prop · G003150 · 1976-12-31 00:00:00 — 1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan Tabell9: 4 Kreditmarknaden Milj,kr., nettobelopp 'Exkl, återlån samt exkl, förvärv av utländska obligationer och bankersförlagsbevis. 'Inkl, oprioriterade bostadsbyggnadskrediter och lån till hushållssektorn.Källa: , affärsbankernasfordringar på staten med . (jfr tabell 9: 4). Tablånnedan visar utvecklingen av affärsbankernas direkta lån till andra låntagare änstaten och bostadssektorn, dvs. den s, k. övriga utlåningen, för kumulativaperioder. Detframgår klart av tablån att den starka ökning i den direkta utlåningen somskedde under andra och tredje kvartalen 1976 vändes mycket effektivt avkredittakets införande. var affärsbankemas direkta utlåningtill andra låntagare än staten och bostadssektorn obetydligt högre än 1975. Tabell 9: 5 Affärsbankernas övriga utlåning 5 788 33 414 22 244 6 062 41 132 25 849 5 692 37 752 26 209 ' Omfattar socialförsäkring, offentliga fonder och stiftelsersamt utlandet och ej sektorfördelad utlåning. Källor: och . Tabell 9: 5 visar den sektorvisa uppdelningen avaffärsbankernas övriga utlåning. Av en total övrig utlåning pä 8,5 miljarderkr. för helåret gick . till företag och . skedde praktiskt taget ingen förändringi länen till hushållssektorn. I stället var det företag som drabbades avminskningen av affärsbankernas övriga lån, med ett belopp av ungefär 3,4miljarder kr. För sparbankerna och föreningsbankerna betydde enavmattning i tillväxten av inlåningen att den totalalångivningen 1976 Diagram 9: 3 Sparbankernas (större) och föreningsbankernasutestående krediter till andra ändamål än bostadsbyggande 19741977 Prop.1976/77:150 Bilagal Reviderad finansplan 176 varobetydligt högre än 1975. och första kvartalet 1977minskade tillväxttakten av både sparbankernas och föreningsbankernas övrigautlåning som framgår av diagram 9: 3. Bådede enskilda och de offentliga försäkringsinrättningarnas totala utlåning varhögre 1976 än 1975. Tillväxten av AP-fondens totala placeringar varförhållandevis hög 1976. En anledning till detta var att nästan 1 miljard kr.av företagens fyllnadsinbetalningar av arbetsgivaravgifter gicktill AP-fonden. Fördelningen av AP-fondens långivning 1976 var särskilt gynnsamför kommunerna och näringslivet. Statenskassamässiga utgiftsöverskott på . 1976 var lågt i förhållandetill 1974 och 1975 (jfr tabell 9: 6), Större delen av det sålunda reduceradeupplåningsbehovet togs ut i form av en lägre kortfristig upplåning. Dennaminskades med ca . Som tidigare nämnts föll nästan hela dennaminskning på affärsbankerna. Långa obligationslån till ungefär samma belopp som1975 placerades utanför affärsbankerna, huvudsakligen hos försäkringsbolagenoch AP-fonden. beräknas statens kassamässiga utgiftsöverskott uppgåtill 13 å . (jfr kapitel 8). Av detta har i utlandetsäkrats en finansiering om . Tabell9: 6 Statens budgetutfall samt uppläningsformer 19741976 Milj.kr,, nettobelopp Budgetutfall (nettoutgift -) Upplåning (ökning +) Kommunernasfinansiella sparande visade i mnda tal underskott på . både 1975 och1976 (jämför tabell 9: 7). Den huvudsakliga skillnaden i finansieringen avunderskotten 1975 och 1976 var att kommunernas upplåning var ungefär 1 miljardkr. var tillgången på inhemska lån utanför denorganiserade marknaden förhållandevis god. Under större delen av 1976 vardetta emellertid inte fallet, vilket medförde en press nedåt på den kommunalalikviditeten. Reviderad nationalbudget 1977 177 Tabell 9: 7 Kommunernas finansiella sparande 19741976 Milj. kr.,nettobelopp Sedlar,mynt och banktillgodohavanden Upplåning på svensk kreditmarknad Upplåning i utlandetövrig inhemsk upplåning Övriga finansiella skulder Summa Finansiellt sparande: enligt finansräkenskaperna Kommunernas finansiella sparande enligtrealräkenskaperna avviker något från beräkningen enligt finansräkenskaperna pågrund av att vissa justeringar görs i kommunernas bokslutsredovisning, bl. a.för att uppnå överensstämmelse med statens