prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — 2) Kostnadsläget mätt såsomlönekostnad per producerad enhet i svensk industri har ökatväsentligt mer än i räknat i svenska kronor. Dettagäller även om man betraktar hela perioden 19701976. En jämförelse med För- Prop.1976/77:100 Bilaga 1 Finansplanen 12 bundsrepubUkenTyskland motiveras av den svenska kronans anknytning till den s. k. valutaormendär D-marken dominerar. Den starka kostnadsökningen i har lett tillatt svensk industri tvingats höja sina exportpriser på bearbetade varor mer ängenomsiuttet för 19741976. Detta har i kombination med det högaefterfrågetrycket i resulterat i förlust av marknadsandelar. Förlustenav marknadsandelar på bearbetade varor kan förväntas fortsätta också 1977 ävenom svensk industris relativpriser skulle kunna hållas oförändrade. 3) Industriinvesteringarna har pågrund av lågt kapacitetsutnyttjande i befintUga anläggningar, dåligamarknadsutsikter samt ett mycket pressat vinstiäge stagnerat och kan 1977väntas falla för så vitt inte stödåtgärder sätts in. 4) ProduktivitetstiUväxten iindustrin har avtagit väsentligt. Till en del beror det på att nödvändigaarbetsmarknadspoUtiska åtgärder vidtagits inne i företagen varför denregistrerade produktionen per sysselsatt blivit lägre. Det är knappastrealistiskt att tro att den i långtidsutredningen angivnaproduktivitetstillväxten på 1975 1980 kommer att kunnainfrias. 5) Den svaga internationellakonjunkturen i kombination med den för höga kostnadsnivån har lett tUl attmånga företag och branscher hamnat i svår kris. Det finns risk för att vi ännuej sett den fulla effekten av detta. I vissa fall beror svårigheterna,även påmer långsiktiga förändringar i de internationeUa konkurrensförutsättningarnaeller på överkapacitetsproblem i världen, exempelvis för varven och sjöfarten. 6) Arbetslösheten är alltjämt låg.Antalet personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder har dock stigU. Antaletsysselsatta som varslats om fri-stäUning ligger nu högre än i tidigarelågkonjunkturer. 7) Enligt preUmmära resultat avkonjunkturinstitutets barometerundersökning försämradesindustrikonjunkturen ytterligare . Orderingångenminskade, särskUt från exportmarknaden. Orderstockarna bedöms som alldelesotUlräckliga och färdigvarulagren är för stora. Även sysselsättningsläget inomindustrin fortsatte att försämras. Förväntningarna inför första kvartalet 1977är enligt de lämnade svaren i barometerundersökningen pessimistiska. Dethar rått bred enighet om att skuUe söka överbrygga den internationellalågkonjunkturen med en kraftig efterfrågestimulerande politik. Förhoppningenhar varit att skuUe gå in i en konjunkturuppgång 1977 med stora lageroch intakt arbetsstyrka i företagen. Vad som hänt är dels att detinternationella konjunkturuppsvinget mattats av och skjutits framåt i tidentroligen tiU slutet av 1977, dels att svenskt näringsliv redan iinledningsfasen tUl lågkonjunlrturen fick en betydande kostnadsökning. Uppgiftenför den ekonomiska politiken bUr nu att visa uthållighet och att genom fortsattstöd åt den inhemska efterfrågan upprätthålla sys- 1976/77:100 Bilaga1 Finansplanen 13 selsättningen.En sådan politik förutsätter dock att kostnadsnivån sänks i relation tUl denvästtyska så att återvinner sin intemationella konkurrenskraft ochreducerar underskotten i bytesbalansen. Ett återställande av rimliga kostnadsrelationerkräver en anpassning under flera är. måste tackaunderskotten i bytesbalansen genom intemationeU upplåning. Långtidsutredningenuppsatte som mål jämvikt i bytesbalansen 1980. Vid uppställandet av ett sådantbalanskrav måste dock utvecklingen av OECD-ländemas samlade underskott motOPEC-länderna beaktas. Som jag tidigare nämnt beräknas detta underskott uppgåtill ca . svarade för av dentotala oljeimporten. andel av totala underskottet motsvarar således 3miljarder kr. har räknat med att OECD-ländema skulle vara ibalans gentemot OPEC-ländema 1980.1 den mån detta inte skuUe förverkligas ärdet rimligt att även 1980 får