prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Chef för fastighetsbildningsmyndighet medlantmäteridistrikt som verksamhetsområde är en distriktslantmätare och förannan statlig fastighetsbildningsmyndighel en länslantmätare. 1976/77:100 Bilaga 16 71 Det slatliga lantmäteri- och kartväsendetsysselsatte ca 2 500 personer varav ca 700 vid statenslantmäteriverk. Utanför den nu beskrivna statliga organisationenmen underordnad denna i tillsynshänseende finns dels 42 kommunalafastighetsbildningsmyndigheler för utveckling av tätbebyggelse, dels 24statliga och 34 kommunala fastighelsregistermyndigheter. är , där ärenden omfastighetsregistrering handläggs inom lanl-mäterienheten. Lantmäteriet dellar i ulrednings- ochförsöksverksamheten med programbudgetering inom statsförvaltningen. Följandeprogramindelning gäller t. v. Medellas upp under följande sex anslag. Lantmäteriet: Förrättnings- ochuppdragsverksamhet Lantmäteriet: Mätning ochkartläggning Lantmäteriet: Bidrag tillförrättnings- och uppdragsverksamhet Lantmäteriet: Utmstning. Anslag nr 1 är ett förslagsanslag som skallfinansiera verksamheten inom program 1. Anslag nr 2 är ett förslagsanslag som las upp medell formeUt belopp på I . Under anslaget redovisas koslnader och intäkterför program 2. Som intäkter under anslaget redovisas dels fakturerade avgifter,dels ianspråktagna medel från bidragsanslaget (nr 5), dels värdel av utfördamen ännu ej fakturerade prestationer. Anslag nr 3 är ett reservationsanslag som skallfinansiera verksamheten inom program 3. Anslag nr 4 är elt reservationsanslag som skallfinansiera verksamheten inom program 4. Anslagnr 5 är ett förslagsanslag med två delposter avseende a. kostnader beroende på att nedsatt lanlmäteritaxatillämpas på vissa ärenden m.m. b. statsbidragtill koslnader för fastighetsbildningsförrättningar m. m. Anslag nr 6 är elt reservationsanslag som skaU finansiera lanlmäleriets investeringari utmstning m. m. diskuterar inledningsvis i sinanslagsframställning inriktningen i vissa för flera av verkels arbetsområdengemensamma frågor, nämligen lanlmäleriets samverkan med kommunema, denframtida kartpolitiken samt lanlmäleriets insatser i värderingsfrågor. 1976/77:100 Bilaga16 72 Målet för lanlmäleriets verksamhel gentemotkommunernabör enligt LMV vara all insatsema skall ske i sådana former och gesen sådan inriktning alt lantmäteriet i alll väsentligt fungerar som en del avden kommunala förvaltningen. Lanlmäleriets samlade resurser och kunnande skallstå till vederbörande kommuns förfogande. En fömtsättning för att dessa målskall kunna nås är emellertid att lantmäteriet inom varje region har etttillräckligt verksamhelsunderiag och kan överblicka verksamhetsunderlagetsomfattning också . På senare lid väckta frågor om ändring avgränsdragningen mellan huvudmannaskapet för del statliga och det kommunalalantmäteriet avses prövas med riktpunkter all berörda kommuners intressen skalltillgodoses så långt möjligt men med tillgodoseende av del nyssangivna mer övergripande intresset av visst regionalt verksamhelsunderiag ochviss stadga i den långsiklliga planeringen. Dessa frågor avses komma allberedas vid kontinuerliga överläggningar mellan verket och om samverkan mellan stat och kommun på lantmäteriområdet. LMV har efter studier av problemställningama införde framtida arbetsuppgifterna vad gäller den allmänna karlläggningen kommitfram lill att framställning av allmänna kartor är ell för snävt begrepp och attarbetsuppgiften i stället bör formuleras mera allmänt att avse insamlande ochtillhandahållande av gmndläggande landskapsinformation. Den vidgadeformuleringen kommer inte atl medföra stora och omedelbara förändringar iproduktion och utbud men representerar ett väsentligt förändrat synsätt som pålängre sikt säkerligen leder till mer varierade former för verksamheten.Slutprodukten, den tryckta kartan, blir fortfarande det väsentliga vidplanering, budgetering och produktion men delprodukter eller halvfabrikatkommer atl spela en allt större roH. Sådana