redovisning. Källor: och . Under senare är har AP-fonden varit kommunernas viktigastelångivare. var tillväxten av AP-fondens medel relativt hög ochreversutlåningen till kommunerna uppgick till 900 milj, kr,, att jämföra medungefär halva detta belopp , Affärsbankerna har däremot stått for enallt mindre del av den direkta utlåningen till kommunerna under 19741976,Trots denna tendens är det svårt att fastställa i vilken utsträckningkredittaket pä affärsbankernas övriga utlåning drabbade kommunerna. Enligttabell 9: 5 minskade affärsbankernas direkta lån till kommunerna med ungefär100 milj. kr. Detta kan tolkas som en indikation på enmycket begränsad effekt. Mot bakgrund av kommunernas relativt goda möjligheteratt låna från andra långivare är det emellertid tveksamt om ransoneringen avaffärsbankernas krediter har påverkat utfallet av planerade utgifter någotnämnvärt. Till detta kan läggas att kommunerna lånade , iutlandet jämfört med ca 900 milj, kr. spelade nettot av övriga tillgångaroch skulder, som bl, a, består av statsbidragsfordringar ochinterimsfordringar, en relativt betydelsefull roll för kommunernas finansiellasparande. För många kommuner kan likviditetsneddragningar och korta lån varaett sätt att tillfälligt avklara vissa utbetalningar vilka sedan slutgiltigtfinansieras med t, ex. statsbidrag. Med det högre av de beräkningsaUernativ som framlagts förlönekostnadsutvecklingen väntas kommunernas finansiella sparande slå omtill ett positivt belopp. Det innebär ett omslag på . Med ett beräknat omslag av denna storiek förefaller det inte 1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 178 troligt att kommunernas upplåningsbehov skulle öka under1977, Vid en upplåning i utlandet av samma storleksordning som under 1976skulle kommunernas anspråk på den inhemska kreditmarknaden därmed kunna blinågot lägre 1977, Ett positivt finansiellt sparande skulle sålunda medföra enförstärkning av kommunernas likvida tillgångar. minskade igångsättningen av bostäder med drygten tredjedel jämfört med (jfr kapitel 7) och detta medförde en minskningi bostadssektorns upplåning på kreditmarknaden . slogigångsättningen om till en ökning som byggpriserna steg i snabb takt.Det innebar att bostadsbyggandets anspråk på kreditmarknaden och i synnerhetefterfrågan på bostadsbyggnadskrediter var mycket hög . Bruttoutbetalades bostadsbyggnadskrediter till ett belopp om 15,1miljarder kr, mot 13,5 miljarder , Bostadsinstitutens emissioner av obligationer varemellertid något lägre 1976 än 1975, Däremot ökade de enskilda och offentligaförsäkringsinrättningarnas långfristiga lån till bostäder från 269 milj. kr.till 940 milj. kr. (jfr tabell 9: 8). Igångsättningen väntas fortsätta öka 1977 medan volymen avfärdigställda lägenheter beräknas bli i stort sett oförändrad. Med den kostnadsstegringpå som har förutsatts skulle en värdemässig ökning avbostadsinvesteringarna på ca , vara att vänta 1977. Eftersom destatliga länen beräknas öka med uppemot 1/, skulle bostadssektornsanspråk på kreditmarknaden inte vara mer än . större än under1976. Definitiva uppgifter om näringslivets bruttosparande för1976 är ännu inte tillgängliga. Uppgifter om bruttovinstwarg/na/er/ja, dvs.kvoten mellan bruttovin-.ter (före avskrivningar och justering förfinansnettot) och försäljningsintäkter, för industriföretag (exkl. varv) medminst 500 anställda, visar en nedgång från 1975 till 1976. Detbetyder att bmttovinstmarginalerna halverats års relativt höga nivå.Resultaten för de stora industribolagen tyder på ett försämrat bruttosparandeför hela näringsl'"et 1976, Tabell 9: 8 Bostadssektorns upplåning på kreditmarknaden19741976 Direkta lån från bankerna Lån från enskilda och offentliga Diagram 9: 4 Industrins likviditetsutveckling 19701977 Anm. Med likvida medel menas kassa-, bank-,postgirotillgodohavanden, kortfristiga penningplaceringar samt icke-utnyttjadcheckräkningskredit. Uppgifterna avser industriföretag med fler än 200anställda. Källor: och . Likviditetsutvecklingen