prop · G003129 · 1976-12-31 00:00:00 — Enligt 2 §kommittéförslaget undantas från kommunemas planeringsansvar energianvändning iindustriella processer utom när spillvärme eUer överskottsgas kan användas förbyggnadsuppvärmning utom industrin samt drivmedel inom transportsektorn. Jaghar berört frågan i den aUmänna motiveringen och därvid anfört bl. a. attavgränsningen följer redan av den grundläggande begränsningen av kommunernasskyldigheter, nämligen att de / sin planering skall främja hushållningen medenergi och verka för en säker och tillräcklig energitiUförsel. Motsvarighettill 2 § kommittéförslaget har därför inte tagits upp i lagen. Föreskriften om skyldighet för kommun att samrådamed annan kommun eller betydande intressent på energiområdet (3 § kommittéförslaget)har förtydligats och utvidgats. Syftet med samrådet är att undersöka och tatill vara möjligheterna tiU samverkan, där förutsättningar finns för samordnadelösningar. Utvidgningen innebär att också fall av betydelse för hushållningenmed energi skall omfattas av denna skyldighet. Kommun skaU vidare vara skyldigatt till den myndighet som regeringen bestämmer lämna uppgift inte bara om planeringenutan också om möjligheterna att genom samverkan nå samordnade lösningar. Bestämmelseni 7 § har utformats med hänsyn till det sagda. Föreskriften om tystnadsplikt har placerats efterbestämmelsen om överläggning med kommun för att tydligare ange att vad somförekommer vid överläggningen också omfattas av tystnadsplikten. Vidare harinförts ratt att föra talan mot beslut om föreläggande av vite. Jagåterkommer tUl de nämnda frågorna vid resp. paragraf. 1 paragrafen läggs fast en allmän skyldighet förkommunerna att i sin planering främja hushållningen med energi och verka för ensäker och tillräcklig energitillförsel. Frågorna har behandlats i den allmännamotiveringen. Kommunernas planeringsansvar innebär först ochfrämst att de i all planering som är av betydelse för energiförbrukningen skallöverväga atl ta lill vara möjligheterna att främja hushållningen med energi.Kommunerna skall alltså sträva efter lösningar som främjar energihushållningen.Som exempel på planeringsområden där kommunernas beslut påverkar behovet avenergi och därmed förbrukningen kan nämnas bebyggelseplanering,bostadsbyggande och trafikplanering. 1 planeringsansvaret ligger självfalletockså att kommunerna skaU verka för en god energihushållning i egna byggnaderm. m., dvs. i den egna verksamheten. Med energihushållning avses att sådana åtgärdervidtas som syftar till att åstadkomma effektivare energianvändning till rimligakostnader 1976/77:129 60 utanatt nödvändiga eller önskvärda behov sätts åsido. Sådana åtgärder är exempelvisanvändande av anläggningar med högre verkningsgrad och bättre isolering avbyggnader. Som jag har anfört i den allmänna motiveringenomfattar kommunernas ansvar också att i planeringen verka för attenergibehoven tillgodoses genom en säker och tiUräcklig energitUlförsel. Givetvis begränsas kommunernas skyldigheter enligtparagrafen av de befogenheter och resurser som står dem till buds. Vidare har jag anfört i den aUmänna motiveringenatt kommunerna självfallet måste väga intresset av en god energihushållning ochen säker och tillräcklig energitillförsel mot andra samhällsintressen somsysselsättning, mUjövård, försörjningsberedskap, hushållning med mark och vatten,god boendemiljö m. m. Också ekonomiska faktorer måste beaktas. Det får enligtmin mening anses Ugga i sakens natur att kommun i sin planering syftar till attåstadkomma en nödvändig och önskvärd energitillförsel till lägsta kostnad. Medlägsta kostnad bör inte avses det lägsta konsumentprisetpå en viss energiform. Lägsta kostnad kan vara beroende av bedömningar om denlångsiktiga prisutvecklingen för olika energiformer och av kostnader för olikasamhällsintressen som miljövård, försörjningsberedskap m. m. Jag anser att en uttrycklig föreskrift om hänsyntUl nu nämnda intressen inte behövs. I lagen ställs inte upp något formellt krav påplanutformning. Någon skyldighet att dokumentera de energipolitiskaövervägandena i form av energiplan eller varmeplan föreskrivs