räkna med att bära sin del avunderskottet. Balanskravet får dock ej skjutas på en obestämdframtid. Ju längre fram man flyttar tidpunkten för balans desto mindretvingande känns de nödvändiga anpassningsåtgärder som krävs för att nå måletoch desto svårare bUr problemen att lösa. Om inte åtgärder vidtas kan utveckUngenlängre fram ställa krav på ekonomisk-politiska ingrepp som går ut översysselsättning och välfärd. har aUtjämt goda lånemöjligheter. Dennasituation kan dock förändras om inte successivt kan nedbringabytesbalansunderskottet. kan således under en övergångsperiodfortsätta att lånevägen finansiera bytesbalansunderskotten endast underfömtsättning av att dessa relativt snabbt kan reduceras. En stark ackumuleringav utlandsskulden leder till försämrade villkor för sådan upplåning och minskadrörelsefrihet i ekonomiska politik. har upplåningen skett av företag, bankeroch kommuner. Med de stora underskott i bytesbalansen som förutses för 1977framstår det som naturligt för staten att själv låna utomlands. En statUg upplåningblir desto mera angelägen som statens sparandeunderskott ökar med ca 10miljarder kr. kan fömtsättas inledaförhandlingar om upptagande av lån på den internationella kapitalmarknaden. Även om staten engagerar sig i internationellupplåning i betydande omfattning måste merparten av upplåningen ske av övrigasektorer. Den strama kreditpolitik som förts och som bl. a. syftattiU att förmå företagen att i högre grad finansiera sig utomlands måste därförfortsätta. Det är dock nödvändigt att anpassa kreditpolitiken så attindustrins investeringsverksamhet så långt möjligt inte skadas. Med hänsyn tUI bindningen av den svenska kronantill D-marken är det den svenska kostnadsutvecklingen i relation till denvästtyska som främst är av intresse. Under 19701974 Ökade arbetskostnaden perpro- 1976/77:100 Bilagal Finansplanen 14 duceradenhet ungefär paraUellt i de båda länderna i nationell valuta. Den svenskakronkursen sjönk dock i förhållande till D-marken med . Detbetyder att den västtyska kostnadsnivån omräknad till svenska kronor ökade medungefär lika mycket i relation till den svenska. 1975 och 1976 gick däremot förändringarna tUlsvensk nackdel. Arbetskraftskostnaden per producerad enhet i svenska kronorsteg enligt preluninära beräkningar mer i än i FörbundsrepublikenTyskland. 1 ett enda steg förlorades således gott och väl det försprång i frågaom kostnadsutveckling per producerad enliet som skaffade sig19701974. Det genomsnittliga löneläget inom industrin ligger högrei än i . har inte heUervalutakursförändringama bidragit tUl att utjämna kostnadsutvecklingen. Möjligheterna att återställa en rimligkostnadsrelation beror på vilken löne- och produktivitetsutveckling som mankommer att få i och och följandeår. Förutsättningarna för svensk del har belysts genom de tre löneökningsalternativsom presenteras i den preliminära nationalbudgeten kombinerade med resp.produktivitetsprognoser. I det lägsta alternativet antas den totalaarbetskraftskostnaden öka med och produktiviteten med inom industrin. Detta ger en ökning i arbetskostnaden per producerad enhet pånästan 1977.1 Förbunds republiken kan en lönekostnadsökning på 7å förutses. Detta är i linje med prognoser. Kostnaden per producerad enhet skuUe således stiga med 2 å . I det lägsta löneölcningsalternativet förefaller det som om i stortsett skulle kunna undvika en fortsatt försämring av den relativa kostnadsnivån. Som jag tidigare framhållit har kostnadsökningarnai fört med sig en stegring av de svenska exportpriserna på bearbetadevaror i förhållande till de genomsnittliga exportpriserna för helaOECD-området på 1975 och 1976. Detta har i sin tur resulterat iförlust av marknadsandelar för exporten av bearbetade varor tUl samma områdemed 1975 och 1976. värdemässiga andel i andra ländersimport av bearbetade varor steg därför 1975 men sjönk 1976. Det finns anledning att anta att den volymmässiganedgången blir större när effekten av relativprisets ökning slagit igenom heltefter . Vidare