för industriföretag med fler än200 anställda (diagram 9: 4) visar att företagens finansiella ställning börjadebli ansträngd . och första halvåret 1976kunde företagen öka sin likviditet och investera betydande belopp ilager. Detta skedde under inverkan av de förhållandevis goda rörelseresultaten1975. Det offentliga lagerstödet var också en viktig bidragande faktor liksomen god kredittillgång och , På grund avden långsamma tillväxten av efterfrågan på svenska exportvaror hadede flesta företag betydande problem med att realisera sina stora lager. Förnäringslivet som helhet var lagertillväxten nästan lika stor somunder 1975. gjordes nettouttag från investerings- ocharbetsmiljöfonderna på . Dessa uttag täckte en del avökningen i näringslivets investeringar i byggnader och maskiner på drygt 4miljarder kr. Återstoden av näringslivets kapitalfinansieringsbehov anskaffadesgenom upplåning. Näringslivets upplåning på den inhemska kreditmarknadenvar ca , högre 1976 än 1975 (jfr tabell 9:9), Det blev emeller- 1976/77:150 Bilagal Reviderad finansplan i80 tidsvårt för företag att låna hos affärsbankerna under sista kvartalet 1976.Statistiska centralbyråns undersökning av affärsbankernas utlåning ger också enmöjlighet att studera fördelningen av den övriga utlåningen blandicke-finansiella företag efter storleksgrupp. Detta presenteras i följandetablå som visar förändringar i utlåningsstocken. 1976 (prel.) 1976 (prel.) < 20 anställda 20199 anställda > 200 anställda Okänt antal 9 550 14 663 1 301 1 121 1 262 1 281 Summa utlåning till ickefinansiella företag Eftersomefterfrågan på län inte kan uppskattas är det svårt att säga något definitivtom vilka företag som drabbades hårdast av kreditransoneringen. Tablån tyderlikafullt på att utlåningen till större företag minskade relativt mycketfjärde kvartalet 1976. Tillsaken hör emellertid också att det är de stora företagen som har de störstamöjligheterna att låna i utlandet. kunde sjuårigaindustriobligationer erhållas på eurobondmarknaden för i D-mark och ca7,i US dollar (att jämföra resp. ). lämfört medudåningsräntesatsen på svenska banklån kunde dessa räntesatser uppfattas somförmånliga. Det kan även nämnas att den svenska obligationsräntan låg på 9/. Som framhölls i kapitlets inledning var tillståndsökandet hos riksbankenmycket högt fjärde kvartalet 1976 och . Det är därför inteosannolikt att de större industriföretagen valde att fylla en större del avsitt upplåningsbehov i utlandet . var dockde svenska företagens nettoupplåning i utlandet lägre än . Dettaberodde till stor del på de svenska varvens relativt omfattande kreditgivningtill utländska köpare. Näringslivetsplaner tyder på att investeringar i byggnader och maskiner kan väntasöka med inemot . Den i kapitel 7 förutsedda nedgången ilagerinvesteringarna lämnar ett finansieringsutrymme som betydligtöverstiger vad som behövs för att finansiera tillväxten i de fastainvesteringarna 1977. Förändringen i näringslivets finansiella ställning kommerdock att bero på utveck- Reviderad nationalbudget 1977 181 Tabell 9: 9 Näringslivets upplåning på den inhemskakreditmarknaden 19741976 Reverslån från enskilda och offentliga ' Inkl. lån till hushållssektorn. lingen av bruttosparandet, vilket är särskilt svårt attförutse bl. a. med hänsyn till osäkerheten om exportutvecklingen. Näringslivets finansiella sparande kan emellertid beräknassom skillnaden mellan det finansiella sparandet för de övriga realsektorernaoch bytesbalansens saldo. En sådan kalkyl (baserad på prognoser enligt detandra beräkningsalternativet för löneutvecklingen) tyder på att näringslivetsfinansiella sparande kan förbättras något. Detta utesluter inte attnäringslivet ändå kommer att öka sin kreditefterfrågan på den inhemskamarknaden i syfte att stärka sin likvida ställning. undersökning av bankinstitutensin- och utlåning möjliggör en särredovisning av några avhushållssektorns finansiella transaktioner.» En sammanställning av detillgängliga uppgifterna presenteras i tablån nedan. Förändringar i motsvarandeposter har inkluderats i tablån. Det bör dock påpekas att siffrornainom parentes bygger på tillfällig statistik (beträffande bankinlåning) ellerhar skattats (vad gäller banklän). 