sålunda inte. Med kommun avses i lagen primärkommun.Planeringsskyldigheten omfattar kommunens hela område och är inte beroende avom kommunen är huvudman för produktion eller distribution av energi. Paragrafen behandlar samråd och samverkan mellankommuner och mellan kommun och andra betydande intressenter på energiområdetsom processindustrier och kraftföretag. Som jag har sagt, har föreskriftenförtydligats och utvidgats i förhållande till konunitténs förslag. Enligt 1 § skall kommun i sin planering främjahushållningen med energi och verka för en säker och tillräckligenergitillförsel. Föreskriften avser såväl energihushållning somenergiförsörjning. Skyldigheten gäller kommunens hela område. Omförutsättningar finns eller kan skapas för samordnade lösningar av betydelseför hushållningen med energi eller för energiförsörjningen inom eller utöverkommunens gränser, bör det åligga kommunen att ta till vara de fördelar somstår att vinna i ett sådant fall. I denna paragraf föreskrivs därför enskyldighet för kommunen att vid planeringen undersöka förutsättningarna attgenom samverkan med annan kommun eller med andra betydande intressenter på Prop.1976/77:129 61 energiområdetgemensamt lösa frågor som har betydelse för energihushållningen eller förenergitillförseln. Möjligheterna till gemensamma lösningar skall i planeringentas till vara, om förutsättningar härför finns. kan härvid genomsin allmänna kännedom om länet bistå kommunerna bl. a. genom att ange lämpligasamverkansmöjligheter och medverka till att samverkan kommer till stånd. I denna paragrafs första stycke föreskrivsskyldighet för den som bedriver verksamhet i vilken används större mängd energieller den som yrkesmässigt producerar eUer distribuerar energi att på begäranlämna kommun de uppgifter som behövs för planeringen. Skyldigheten att lämnauppgifter motsvaras enligt paragrafens andra stycke av en rätt för den som äruppgiftsskyldig till överläggning med kommunen i energifrågor som harväsentlig betydelse för honom. Lagen (1976: 349) om uppgiftsskyldighet iplaneringsfrågor har tjänat som förebild till föreskrifterna i paragrafen. Uppgiftsskyldigheten motiveras av att det förkommunernas möjligheter till planering inom energiområdet är av avgörandebetydelse att ett samarbete kommer till stånd med företag och andra som har enmer omfattande förbrukning av energi, t. ex. större industrier, sjukhus m. fl.institutioner, och med företag som producerar eller distribuerar energi. Avbetydelse är vidare bl. a. att få uppgifter om möjligheterna att utnyttjaspillvärme eller överskottsgas. Vad gäller interna processer omfattas dessainte av uppgiftsskyldigheten. Uttrycket större mängd energi undantar mindreföretag från uppgiftsskyldighet. tillämpar vidinhämtande av uppgifter till energistatistiken en begränsning avuppgiftsskyldigheten till i princip industrier med en lägsta årlig förbrukningmotsvarande 325 toe (ekvivalenta oljeton) av kol, koks och/eller eldningsoljaeller en elförbrukning av minst 2 GWh . Denna begränsning torde kunnavara vägledande när uppgifter inhämtas för den kommunala energiplaneringen. Kommuns rätt att inhämta uppgifter för den kommunalaenergiplaneringen motsvaras av en skyldighet för kommunen att bereda företageller annan uppgiftsskyldig som begär det tillfälle att överlägga med kommunenom energifrågor som har väsentiig betydelse för den uppgiftsskyldige.Samtidigt som det är av väsentlig betydelse att kommunen får information frånstörre förbrukare, producenter och distributörer av energi, är det nödvändigtatt kommunen får tUl stånd ett ömsesidigt informationsutbyte med dessa företag.Härigenom garanteras att synpunkter från kraftföretag, distributörer ochstörre energiförbrukare kommer fram i energiplaneringen. Iparagrafens tredje stycke tas upp grundsatsen att den som är upp- 1976/77:129 62 giftsskyldiginte förorsakas större besvär än som är nödvändigt. Denna grundsats har slagitsfast i andra författningar om uppgiftsskyldighet som i 9 § lagen omuppgiftsskyldighet i planeringsfrågor och i 9 § kungörelsen (1966: 37) omstatistiska uppgifter från rörelseidkare och ägare till flerfamiljshus. Föreskriften