medför stigande relativa priser att svenska företagförlorar marknadsandelar även på hemmamarknaden. Detta betyder attimport-värdet blir i motsvarande mån högre. Relativa prisökningar får därförsammantaget betydande negativa konsekvenser för bytesbalansen. harkonjunkturinstitutet räknat med en andelsförlust på 1976/77:100 Bilaga 1 Finansplanen 15 vidoförändrade relativpriser vid det lägsta löneökningsalternativet. Det ärnaturligtvis vanskUgt att bedöma hur stor eftersläpningseffekten av denkraftiga relativa prisökningen 1975 och 1976 är. Innebörden avrelativprisökningen är bl. a. att mindre lönsamma produkter slås ut ochexporten begränsas till ett allt smalare sortiment av konkurrenskraftigaprodukter som tål prishöjningarna. Andelsförlusterna sammanhänger också med skillnaderi efterfrågetryck mellan och framför allt övriga . Ser mantiU-baka på utvecklingen finner man dock ett klart samband mellan enökning av svenska relativpriser och sjunkande marknadsandelar även om hänsyntas till skUlnaden i kapacitetsutnyttjandet i och övriga . Förlusten av marknadsandelar för bearbetade varorhar sannolikt också uppkommit via minskat utbud av exportvaror. En faktor attbeakta i detta sammanhang är den stora lageruppbyggnaden. Det har varitekonomiskt fördelaktigt för många företag att genom lagerstödet öka lagren istället för att söka öka försäljnuigen ytterUgare på en internationelltpressad marknad. Av den totala bidragsberättigade lageröknmg-en hänför sig dockinte mer än knappt hälften tUl bearbetade varor. Vid den lageraweckling som förutses ske under 1977kan man vänta sig en sänkande effekt på priserna och en viss återvinning avmarknadsandelar. a. i syfte att inte pressa fram en för snabb avvecklingav lagren till alltför ogynnsamma priser har regeringen beslutat om åtgärdersom möjUggör en dämpning av lagerawecklingstakten. deltar i valutasamarbetet i den s. k.ormen. Detta valutablock domineras av förutsätter att större delen av den nödvändiga anpassningenav kostnadsnivån meUan länderna sker inom resp. länder. Valutajusteringarnainom ormen är dock små i relation tiQ skUlnaderna i kostnadsutveckUngen inomländer som deltar i valutasamarbetet. Sådana justeringar förutsätts inte hellerske med alltför täta intervaller. En dylik justering av valutakursen gjordesden . Det föreligger stor osäkerhet om deninternationella inflationens utveckling . Enligt prognos kommerprisstegringen på bearbetade varor att bli 1977 under förutsättningatt oljeprisökningarna stannar vid 5 å . Under loppet av ökade densvenska kronans värde med 5 å beroende på hur man väger de olika valutornai vår utrikeshandel. I den preliminära nationalbudgeten utgår man från ettantagande om oförändrade växelkurser fr. o. m. . Detta skulleinnebära att den svenska kronan flyter upp med räknat som genomsnittmellan 1976 och 1977. Därmed elimineras delvis den internationellaprisstegringens genomslag på den svenska prisnivån som våra egnarelativpriser påverkas ofördelaktigt. Prop.1976/77:100 Bilagal Finansplanen 16 Som följd av det för höga svenska kostnadslägetutlöses en rad an-passningsåtgärder i industrin. Dit hör nedläggningar av produktionsställenoch företag, rationaliseringar, krympningar av produktsortimentet etc.Produktivitetsökningen påskyndas därigenom, men det sker till priset avstagnerande industriproduktion och lägre industrisysselsättning. Företagensöker också kompensera sig på prissidan, vilket som jag tidigare berört harlett till en avtagande exporttillvä.xt och uppbromsning av denimportkonkurrerande produktionen. Löneökningar som baseras på den i efterhandregistrerade produktivitetsökningen och ökningen av svenska exportprisertenderar att leda till att produktionen av varor och tjänster som går iinternationell handel blir mindre än vad som krävs för att nå jämvikt ibytesbalansen. Det är inte realistiskt att räkna med någon egentUgförbättring i kostnadsläge gentemot FörbundsrepubUken redanunder 1977. Om den internationella konjunktumtveckUngen blir relativt stark motslutet av 