produkter är t. ex. geode-tiskadata, fotografiska bilder och kopior av deloriginal. Också följdpro-dukter tillde allmänna, anslagsfinansierade kartoma kommer att spela en större roll.Ulvecklingen bör alltså leda till att den samlade informationen är detväsentliga. Del framslår som alltmer angelägel atl successivt gå över tilldatalagring av väsentliga delar av informationen. Ett sådant system kommer allge möjligheter till separation och kombination vid uttagning av informalion. LMV framhåUer alt bristema i de allmänna kartomasaktualiletsgrad lett till alt kartanvändama i allt slörre utsträckning åsamkatskostnader för atl ta fram tillfälUga produkter som komplement, oftakvalitetsmässigt dåliga produkter till förhållandevis höga kostnader. Enförhöjd standard hos de allmänna kartoma och övrigi allmänt informationsutbudeliminerar behovet av sådan kompletterande tilUallig produktion och innebärmed säkerhet kostnadsminskningar totaU sett. Del vore därför i och för sigrimUgt att de större avnämama av de allmänna kartproduktema, särskilt om de harspeciella krav på produklens utformning, bestrider särskilda kostnader fördenna produktion i likhet med på övriga områden tillämpade principer. 1976/77:100 Bilaga 16 73 LMV tar också upp frågan ominriktningen av lanlmäleriets fristående fastighetsvärderingsverksamhet.dvs.fastighetsvärderingar som utförs utan samband med fastighetsbildning. Verketkonstaterar att värderingsinsatser inom den offentiiga sektom ulförs i storomfattning också av organ ulanför lantmäteriet och att insatserna ofla sker påett splittrat och oenhetiigt sätt. Behov föreligger av enhetiig och samordnandevägledning och av service och information i fastighetsvärderingsfrågor. Verketavser därför att i fortsättningen, i sin egenskap av centralförvaltningsmyndighet för fastighetsvärdering och som en ren servicefunktion, iökad omfattning betjäna och vägleda främsl statiiga organ och kommuner när delgäller fastighetsvärdering. Lanlmäleriets värderingsservice i uppdragsform haren i förhållande lill övrig verksamhet ganska begränsad omfattning. Den nuvarandeorganisationen ger emellertid lantmäteriet goda fömtsättningar för att ökadenna verksamhet. Lantmäteriet har ålagt sig långtgående restriktioneri sin verksamhet med värderingsuppdrag på gmnd av alt det har ansetts finnasrisk att verket annars i vissa fall blir bundet på olämpligt sätt tillpartsintressen. LMV menar att det nu finns starka skäl för ett i viss månändrai synsätt men att liksom bör gälla att lantmäteriet inle skallengagera sig i värderingsärenden på sådant sätt all del kan medföra bindningarlill partsintressen. Enligt LMV:s uppfattning börlanlmäleriets värderingsverksamhel alllid bedrivas med sikte på en opartisktillämpning av gällande regler och detta bör gälla oavsett vilken part som äruppdragsgivare och även oberoende om uppdraget avser enbart värderingsunderiageller innefattar t. ex. värde-ringsutiålande. Lantmäteriet: Vissa allmänna myndighetsuppgifter 1975/76 Utgift 33788 350 1976/77 Anslag 29698000 1977/78 Förslag 30992000 Under anslaget redovisas kostnaderför programmet Vissa allmänna myndighetsuppgifter. Programmet Vissa allmänna myndighetsuppgifter Programmet omfattar i huvudsakföljande uppgifler av myndigheiska-raktär: - föreskrifter,råd och anvisningar för lantmäteri- och kartverksamheterna - biträde åldomstolar, service-, rådgivnings- och upplysningsverksamhet åt andra statligaorgan samt ål kommunala organ i fastighetstekniska, fastighelsrättsliga ochfastighetsekonomiska frågor 1976/77:100 Bilaga16 74 - geodetisk, fotogrammetrisk och kartografiskservice och rådgivning åt kommuner omlokaliseringsfrågor(övergångsvis). Verksamheten inom programmet föreslås inombudgetalternativ I få bedrivas huvudsakUgen med samma inriktning och i sammaomfattning som under /77. Verksamhelen kommer altinriktas på metodutveckling i syfte att ytteriigare rationaliseraförrättningshandläggningen saml metodutveckling och kursverksamhet belräffandemätnings- och kartframslällningsteknik. Gränsen