kommun så långt möjligtbör söka utnyttja tillgängligt material. I viss utsträckning bör det varamöjligt att uppgifter för den kommunala energiplaneringens behov inhämtas isamband med uppgifter enligt lagen om uppgiftsskyldighet i planeringsfrågor.En strävan bör givetvis vara att samordna insamlandet av olika uppgifter som ärav intresse för skUda former av planering. Paragrafen föreskriver att om uppgiftsskyldighetinte fullgörs, fär vid vite kalla den uppgiftsskyldige tillöverläggning med kommunen, om denna begär det. Föreskriften har sin förebild i7 § lagen om uppgiftsskyldighet i planeringsfrågor. Uppgifter, som med tillämpning av lagen harinhämtats från enskild näringsidkare eller kommer fram vid överläggning meddenne, kan vara av ömtålig natur. Det gäller sådana uppgifter som rör näringsidkarensaffärs- eller driftförhållanden. Ett utlämnande av dessa uppgifter till personerutanför kretsen av de i den kommunala energiplaneringen direkt verksamma kanskada företaget. I denna paragraf har därför tagits upp en bestämmelse om tystnadspliktför dem som med stöd av lagen får del av detta slags uppgifter om enskildaföretag. Som jag har anfört i den allmänna motiveringen förordar jag enändring i sekretesslagen så att sekretesskydd ges åt handlingar som innehålleruppgifter enligt lagen om energiplanering i fråga om näringsidkaresaffärs- eller driftförhållanden. Paragrafen har sin förebild i 10 § lagen omuppgiftsskyldighet i planeringsfrågor. Denna paragraf innehåller en föreskrift om besväröver beslut om vitesföreläggande. Föreskriften skiljer sig frånkommittéförslaget vars bestämmelse om talan mot vitesföreläggande hade sinförebild i 8 § lagen om uppgiftsskyldighet i planeringsfrågor. Enligt denlagen får talan mot beslut om vitesföreläggande inte föras. Föreskriftenmotiveras av att det av praktiska skäl har ansetts att sådana beslut inte skallkunna överklagas. Enligt min mening är förhållandena i detta fallannorlunda. Praktiska skäl synes här inte ha samma styrka med hänsyn bl. Prop.1976/77:129 63 Jag anser därför att det är motiverat att talan mot länsstyrelsensbeslut om föreläggande av vite får föras genom besvär hos kammarrätten. I paragrafen föreskrivs att kommun är skyldig attlämna uppgifter om fullgörandet av kommunens åligganden enligt 1 eller 2 §.Uppgift skaU lämnas till myndighet som regeringen bestämmer på begäran avmyndigheten. Frågan har behandlats i den allmänna motiveringen. Myndighetens behov av uppgifter kan komma attändras efter hand. Det är därför inte lämpligt att närmare ange vilka uppgiftersom kommunerna bör lämna tUl grund för ställningstaganden på central nivå.Uppgifter från kommunerna torde kunna inhämtas genom enkätförfarande elleröverläggningar eller på annat lämpligt sätt. På den statliga myndigheten börligga att informera om bl. a. innehållet i statsmakternas energipolitiskabeslut. Myndigheten bör också bistå kommunerna med råd och upplysningar. Detankommer på regeringen att meddela närmare föreskrifter om myndighetensåligganden i dessa hänseenden. 7.2Förslaget till lag om ändring i ellagen I den allmänna motiveringen (avsnitt 5.8) har jagredovisat skälen för alt införa en begränsning i eldistributörs skyldighet atttillhandahålla elektrisk ström för uppvärmningsändamål. Vad jag där har sagtföranleder en ändring i 2 § 4 mom. eUagen. Ändringen innebär att tUlhanda-hållandeav ström för eluppvärmning av byggnader inte skall anses ske för normaltförbrukningsändamål och således inte omfattas av distributionsskyldigheteninom område där fjärrvärme distribueras eller avses bli distribuerad. I sistnämnda uttryck ligger att planema på fjärrvärme är konkreta och att fjärrvärmeär ett realistiskt alternativ till elvärme vid valet av uppvärmningsform. Någonbegränsning av skyldigheten att tillhandahålla ström för uppvärmningsändamålföreligger alltså inte, om fjärrvärme inte är ett alternativ tUl elvärme. Jag vill framhålla att begränsningen aveldistributionsplikten syftar till en rationell användning av elenergi. Den tarinte sikte på bristsituationer. För att begränsa elkonsumtionen fordras andraåtgärder. Om distributionsskyldigheten