1977 och finns det emeUertid en möjlighet för atttillgodogöra sig den betydande produktivitetspotential som borde finnas isvensk industri. Detta skuUe tiUsammans med måttfulla löneökningar skapaförutsättningar för ett återställande av en rimlig kostnadsrelation tillutlandet för svensk industri. I detta sammanhang viU jag understryka att om vi skalllyckas med vårt mål att förstärka konkurrenskraften måste aUa grupper isamhäUet visa återhållsamhet. Kravet gäller inte minst de sektorer som av olikaanledningar är skyddade frän utländsk konkurrens. Det gäller således inteendast löntagarna och deras organisationer utan i lika hög grad företagen,företagarna och kapitalägarna. Prisstegringensstorlek är av avgörande betydelse för vilken köpkraft den nominella ökningen avde disponibla inkomsterna kommer att ge upphov till. I den preliminära nationalbudgetenför 1977 redovisar kon-junkturmstitutet sina prognoser för konsumentpriserna.Institutet räknar med tre olika alternativ för prisökningstakten under loppetav detta år, nämligen , resp. ca 7 1/beroende av de tidigarenämnda antagandena som görs om löneutvecklingen i de olika alternativen.Beroende på det utseende priskurvan har haft och beräknas få under1977 blir ökningstakten mellan genomsnittet för helåren 1976 och 1977 någotannorlunda, eller 6,8, 7,2 resp. . Prisstegringstaktenkan väntas bli avsevärt långsammare än . En avgörandeförklaring härtUl är att de internationeUa priserna, som direkt påverkar vårapriser via importen, bedöms öka förhållandevis långsamt. Sammantaget beräknasden från utlandet härledda direkta höjande effekten på konsumentpriserna iSverige bU under loppet av detta är. Den indirektaeffekten på inflationstakten i vårt land som den intemationellaprisutvecldingen får via lönebildningen här hemma har av konjunkturinstitutetpå sed- Prop.1976/77:100 Bilaga 1 Finansplanen 17 vanligtsätt beräknats med metoder som anknyter till den s. k. EFO-modeUen. Även deindirekta effekterna blir mindre än . Hänsyn har härvid tagits till eftersläpandeeffekter av tidigare års kostnads- och importprisstegringar.Konjunkturinstitutet har vidare gjort bedömningar vad gäller hyresutvecklingenoch andra bostadskostnader. Till skillnad från vad som är fallet ikonjunkturinstitutets kalkyl har här beaktats de prissänkande effekter somuppnäs genom att en del av den priskompensation lill jordbruket som utgår fr.o. m. bekostas över statsbudgeten. I motsatt riktningverkar höjningen av energibeskattningen och vissa andra punktskatter. Tillsammansväntas detta höja tidigare angivna prisökningstakt med nära 1 procentenhetunder loppet av 1977. Jag återkommer senare till denna fråga. Det kan finnas en risk att företagen väntar sigfortsatta snabba kostnadsökningar och därför i förväg höjer sina priser mer änsom motiveras av de faktiska pris- och löneökningarna, vilket allvarligtskulle försvåra stabiliseringspolitiken. Regeringen kommer därför att med storuppmärksamhet följa prisutvecklingen och genomföra priskontrolleran-de insatseri den män detta bedöms nödvändigt. Vidett trendbrott i den internationella konjunkturutvecklingen kan sådana åtgärdervara motiverade. Under normala förhållanden ligger dock risker i en allt förvidsträckt användning av direkta prisregleringar . Dessa lederlätt till en ökad samverkan meUan företagen som riskerar att försämra varornaskvalitet och snedvrider varusortimentets sammansättning. Detnuvarande ekonomiska läget rymmer en konflikt mellan sysselsättning och externbalans. Det är inte möjligt alt på kort sikt uppnå den exportökning som ärönskvärd. Det är därför nödvändigt att upprätthålla tillväxten i den inhemskaefterfrågan för att klara sysselsättningen även om detta för ännu någon tidbetyder en försvagning av bytesbalansen. räknar jag därför med att denstatiiga konsumtionen kommer att öka i volym och den kommunala medknappt . Totalt kommer den offentliga konsumtionen att växa . Dettabetyder att ca 35 000 nya arbetstillfällen tillkommer. Meddet låga kapacitetsutnyttjande som föreligger i den kon-kurrensufsattasektorn betyder en fortsatt rimlig tillväxt i privat konsumtion en möjlighetatt hålla kvar arbetskraften och vidmakthålla produktionskapaciteten i högregrad än vad som vore möjligt om man skar ned den privata konsumtionen hårt. Enviss begränsning ar dock nödvändig. Utan åtgärder väntas den privatakonsumtionen i prognoser i den preliminäranationalbudgeten öka även vid det lägsta löneökningsalternativet. Regeringenavser därför att föreslå vissa skattehöjningar. 