mellan arbete på föreskrifter,råd och anvisningar, å ena sidan, och allmänna utvecklingsarbeten, å andra sidan,är flytande. Sammantaget syftar arbelel mol samma mål. 1 övrigt inriktas verksamheten på att vidmakthållaoch intensifiera samarbetet med statliga organ och kommuner. Efterfrågan pålanlmäleriets biträde både när det gäller faslighetslekniska, fastighetsrältsligaoch fastig-helsekonomiska frågor och när del gäller geodetisk, fotogrammetriskoch kartografisk service är mycket slor. Pris- och löneomräkningen har beräknats lill1296000 kr. Härvid har hänsyn lagits till minskal behov av medel för omlokaliseringskostnader. 0-altemativet bedöms som synnerligen ogynnsamt.Inom programmet görs insatser som är av gmndläggande betydelse förändamålsenligt bedriven verksamhet inom de andra programmen och inom andradelar av samhällsverksamheten än lantmäteriet. En nedskäming medför all vissa anvisnings- ochutvecklingsprojekt (delprogrammen la och Id) måste senareläggas. a. skulledet betydelsefulla projektet rationalisering av förrättningsverksamhelen samtprojektet mikrografi drabbas. Vidare skulle riskeras att lantmäteriet kom attpå ett avgörande sätt sacka efter i utvecklingen inom del mätnings- ochkartlek-niska området. En minskning av resursema för den inom programmethelt dominerande service- och rådgivningsverksamheten (delprogram le) skullenu, efter sammanslagningen av lantmäteriet och kartverket, kunna rubbabl. a. kommunemas förtroende för den nya organisationen. En femprocentig nedskäming av anslaget för helaprogram 1 moisvarar arbetsinsatser från 18 personer. Inom aUemativ 2 prioriterar LMV ökade medel tillallmänna utvecklingsarbeten (delprogram Id, +800000 kr.) samt service-,rådgivnings- och upplysningsverksamhet (delprogram le, + 1 OOOOOO kr. De ökade utvecklingsarbetena avser dels ett 5-årigtprojekt för uppbyggnad av en s. k. kartdatabank, dels elt 3-årigl projekt somsyflar lill användning av mikrografi inom lantmäteriet. I fråga om bådaprojekten pågår visst förberedande utredningsarbete. Prop.1976/77:100 Bilaga 16 75 Kartdalabanksystemet mofiveras såväl av det ökandebehovet av landskapsinformation i varierad form som av den tekniskautvecklingen inom olika delar av kartläggningsprocessen och skulle innebära attLMV:s kartproduktion på lång sikt skulle kunna bedrivas betydligt merrafionellt och med större variation och därigenom mer behovsanpassat.Mikrografipro-jeklel avser främst frågan om alt mikrofilmaförrällningshandlingar i fastighetsregister- ochfastighelsbildningsmyndighelemas verksamhet men skall också belysamöjligheterna alt använda mikrobildteknik i andra situationer för atl begränsakostnaderna för hantering av kartor och handUngar eller för att ökaeffektiviteten i användningen av sådani material. Ytterligare medel under delprogrammet le behövs föralt lantmäteriet skall kunna fullgöra sina uppgifler att aktivt medverka isamhällsplaneringen. Ifrågavarande kostnadsfria medverkan avser inle insatsersom har direkt samband med förrättning eller uppdrag - sådan verksamhet skallsjälvklart vara avgiftsbelagd - ulan islället insatser av mera övergripandenalur, t. ex. kontinuerligt samråd i byggnadsnämnd eller lantbmksnämnd iallmänna planeringsfrågor eller allmän service ål kommuner i mätnings-ochkartlekniska frågor i form av program för gmndläggande stomnät eller kontroU avmätnings- och gmndkartearbeten. Den allt slörre planeringsak-tivilelen isamhället ställer ökade krav på lantmäteriet vad gäller insatser av nämndaslag. Lanlmäleriets resurser har inte ökat i motsvarande grad. Inomdelprogrammet begärs också medel för utökad verksamhet vid LMV:sredovisningscentral och revisionskonlor (+110000 kr.) i form av service åtstatens . Vidare begärs ytterligare medel för verksamhetavseende nytt fastig-helsregister (delprogram Ib, + ). Sisinämndayrkande är beroende av ställningstagande tiU fastighelsdalakommilténs (FADAK)betänkande och bygger på fömtsättningen atl dataregislrering påbörjas i Gävlekommun och under budgelårel 