för innehavare avområdeskoncession begränsas, följer en motsvarande begränsning avdistributionsplikten för innehavare av linjekoncession. Denne är skyldig attleverera eller överföra ström åt innehavare av områdeskoncession i den mån detbehövs för att områdeskoncessionsinnehavaren skall kunna fullgöra sinaförpliktelser att tillhandahålla ström inom området åt envar som har behovdärav för normalt förbrukningsändamål. Lagenär givetvis inte tiUämplig på sådan skyldighet att tillhanda- 1976/77:129 64 hållael för uppvärmning, som redan har uppkommit vid lagens ikraftträdande. Harskyldigheten en gång uppkommit, påverkas den inte av den nu företagna ändringeni ellagen. Det krävs inte att el har börjat levereras vid lagens ikraftträdandemen skyldighet till leverans skall föreligga för distributören genom avtaleller på annat sätt. En föreskrift om det har tagits upp somövergångsbestämmelse. 7.3Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen När det gäller behovet av särskUda regler omsekretesskydd för uppgifter som kan komma att lämnas av företag i samband medden kommunala energiplaneringen har kommittén framhållit, att ett förslag tilllag om allmänna handlingar f. n. bereds inom och att enny lagstiftning på området skall träda i kraft och innehållaregler som möjliggör sekretesskydd av uppgifter rörande kommunalutredningsverksamhet. Lagstiftningen om energiplanering torde kunnaträda i kraft tidigast . Möjlighet tUl sekretesskydd avhandling som har upprättats inom eller kommit in till kommun med anledning avden kommunala energiplaneringen och som innehåller uppgifter om företagsaffärs- eller driftförhållanden kommer således att saknas i högst sex månaderom inte ändring görs i nuvarande sekretesslag. Kommittén har därför övervägtatt föreslå en utvidgning av 20 a § sekretesslagen tUl att omfatta ocksåhandling som har fordrats in från näringsidkare enligt lagen om kommunalenergiplanering. Kommittén har dock inte funnit det motiverat att föreslå ensådan ändring, eftersom energiplaneringen under den. sannoliktinte behöver konkretiseras i handlingar som skall betraktas som allmänna.Känsliga uppgifter om företags affärs- eller driftförhållanden torde enligtkommittén endast komma att behöva antecknas i internt arbetsmaterial underdessa första månader. Enligt vad jag har erfarit torde någon nysekretesslagstiftning inte komma att träda i kraft . Behovetav sekretesskydd bör därför tUlgodoses redan nu genom en ändring i gällandesekretesslag. Ändringen bör lämpligen genomföras i enlighet med kommitténsöverväganden. Jag förordar alltså att 20 a § sekretesslagen ändras så attbestämmelserna där omfattar också handlingar med uppgifter som har infordratsenligt lagen om energiplanering. Därmed kommer sekretess att gälla iden mån sådana handlingar innehåller upplysningar om näringsidkares affärs-eller driftförhållanden, vilkas offentliggörande kan lända näringsidkaren tiUmen. Något behov av handlingssekretess av hänsyn tUl annan uppgiftsskyldig ännäringsidkare torde inte föreligga. Jag vill i sammanhanget erinra om attockså den av mig i det föregående förordade tystnadspliktsbestämmelsen avsernäringsidkares affärs- och driftförhållanden. Prop.1976/77:129 65 Med hänvisning till vad jag nu har anförthemställer jag att regeringen föreslår 1. lag om kommunalenergiplanering, 2. lag om ändring i lagen (1902:71 s. 1), innefattande vissa bestämmelser om elektriska anläggningar, 3. lag om ändring i lagen (1937:249) om inskränkningar i rätten att utbekomma allmänna handlingar. Regeringen ansluter sig till föredragandensöverväganden och beslutar att genom proposition föreslå att antaga deförslag som föredraganden har lagt fram. 1976/77:129 66 Härigenomförordnas som följer. Kommun skall i sin planering överväga lämpUgaåtgärder för att begränsa energibehovet eller att eljest främja hushållningenmed energi och för att åstadkomma en säker och tiUräcklig energitillförsel.Därvid skall konnmunen också beakta andra samhäUsintressen såsom miljövård,försörjningsberedskap och hushållning med mark och vatten. Kommunsskyldighet enligt 1 § omfattar energi för uppvärmning av