2 1976/77.1 saml Nr 100. Prop.1976/77:100 Bilagal Finansplanen 18 Tillväxteni den privata konsumtionen beräknas som följd av dessa begränsastill i det lägre löneökningsalternativet. I den preUminära nationalbudgeten redovisarkonjunkturinstitutet tre olika alternativ för lönekostnadernas utveckling under1977. I den följande redovisningen av ekonomins utveckling har jag valtatt uigfi från det lägsta lönekostnadsalternativet eftersom detta är det endaalternativ som bromsar upp försämringen i konkurrenskraften gentemot utlandet.Detta innebär en lönekostnadsökning på . Som visas inationalbudgeten ger detta alternativ högre export, industriproduktion ochproduktivitet än de alternativ där löneökningarna är snabbare. Detär i detta sammanhang av intresse att sätta in den privata och den offentligakonsumtionens utveckling i det längre perspektiv som 1975års långtidsutredning redovisade. Där analyserades två utvecklingsvägar, denena med stark betoning av offentlig konsumtion, den andra med en relativt snabbökning i privat konsumtion. Vid finansutskottets behandling avlångtidsutredningen rådde bred enighet om att man skulle sikta på en medelvägmellan dessa alternativ. En sådan medelväg kan exemplifieras med en utvecklingdär den privata och offentliga konsumtionen tUlväxer lika snabbt. Det skuUeinnebära en genomsnittlig årlig tillväxt på för både offentlig ochprivat konsumtion. Även med en begränsning av den privata konsumtionens ökningstakttill 1977 bUr den genomsnittiiga ökningen 19751977 så hög som 2,9 %.Motsvarande tal för den offentiiga konsumtionen blir . Om man jämför dessaökningstal med dem som ovan angivits för del medelfristiga perspektivet är detklart att våra möjligheter att öka både offentlig och privat .konsumtion underde närmaste åren är begränsade. Utöveren expansion av den offentliga sektorn finns det, i synnerhet i dettakonjunkturskede, anledning att satsa på investeringar som syftar till att sparaenergi och utveckla alternativa energikällor. Jag återkommer senare till dennafråga. DenStatUga finanspolitiken får en expansiv effekt på samhällsekonomin.Den motverkar de dämpande tendenser som den svaga intemationellakonjunkturutvecklingen har på den svenska ekonomin och bidrar därmed till attupprätthåUa produktion och sysselsättning. Statensinkomster beräknas öka relativt långsamt 1977. Det sammanhänger till stor delmed avräkningen av kommunalskattemedel. Staten svarar för uppbörden aykomraunalskattemedlen och utbetalar sedan dessa till kommunerna enligt reglersom medför att kommunernas skatteinkomster i huvudsak ökar med två årseftersläpning i förhåUande tiU 1976/77:100 Bilaga 1 Finansplanen 19 Genom de kraftiga ökningarna i lönerna 1975 blir utbetalningarnatUl kommunerna mycket stora . Socialförsäkrings- och andra arbetsgivaravgifterhöjs med sammanlagt . Sänkningen av dendirekta statliga inkomstskatten verkar emeUertid i motsatt riktning och bidrartill att förklara den i jämförelse långsamma inkomstökningenför staten. Chefen för budgetdepartementet kommer senare dennadag alt avisera höjningar av energiskatten samt av olika punktskatter på vin,sprit, tobak och motorfordon. Sammanlagt beräknas dessa höjningar att ge ettstatligt inkomsttUlskott på . Med hänsynfrämst till tidpunkterna för höjningen av punktskatterna beräknasin-komsttillskottet för tiU uppemot 11/2 miljarder kr.Regeringen avser dessutom senare att föreslå ytterligare höjningarav arbetsgivaravgifterna med inemot fr. o. m. , isyfte att täcka ökade kostnader för sjukförsäkring, barnomsorg