1 Eftersom det inte har varit möjligt att före 1976redovisa den del av bankernas övriga utlåning som hänför sig till personligalån och därmed hushållssektorn har dessa lån ingått i de direkta lånen tillnäringslivet. Således omfattar näringslivets direkta lån från bankerna ävenhushållssektorns upplåning i tabellerna 9: 4 och 9: 9. uppgickaffärsbankernas övriga udåning till hushållen till . Sparbankernasoch föreningsbankernas övriga utlåning till hushållssektorn kan uppskattastill . Försäk- Övriga Banklån rings- tillgångar sparande (restpost) Finansiellt sparande enligt NR 1975 (10,5) 5,6 1,1 (7,0) 6,4 -0,1 (7,6) 1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan ig2 Ikonsekvens med de sektoravgränsningar som tillämpas i nationalräkenskapernahar de investeringar i byggnader och maskiner samt kapitalförslitning ochlagerförändringar som direkt kan hänföras till små företagare ochjordbrukshushåll inkluderats i hushållssektorns finansiella sparande, vilketberäknas utifrån uppgifter om hushållens inkomster och utgifter.Hushållssektorns nettoinvesteringar i bostäder samt nettoupplåning förbostadsändamål har däremot utelämnats ur beräkningen. Posten övriga tillgångarär beräknad som skillnaden mellan det finansiella sparandet och de övrigaposterna. De inkomst- och utgiftsprognoser (enligt alternativ 11) som nuföreligger samt beräkningen av försäkringssparandet 1977 indikerar attmed en upplåning av ungefär samma storleksordning som skulle tillväxtenav de finansiella tillgångarna också uppgå till ungefär samma belopp 1977 somunder 1976. Sammanfattningsvisskulle relativt stora förändringar ske i de olikasektorernas finansiella sparande. Den offentliga sektorns (inkl.socialförsäkringarna) finansiella sparande beräknas sjunka med 3 ä 4 miljarderkr. Bostadsbyggandet beräknas behöva en ökning av kapitaltillförseln med ca 1miljard kr. utöver statliga lån. Kreditanspråkenfrån dessa sektorer möts i första hand med en ökning av hushållssparandet medca . och med en ökad utlandsupplåning med netto ca . Inäringslivet minskar finansieringsbehovet som följd av att investeringarna ilager och fasta tillgångar beräknas (enligt vad som framgår av kapitel 7) bliomkring . mindre 1977 jämfört med . Näringslivets finansiellasparande påverkas negativt av den starkt fallandevinstutvecklingen. Delprognoseroch arbetsfördelning rörande den reviderade nationalbudgeten 1977 Avinledningen framgår vilka kapitel och avsnitt som sammanställts inomekonomidepartementet (E) resp. (Kl). Nedan redovisas dettai tablåform. Härutöver framgår E:s och Kl:s bedömningar av utvecklingen inomolika delsektorer (1 och IIavser olika alternativ förlönekostnadsutvecklingen, se kapitel 1 och 6). Export av varor och tjänster Import av varor och tjänster Produktion inom gruvor, mine- 1976/77: 150 Bilaga 1 Reviderad finansplan i84 1.1 Tillbakablick på 1976 2 1.3 Utblick mot 1978 och 1979 20 2.1 Sammanfattande översikt 29 3.3 Bytes- och betalningsbalansen 81 4.1 Sammanfattning avindustriproduktionens utveckling 89 4.2 Utvecklingen inom olikadelbranscher 90 4.3 Övriga näringsgrenar och dentotala produktionen 106 5.1 Läget på arbetsmarknaden under1976 och 108 6 Deenskilda konsumenternas ekonomi 6.3 Inkomster och skatter 124 6.5 Den privata konsumtionen 130 7.2 Investeringsutvecklingen inomolika områden 138 8.5 Den konsoliderade offentligasektorn 161 8.6 Beräkning av finanspolitiskaeffekter 163 9.3 Kreditinsthutens utlåning 173 9.4 Den sektorvisa upplåningen 176 1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 186 2 Förändring i BNP-komponenternai procent av bruttonationalprodukten föregående år 19731977 18 3 Bytesbalans 19751977 19 4 BNP-tillväxt inom OECD-områdetsamt väridshandeln 1979 22 5 export 19761979 22 6 Försörjningsbalans 