinjer för finansieringen, innebarutbyggnader för all möjliggöra en åriig produktion av 4 milj. lon stålämnen ochen ökning av koksproduktionen med 2 milj. ton . I full drift skullestålverket sysselsätta ca 2 300 personer. Genom investeringens indirektaeffekler på näringslivet i länet antogs den tolala sysselsättningseffekten bliväsentligt högre. Ändrade bedömningar av bl. a. marknadsutvecklingen ochkostnadssidan medförde emellertid en omorientering av projektet. De nyariktlinjerna för fullföljandet av projekteringen av en stålverksul-byggnad iLuleå framgår av prop. 1975/76:207. Där sägs bl. a. all målet skall vara attgenomföra utbyggnaden av ell metallurgiskt cenlmm i , i första handanpassat lill den svenska stålindustrins behov, Utbyggnaden förutsattes ge sammasysselsättningseffekt som . 1 fråga om den metallurgiska kapacitetenuttalades atl del nya ämnesverkel borde få en kapacitet på ca 2,5 milj. lonämnen . Nya analyser av och prognoser för markandsulveck-lingen somtagits fram på senare lid visar på elt kapacilelsöverskolt för stål inomEuropeiska Gemenskapen (EG) fram lill 1985. Tendensen för valsade produkter ärenligt dessa rapporter i stort likartad. Mol den bakgrunden har NJ A:s styrelsenyligen beslutat att rekommendera atl stålverksprojektel skall skjutas påframtiden. Huvudalternativet för företagels långsiktiga utveckling äremellertid fortfarande en utbyggd metallurgisk kapacitet. Denmest näriiggande uppgiften för NJA är nu all trygga sysselsättningenför de anställda. Företaget utarbetar f n. ett handlingsprogram som beräknaskunna föreligga klart . Därefter för ställning tas till frågan omen eventuell statlig finansiell medverkan. Beträffande åtgärder på kort siktför atl trygga sysselsättningen överväger regeringen en finansiellrekonstruktion av NJA, Någraofficiella prognoser rörande effekten på näringslivsuivecklingen i Norrbottenslän av all stålverksprojektel skjuts på framliden föreligger ännu inte. Mycketpreliminära bedömningar tyder emellertid på att effekten för länet kommer atlbli stor om inga åtgärder vidtas. Minbedömning, mol bakgrund av vad som här har redovisats och mol bakgrund av attde kommunala investeringar som redan genomförts bör komma lill nytta så snartsom möjligt, är all betydande insatser krävs för atl DelII 1:5 Skr 1976/77:103 202 Trots den senaste tidens välbalanserade nelloflytlningar kvarstår, som jag har nämnt, denomfattande undersysselsättningen och därmed också detta behov av extraåtgärder. Jag förordar därför all en särskild delegation,Norrbottendelegalio-nen, lillsälls med uppgift all skyndsamt lämna förslag omkonkreta åtgärder som kan förbättra sysselsättningsläget i . En lång rad myndigheter och organ arbetar redan medde problem jag har angett. Jag kan här nämna , ,kommunerna. Norrlandsfonden, företagareföreningen och den speciellaarbetsgrupp som tillsatts av expertgruppen för regional utredningsverksamhet(ERU). Delegationen bör i så stor utsträckning som möjligt utnyttja delmaterial och de kunskaper som redan finns rörande en näringslivsexpansion inomlänet och verka för en samordning av resurser och insatser. Av särskild vikt äralt en integration kommer lill stånd mellan delegationens arbete ochlänsplaneringsarbetel. Delegationens arbete bör inriktas på konkretaprojekt som kan öka antalet arbetstillfällen i länet. 1 första hand bör arbetetkoncentreras på industrisektorn. Delegationen bör kontakta förelag inom ochutom länet för att utröna önskemål och krav för en expansion resp. etableringinom , samt atl lämna förslag lill sysselsättnings- ochproduktionsbefrämjande åtgärder. lämpligt tillvägagångssätt synes vara attgenom överiäggningar med länkbara intressenter föra fram konkreta elablerings-och expansions-projekt. Härvid bör delegationen hålla intim kontakt medanslagsbeviljande myndigheter så atl i förekommande fall dessa skall kunnabedöma möjligheterna all erbjuda ekonomiskt stöd. Någon särskild industribransch bör inte utpekas fördelegationens här nämnda insatser. Del finns inte heller anledning atl avgränsainsatserna lill kustområdet eller länels siörre tätorter. Delegationen bör varaobunden i detta hänseende. Det är dock angelägel alt sådan industriellverksamhet inom metallseklorn etableras i Luleåområdet som i väsentlig gradbygger på en vidareförädling av NJA:s produktion. Delegationen bör se som en avsina väsentliga uppgifter att få lill stånd en sådan förädlingsverksamhet.Delegationen bör vidare ägna särskild uppmärksamhet ål frågor omsysselsättning för kvinnor. genomfördes genom Sverigesgeologiska undersöknings försorg en systematisk inventering belräffandejärnmalmer och andra inom (prop. 1963:164,3 LU 1963:38,rskr 1963:389). Del ankommer på atl se lill allde statliga gruvrälligheler som tillkommit genom inventeringen tas till vara påbästa sätt. Delegationen bör i samråd med nämnden undersöka om det blandstatens gruvegendom i finns projekt som i och för sig är lovande ochlänkbara för exploatering, men där nämnden inte haft resurser tillgängliga förnärmare undersökningar. Vidare bör delegationen i övrigt initiera företag tillatl prospektera efter samt pröva möjligheterna att bryta och utvinna mineraler. Delegationen bör även kunna lämna förslag tillåtgärder som befrämjar utvecklingen inom andra näringsgrenar än industrin,främst jord- och skogsbruk. Olika vägar all tillvarata del försörjningsunderiagsom jord- och skogsbruk kan ge, bör övervägas. Beträffande skogsbruket börlämpliga former för bl. a. en utökad skogsvård övervägas. Härvid bör samråd skemed lantbruksnämnden och skogsvårdsslyrelsen i länet. Samhällets service lill de boende inom länet är,som jag har påpekat, väl utbyggd. Delegationen bör dock, i den mån manfinner brister i 203 Kommittéer: Industridepartementet Del II 1:5 dennaeller i den mer näringslivsinrikiade servicen som utgör allvariiga hinder fören god utveckling av industri och andra näringar, kunna föreslå åtgärder pådetta område. Det kan här t, ex, vara fråga om företagsinriktad service av uppdragskaraktär.Därvid bör bl. a. beaktas de strukturella förhållanden belräffande befolkningoch näringsliv som råder inom olika delar av . Således finnsexempelvis i genom resurserna inom NJA saml genom Tekniska Högskolan ochMetallurgiska en betydande forsknings- ochutvecklingskapacitet på det metallurgiska området. Som jag har nämntär del angelägel med en vidareförädling inom metallsektorn. Mot bakgrund däravbör delegationen pröva behovet av ytteriigare resurser i della hänseende. Deuppgifter som arbetsgrupperna för bevakning av sysselsättningsfrågor inomHaparanda, Överlorneå, , och kommuner har, börövertas av delegationen. Delegationen bör vidare pä lämpligt sätt samarbeta medden tillsatta delegationen för elableringsfrågor saml samråda med denav försvarsministern tillsalla delegationen för samordning av militära ochcivila intressen i .