ochvuxenutbildning. Den statliga utgiftsökningen på 12 miljarder kr.från 1976 till 1977 är av ungefär samma storleksordning som meUan 1975 och1976.' De automatiska kostnadsökningarna och fullföljandet av redan fattade beslutsvarar för huvuddelen av utgiftsökningen. Som e.xempel kan nämnas ökadeutgifter för löner, ökade statsbidrag till kommunerna, bl. a. i samband med denplanenliga utbyggnaden av barnomsorgen och priskompensation till försvaret. Iutgiftsökningen ligger också fortsatta stimulanser av näringslivetsinvesteringar samt åtgärder för att förhindra en allt för snabb lageraweckling.De omfattande insatser som görs för att trygga sysselsättningen vid och varven och för att stödja sviktande branscher torde uppgå tillöver 3 miljarder kr.-under . Ävenom det statliga budgetarbetet har präglats av restriktivitet har Bidrag till ökning avefterfrågan i procent av BNP i fasta priser 1974 1975 1976 1977 Kommunerna 1,0 1,1 Socialförsäkringssektorn inkl. Allmänna pensionsfonden 0,7 0,4 ' I de statliga utgifterna ingår här endast statensnettobidrag till folkpensionerna. De totala inkomsterna och utgifterna förfolkpensionerna förs i stället till socialförsäkringssektorn. 1 statsbudgetenredovisas däremot utgifterna för folkpensionerna brutto. Prop.1976/77:100 Bilagal Finansplanen 20 regeringensett det angeläget att fortsätta det sociala reformarbetet på områden som är avsärskild betydelse för välfärden. a. utbyggs programmet beträffandefolkpensionerna och arbetsmarknadspoUtiken förstärks. Åtgärder vidtas ocksåför att främja en regionalt balanserad utveckling och för att främjaenergisparandet. Utgiftsprogrammet beskrivs närmare i bilagor tillbudgetpropositionen. Det totala budgetunderskottet för /78beräknas uppgå till . I tabell 4 har statsbudgetens samt kommunemas ochsocialförsäkringssektorns effekter på ekonomin beräknats. På grundav den stora roll som utbetalningarna av kommunalskattemedel har på statens ochkommunernas budgeter 1977 är det i första hand av intresse att se till denoffentUga sektorns samlade effekt. Denna kommer att lämna ett väsentiigt störretillskott till den totala efterfrågan än under 1976.Efterfrågcstimulansen blir även något större än . Den offentliga sektorns finansiering har också storbetydelse för utvecklingen på kreditmarknaden. Det statliga upplåningsbehovetskulle, efter avdrag för utlåning, komma att uppgå till över 13 miljarder kr.under . Vidare väntas Allmänna pensionsfondens finansiellasparande bU lika stort 1977 som 1976, vilket innebär att sparandet i procentav bruttonationalprodukten sjunker. Som framgår av tabell 5 är dock statens,inkl. socialförsäkringssektorns, finansieUa sparande alltjämt positivt. Dettasparande sjunker emellertid markant från ca 13 miljarderkr. Kommunernas inkomster beräknas öka med drygt 17miljarder kr. men utgifterna med bara drygt 10 mUjarder kr. Det innebär enmycket kraftig förstärkning av kommunernas finansiella ställnmg. Från ett underskottpä ca . skulle den kommunala sektorn i sin helhet fä ettöverskott på ca 4 miljarder Jer. Det samhällsekonomiska utrymmet för enfortsatt ökning av den kommunala konsumtionen 1978 är starkt begränsat. Det ärdärför viktigt att den betydande förbättringen i kommunernas finansiellaställning 1977 inte lägges till grund för en utgiftsexpansion nästaår, Finansiellt sparande i den offentliga sektorn 19741977 Milj. 1974 1975 1976 1977 Staten -6613 -6966 -1730 -13 100 Socialförsäkringssektorn inkl.AUmänna pensionsfonden 10 951 11851 14 560 14 580 Radl-i-2 4 338 4 885 12 830 1480 Kommunerna -758 -2 905 -3 200 3 730 Offentiig sektor totalt (rad1-1-2-)-3) 3 580 1980 9 630 5 210 Prop.1976/77:100 Bilaga 1 Finansplanen 21 Sammantaget kommer det att ske en avsevärd sänkningav den offentliga sektoms finansieUa sparande . Nivån bliremellertid högre än . Svensk industri har byggt upp stora lager under1975 och 1976. En viktig bidragande orsak till denna lageruppbyggnad har varitdet statliga lagerstödet på på lagerökningen utöver det normala somutgått.