19741979 26 7 Bytesbalans 19751979 28 2:1Bruttonationalprodukte.is utveckling i vissa 2 Konsumentprisernas utveckling19631977 34 3 Bytesbalansutvecklingen i vissaländer 19741977 40 3:1Sveriges export av bearbetade varor (exkl. fartyg) till OECD- området 19701977 62 2 export av bearbetadevaror (exkl. fartyg) till olika länderområden 19721977 65 3 Världsmarknadspriserna (enhetsvärdeindex) för bearbetade varor 19701977 68 4 Exportutvecklingen för olikavarugrupper 19751977 73 5 Importutvecklingen för olikavarugrupper 19751977 79 6 Bytes- och betalningsbalans19741977 82 4:1Industriproduktionens utveckling 19741977 91 2 Försörjningsbalans förrundvirke 19751977 96 3 Försörjningsbalans förverkstadsprodukter exkl. fartyg 1975 1977 101 4 Försörjningsbalans för övrigindustrisektor 19751977 104 5:1Andelen företag som uppgivit brist på arbetskraft 1 ] 2 2 Sysselsättningen inom olikanäringsgrenar 19741976 113 3 Arbetslösheten 19731977 115 4 Antal personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder 1973 1977 116 5 Antal personer berörda avvarsel om personalinskränkningar (avskedanden och permitteringar) 19721977 116 6 Produktiviteten inom olikanäringsgrenar 19701976 118 7 Produktion, produktivitet ochsysselsättning 1977 119 Reviderad nationalbudget 1977 187 6:1De enskilda konsumenternas inkomster och utgifter 2 Inkomstöverföringar tillhushåll 19751977 125 3 Hushållens direkta skatter ochavgifter 19731977 126 4 Konsumentprisindex december1975december 1976 127 5 Konsumentprisförändringen19641977 uppdelad på komponenter 128 6 Hushållenskonsumtionsutveckling 19641976 131 7:1Bruttoinvesteringarnas utveckling 19721976 samt prognos 2 Bruttoinvesteringarnas utveckling 19721977 samt prognos förprivat, statlig och sektor 134 3 Lägenheter i påbörjade och inflyttningsfärdiga bostadshus 19711977 138 4 Antal lägenheter för vilkapreliminära beslut om bostadslån tillombyggnad samt förbättringslån meddelats 19711976 141 5 Planerade och faktiskaförändringar av den egentliga industrins totala investeringar 19671977 143 6 Planerade och faktiskaförändringar i de borgerliga primärkommunernas och landstingens investeringar19691977 149 7 Lagervolymförändringar totaltoch efter näringsgrenar 1973 1977 151 8:1Statens inkomster och utgifter 19751977 156 2 Kommunemas inkomster ochutgifter 19751977 158 3 Socialförsäkringssektornsinkomster och utgifter 19751977 I6O 4 Den offentliga sektornskonsumtion och investeringar 1975 5 Den konsoliderade offentligasektorns inkomster och utgifter 19751977 162 6 Finanspolitiska effekter19741977 165 9:1Förändring i penningmängden 19741976 170 2 Förändringar i den sektorvisainlåningen 1976 171 3 Förändring i bankernas likvidatillgångar 19741976 172 4 Kreditmarknaden och1976 174 5 Affärsbankernas övriga utlåning1976 175 6 Statens budgetutfall samtupplåningsformer 19741976 175 7 Kommunernas finansiellasparande 19741976 177 8 Bostadssektorns upplåning påkreditmarknaden 19741976 178 9 Näringslivets upplåning på den inhemska kreditmarknaden 19741976 181 1976/77:150 Bilagal Reviderad finansplan 188 1:1Lagerstocken inom industrin 19591979 24 2:1Bruttonationalproduktens utveckling i olika länder och län derområden 19681977 30 2 Industriproduktionen i vissaländer 19741977 32 3 Arbetslöshet i olika länder19731977 35 4 Bytesbalansutvecklingen i vissa länder och länderområden 19741977 4j 3:1Sveriges relativa efterfrågetryck 67 2Exportutvecklingen, totalt och för vissa varugrupper 1970 1977 70 5:1Arbetskraft och sysselsättning 19711977 109 2 Vid arbetsförmedlingarnakvarstående lediga platser 1977 111 3 Arbetslöshet och kvarståendelediga platser 19701977 114 6:1Hushållens disponibla inkomster och konsumtionsutgifter 7:1Byggnads- och maskininvesteringar, totalt och uppdelat på 2 Andel outhyrda lägenheter istatsbelånade flerfamiljshus (exkl. specialbostäder) 19721976 139 3 Medianbyggnadstid i antalmånader för påbörjade lägenheter 19721977 141 4 Investeringar i bostäder ochegentlig industri 19701977 142 5 Investeringar