byggnader ochförbrukningsvarmvatten samt, beträffande elektricitet och gas, också för andraändamål än uppvärmning. Kommunersom ingår i område där förutsättningar föreligger för samordnade lösningar ifråga om energiförsörjningen skall vid energiplaneringen samråda med varandra.Kommun skall också beakta möjligheten att samverka med andra betydandeintressenter på energiområdet såsom processindustrier och kraftföretag. Densom bedriver verksamhet med väsentlig förbrukning av sådan energi som avses i 2§ samt den som yrkesmässigt producerar eller distribuerar sådan energi skall påbegäran av kommun lämna de uppgifter som erfordras för planeringen. Denne skallvidare beredas möjUghet att överlägga med kommun rörande energifrågor av väsentligbetydelse för honom. Vid tillämpning av bestämmelsen i första stycketskall iakttagas att den som är uppgiftsskyldig ej betungas onödigt. Vadnågon på grund av denna lag fått veta om näringsidkares affärs-ellerdriftförhållanden får denne ej obehörigen yppa eller nyttja. Fullgöresej uppgiftsskyldighet enligt 4 §, får efter framställning avkommunen vid vite kalla den uppgiftsskyldige till överiäggning. Motbeslut om föreläggande av vite får talan ej föras. Kommunär skyldig att på begäran av myndighet som regeringen bestämmer lämnauppgifter angående överväganden som avses i 1 §. Dennalag träder i kraft den 1 juU 1977. 1976/77:129 67 Propositionen .................................................. .. 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll.......................... 1 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde 5 1 Inledning ....................................................... 5 2 Nuvarande ordning.............................................. 6 2.1 Allmänt ..................................................... .. 6 2.2 Energiförsörjningen ochkommunema................... 9 2.3 Den rättsliga regleringen ................................ 11 2.4 Kommunernas nuvarandeenergiplanering ............ 14 2.5 förslag rörandekommunal energiplanering. 3 Kommittén om kommunalenergiplanering ................ 16 3.1 Allmänt om lokalenergiplanering ...................... 16 3.2 Lagstiftning om lokalenergiplanering.................. . 17 3.3 Planeringens utformning ochrättsverkningar m. m. 3.4 Avgränsning avplaneringsansvaret ................... 20 3.5 Redovisningen av planeringen m.m.................... 22 3.6 Kommunernas resurser ochbefogenheter ........... . 24 3.7 Kostnader m. m.............................................. . 24 4 Remissyttrandena ............................................ 25 4.1 Allmänna synpunkter påkommittéförslaget ........ . 25 4.2 Planeringens utformning ochrättsverkningar m. m. . 31 4.3 Avgränsning avplaneringsskyldigheten ............ . 34 4.4 Redovisningen av planeringen m.m.................... . 34 4.5 Kommunernas resurser ochbefogenheter m. m..... 36 4.6 Kostnader m. m.............................................. 38 5 Föredraganden ................................................ . 39 5.1 Inledning...................................................... . 39 5.2 Lagstiftning om lokalenergiplanering.................. . 42 5.3 Planeringens utformning ochrättsverkningar........ . 46 5.4 Avgränsning avplaneringsansvaret ................... . 49 5.5 Redovisningen av planeringen m.m.................... 52 5.6 Kommunernas resurser ochbefogenheter .......... . 54 5.7 Kostnader m. m.............................................. . 54 5.8 Elvärme .................................................... 55 5.9 Ikraftträdande .......................................... . 58 6 Upprättade lagförslag ....................................... . 58 7 Specialmotivering ............................................. 58 7.1 Förslaget lUl lag om kommunalenergiplanering...... 58 7.2 Förslaget till lag om ändring iellagen.................. 63 7.3 Förslaget till lag om ändring isekretesslagen........ . 64 8 HemstäUan........................................................ 65 9 Beslut ............................................................ . 65 Kommitténs förslag .............................................. 66