1977/78. En del (.) av detökade medelsbehovel är emellertid avsedd att kompensera visst avbräck iförberedelsearbetet på gmnd av utebliven pris- och löneomräkning underdelprogrammet. Särskilda resurser (+ I .) begärs för attinrätta ett nytt delprogram lg: . Verksamheten inomprogrammet avser dels vissa engångsinsatser (mikrofotografering) för attsäkerställa åtkomst av den informalion som finns i handlingar och kartor iLMV:s forskningsarkiv, dels löpande drift och underhåll av arkivet. Den toialakostnaden för uppbyggnaden av mikrofilmservice har beräknats till 5,2 milj. kr.och avses ske . Projektet beräknas bli lönsamttack vare effektivare arbete (färre tjänsteresor) hos verk som får tillgång tiUmikrofilm, mindre slitage på originalkartoma och effektivare kartlagning. LMVsvarar för av del toiala utnyttjandet av forskningsarkivet.Myndigheier som i större utsträckning använder arkivet i sitt arbete ärriksantikvarieämbetet, kammarkollegiet, samt universitetenskuUurgeografiska och arkeologiska institutioner. 1976/77:100 Bilaga16 76 LMV:s toiala yrkande under anslaget innefattarockså anslagsfinansierade kostnader (+ .) för två föreslagna tjänstersom avdelningsdirektör vid administrativa avdelningen, avsedda för uppföljningoch styrning av verksamheten särskilt vad gäller del ekonomiska utfallet. Jag delar LMV:s uppfattning all verksamheten inomprogrammet speciellt bör inriktas på bl. a. åtgärder i syfle all ytterligarerationalisera förrätl-ningshandläggningen. Del är angelägel all dessa ålgärderanknyts till den under anslaget D 2 redovisade undersökning som pågår inomverkei sedan en lid och som siktar till att penetrera likviditets- ochfinansieringsfrågor och frågor som över huvud tagel rör effektivitet ochrationalitet inom förrättnings- och uppdragsverksamheten. LMV tar i sin anslagsframställning bl. a. uppfrågan om del mellan slaten och kommunema delade huvudmannaskapet för lantmäteriet.Jag finner en för verkels planering tillfredsställande lösning av de redovisadeproblemen vara mycket angelägen. LMV prioriterar främst medel lill två skildautvecklingsprojekt, det ena för uppbyggnad av en s. k. kartdatabank och detandra för undersökning av möjlighetema atl använda mikrobildleknik ilantmäteriverksamheten. 1 fråga om båda projekten pågår förberedande studier.Jag är därför inte beredd atl förorda särskilda medel för nämnda ändamål. Ävendet föreslagna projektet för uppbyggnad av forskningsarkivet fordrarytteriigare klarlägganden, särskilt vad gäller kostnadssidan. Jag har vid anslagsberäkningen, utöver medel enliglbudgetalternativ 1, räknal med ytterligare resurser för förberedelsearbetet förnytt fastighetsregister (.) samt för de merkostnader som förorsakasav anslutningen av till LMV:sredovisnings-gmpp(IIOOOOkr. Jaghemställer atl regeringen föreslår att lill Lantmäteriet: Vissa allmännamyndighetsuppgifter för budgelårel 1977/78 anvisa ell förslagsanslag av30992000 kr. D2, Lantmäteriet: Förrättnings- och uppdragsverksamhet 1975/76Utgift 20000000 1976/77Anslag 1 000 1977/78Förslag 1000 Anslaget las upp med elt formelll belopp och fårnormalt inte belastas. För /76 har anslaget dock, av skäl somsenare redovisas, genom särskill regeringsbeslut tillförts 20 milj. kr. somtillskott till lantmäteriverkets rörelsekapital. 1976/77:100 Bilaga 16 Programmetär indelat i tre delprogram: 2b Särskilda skiftesverksamheten i För förrättningsverksamhelen ulgår ersättningenligt lantmäleritaxan (1971:1101, omtryckt 1976:491) som i princip avses täckasjälvkostnaderna. Till viss del av förrättningsverksamhelen utgår statsbidrag.Den särskilda skiflesverksamhelen finansieras helt med sådant bidrag. Uppdragsverksamhetenbedrivs i affärsmässig form. Rörelsen1975/76-1977/78 framgår av följande labell (I OOO-tal kr. 1975/76 Utfall 1976/77 Beräknat 182831 174431 + 8400 ' Inkl. driftbidrag. Utvecklingen och sammansättning av det tillverksamhet inom programmet utgående bidraget från anslaget D 5. Lantmäteriet:Bidrag lill förrättnings- och uppdragsverksamhet beräknas bli följande. 