inomegentlig industri, totalt och uppdelat på branscher 19701977 I44 6 Totala industrinslagervolymförändring 19641977 152 2 Affärsbankernasutestående kredit till andra ändamål än bostadsbyggande 19711977 169 3 Sparbankernas (större) ochföreningsbankernas utestående krediter till andra ändamål än bostadsbyggande19741977 175 4 Industrinslikviditetsutveckling 19701977 179 Prop.1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan Revideradfinansplan 1977 Sid. nr Konjunkturer ochekonomisk politik 1976 Den ekonomiska politikens måloch inriktning Allmänna förutsättningar Industrins konkurrenskraft stärksBegränsning av den privata konsumtionen Prisutveckling och prispolitikFinanspolitiken Sysselsättningspolitiken Näringspolitiken Stöd tiUindustriinvesteringarna Kreditpolitik Utblick mot 1978 och1979 1 1976/77. 1976/77:150 Bilaga 2 Anmälantill slutlig reglering av statsbudgeten för /78 såvitt avserutgifter och beräkning av statens inkomster, m. m. 1 Budgetens samhällsekonomiska bakgrund Ibudgetförslaget för /78 slogs fast att de främsta målen förregeringens ekonomiska politik är att bereda sysselsättning åt alla, uppnå enförbättrad regional balans och en rättvis inkomstfördelning, dämpa inflationensamt minska underskottet i bytesbalansen. Genom att skapa förutsättningar fören balanserad tillväxt i ekonomin läggs grunden för att föra vidare en socialtinriktad reformpolitik och för en fortsatt välståndsutveckling, Ibudgetförslaget konstaterades också att den svenska ekonomin dras medbesvärliga problem. Underskottet i bytesbalansen är stort och industrinsrelativa kostnadsläge är högt. Mot denna bakgrund har regeringen förelagtriksdagen förslag om stora ekonomiska insatser för att trygga sysselsättningenoch för att stärka näringslivets konkurrenskraft på . Sammanlagtanslås under innevarande och nästa budgetår ca , för sådanaåtgärder. Därtill kommer kreditgarantiramar och avskrivningar av lån omsammanlagt . Genomdessa och andra åtgärder har det varit möjligt att hålla uppe sysselsättningen.Arbetslösheten ligger på en historiskt och internationellt sett mycket lågnivå. Samtidigthar emellertid obalansen i ekonomin i andra avseenden skärpts. Handelsbalansenuppvisade ett underskott på ca 1,5 miljarder kr.vilket motsvarar en betydande del av det underskott som man i finansplanenräknade med . Tendenser har också funnits till snabbareprisstegringstakt. Pris- och kostnadsstegringarna har varit särskilt markeradepå vissa marknader, bl. a, inom byggnadssektorn. Somframhölls i budgetförslaget är det nödvändigt att uppnå jämvikt ibytesbalansen. För detta krävs inte endast att vår internationella kon- 1 1976/77.1 saml. 1976/77:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag 2 kurrenskraftförbättras utan även att vi styr över resurser från inhemsk konsumtion, såvälprivat som offentlig, till investeringar och export. Detär angeläget att en sådan omställning av vår resursanvändning kan göras i ettskede av internationell konjunkturuppgång. Det höga svenska kostnadslägetinnebär emellertid att fortsätter att tappa marknadsandelar iutrikeshandeln. Marknadstillväxten inom OECD-området väntas för uppgåtill ca 7 ä medan export enligt bedömningar som gjordes innanregeringen tillkännagav nya åtgärder beräknades öka med endastca . Härigenom förelåg risk att skulle missa möjligheten att dranytta av den förstärkning av den internationella konjunkturen som det nu finnsanledning att räkna med kommer att bli mer markerad ochunder , Detåtgärdspaket som regeringen presenterade innebär dels att deutlandskonkurrerande näringamas konkurrenskraft förbättras genom att kronanskurs nedjusterades gentemot den västtyska marken m, fl. valutor, delsatt utrymme för ökande export och investeringar skapas genom att privat ochoffentlig konsumtion hålls tillbaka. Erfarenhetsmässigt fär sädana åtgärdertill stor del effekt förs: efter viss tidsfördröjning. Insatserna måste därförpåbörjas nu för att anpassas till den internationella konjunkturutvecklingen.