1975/76 Utfall 1976/77 Anvisat på att nedsatt lanlmäteritaxa tillämpas på vissa ärenden Verksamhet inom delprogram 2 b Bidrag till kostnader för fastighetsbildningsförrättningar (statsbidrag), m. m. Därav statsbidrag till sakägare Prop, 1976/77:100 Bilaga 16 78 Några större förändringar i efterfrågeutvecklingenfömtses inte . En viss förskjulning mol merkomplicerade och resurskrävande förrättningar kan dock förväntas beroende påen minskad omfattning av exploatering av större sammanhängande områden. Omfattningen av efterfrågan på förtättningar förbostads- och fritidsändamål styrs i hög grad av kommunemas planering ochvariationer i kon-junklurema. Fömyelse och omdaning i tätorterna bedöms få ökadomfattning, vilkel ställer krav på lantmäteriet i plangenomförandefrågor. DelsammagäUer vissa åtgärder för fullföljandet av den fysiska riksplaneringen. Ökad information om anläggningslag ochledningsrättslag förväntas medföra en viss ökning av efterfrågan pålanlmäteriets tjänster. En ökad satsning på förbättring avfastighelsslmkturen i jord- och skogsbmket planeras ge en något ökadefterfrågan på förrättningar för sådana ändamål. Inom lagaskiftesverksamhelen (delprogram 2b)präglas planerna av verksamhetens successiva slutförande. Under budgetåret1977/78 beräknas arbeie pågå inom fem skifteslag, inberäknat vissa fullföljdsåtgärder.På gmnd av den minskade resurstilldelningen för /77 beräknasarbete inom delprogrammet komma all fortgå under hela planeringsperioden. För alt avarbela den balans som finns inomförrättningsverksamhelen planeras fr.o. m. /78 en ökad insatsmotsvarande en kostnad av 10 milj. kr. Denna ökade satsning planeras fortgåunder hela den kommande femårsperioden. Därigenom planeras den s.k. relativabalansen kunna sänkas från 16 till 8 månaders arbetsinsats. Den fortgående uppbyggnaden av de mätnings- ochkarttekniska resursema saml integrationen av de olika nivåema inomorganisationen vänlas ge allt bättre möjligheter att, främst via överiantmätar-och fastighelsbild-ningsmyndighelema, lämna ökad service ål kommunema bl. a.när det gäller att tillgodose deras behov av gmndläggande insaiser. Trenden ärviss fortgående volymökning. När det gäller LMV:s uppdragsverksamhet är vissaytterligare tendenser skönjbara. Den geodetiska uppdragsverksamheten tenderaratt minska i omfattning. Den ökade användningen av flygbilder samt ökadekartläggningsbehov medför volymökning inom uppdragsområdet flygfolo och laboratorium.Bl. a. utvecklingen inom den automatiska karteringen vänlas medföra fortsallvolymökning inom området för karteringsuppdrag. Lanlmälerietsverksamhet med uppdrag avseende fastighetsvärdering 1976/77:100 Bilaga 16 79 särredovisasinte i lanlmäteriets redovisningssystem. LMV har för avsikl alt i dellaavseende få lill stånd en ändring av redovisningssystemet. Verksamhelen äremellertid till sin omfattning betydligt mindre än den del avuppdragsverksamheten som utgörs av mätning och kartläggning. Utvecklingstendensenär atl efterfrågan på värderingsljänsler ökar. En fortsatt ökning avvärderingsverksamheten är sannolik. Underiag för en bedömning av ökningstaktensaknas emellertid. Intäkterna i förrättningsverksamheten reglerasgenom lantmäleritaxan som fastställs av regeringen. Den bygger på principen omfull kostnadstäckning. Den trädde ny lantmälerilaxa i kraft. Väsentliganyheter i taxan är all andelen sakersältningsdebiterade ålgärder kommer alluppgå lill av samtiiga åtgärder samt all nya regler försubventionering av vissa förrättningar införs. Dämlöver innebär den nyalantmäleritaxan en höjning av avgiftsnivån . Nivån är beräknad så atlinkommande avgifier skall vid ulgången av ge täckning för dels ell vidtaxeberäkningen fömtsatt balanserat underskott vid ingången av budgetåret1976/77 beroende på bl. a. effekten av viss taxekonstmktion, delskosinadsstegringar . Redan nu kan fömtskickas alt det kan blisvårt att uppnå ett sådant mål, bl. a. därför alt underskottet blivit större änsom fömtsattes. 1 samband med taxeändringen har också vissajusleringar skett i fråga om återbelalningsbelopp till kommun med kommunalfastighetsbildningsmyndighel och till kommun med kommunalmätningsorganisation, som medverkar vid fastighetsbildning enligt s. k. . Tillsammans med har LMVtillsatt en arbetsgmpp med uppgift all uireda frågor angående samspelet mellanden statliga och kommunala lantmäteriverksamheten samt andra frågor av gemensamnatur. Ulom annat har gmppen atl uireda frågor angående fömtsättningama ochmöjlighetema att via lantmäleritaxan finansiera också arbeten med primärkartaoch stomnät samt frågor angående uppbördssysle-met. 1 fråga om uppdragsverksamheten gäller i principatt varje uppdrag skall bära sina kostnader. Avgiftema i uppdragsverksamhetenregleras i uppdragstaxan som fastställs av LMV. De ersättningar som upptas iuppdragslaxan är beräknade så alt de avses täcka genomsnittskostnaden. Dessulomanges i taxan atl avgiftens storlek skall prövas i förhållande till kostnadernaförenade med det enskilda uppdraget. Uppdragstaxans prisnivå i fråga om tidersätlninghar anpassats till lant-mäleritaxans nivå . Dessutom förberedsvissa justeringar i fråga om sakersältningarna. I samråd med Svenska kommunförbundetplaneras en genomgripande översyn av uppdragslaxan under /77. 1976/77:100 Bilaga16 80 I lanlmäteriets förrättnings- ochuppdragsverksamhet skall lill den hell övervägande delen kostnadema fortlöpandetäckas genom avgifter som tas ut av sakägare resp. uppdragsgivare. För attdriva verksamheten krävs självfallet också ett visst kapital. Dels finns långsiktigt behov av kapital, rörelsekapital, för atl bindas i omsättningstillgångari form av produkter i arbete (föriag) och kundfordringar. Dels krävskortsiktigt kapital - i form av röriig kredit - som i princip skall läckakortsiktiga variationer mellan in- och utbetalningsslrömmar. Det samladekapitalbehovet är beroende av en rad olika faktorer, fömtomkostnadsutvecklingen, t. ex. ärendesammansättning och handläggningslider. Deti verksamheten insatta rörelsekapitalet, som är räntebelagl, har ökats irelalivt liten omfattning . Under det senasi förflutna budgelårel har delförelegal svårigheier all finansiera verksamheten. En av anledningama härtillär att verket haft ett behov av rörelsekapital som varit betydligl slörre ändet kapital som tillförts verksamheten. Följden har blivit att den rörUgakrediten har måst las i anspråk för atl kortsiktigt finanisera en del av detlabehov. Härtill kommer att rörelseresultatet inte har varit tillfredsställandeunder . Vid ingången av innevarande budgetår redovisadessålunda totalt ett balanserat underskott på drygt 13 milj. kr. Vad som sagtshar motiverat beslut av den lidigare regeringen strax före budgelårsskiftel varigenomLMV dels fåll elt tiUskott på 20 milj. kr. tiU rörelsekapitalet, delsbemyndigats all under en övergångslid la i anspråk rörlig kredit i ökad omfattning.Regeringen har vidare beslutat om uppräkning av lantmäleritaxan fr. o. m. den 1juli 1976 med hänsyn till pris- och löneutvecklingen och med beaklande i vissmån av det då beräknade underskottet i verksamhelen. De gjorda kapitalinsatsemalorde få betraktas som en lösning av övergångskaraktär och en mer långsiktiglösning måsle således eftersträvas. Mol denna bakgmnd är det givetvis ytterst angelägetatl alla åtgärder vidtas för all åstadkomma en mer varaktig lösning på deproblem som har redovisats. Det ankommer på LMV alt inom ramen för deriktlinjer som gäller för verksamheten vidla åtgärder för att så långt möjliglbegränsa kapitalbehovet. Sådana åtgärder syflar lill ökad effektivitet ochrationalitet, bl. a. kortare handläggningstider och snabbare fakturering.Enligt de informationer jag har fått pågår inom verket sedan en lid ettintensivt arbete i sådant syfte. Arbelel sker delvis med bilräde avstatsförvaltningens servicemyndigheter på området. LMV tar i sin anslagsframställning bl. a. uppfrågan om behovet av ökade insatser vad gäller den friståendefaslighelsvärderingsverksamhelen, dels som en allmän servicefunktion, dels iform av uppdrag.