prop · G00390 · 1976-12-31 00:00:00 — 8.6Frågan om förstärkt semesterlön Kommittén har enligt sina direktiv även haft iuppdrag att närmare kartlägga behovet av att förbättra arbetstagarnasekonomiska möjligheter att utnyttja semesterledigheten. Det framhålls dock idirektiven att frågan om förstärkning av semesterlönen skall ses i ett meraallmänt lönepolitiskt sammanhang och att den i enlighet med praxis i lönefrågori vanlig ordning får tas upp vid förhandling mellan arbetsmarknadens parter. Prop, 1976/77: 90 57 I betänkandet redogör kommittén för förhållandena ivissa andra länder i detta hänseende samt för uppgifter om svenska folketssemestervanor som tagits fram av låginkomstutredningen och kommittén förplanering av turistanläggningar och friluftsområden (SOU 1975: 88 s. 188191). Kommittén konstaterar att ungefär en halv miljonarbetstagare inte utnyttjar all semester som är intjänad, i vart fall inteunder semesteråret. Man nämner att flera undersökningar entydigt pekar på, attdet är vanligt att löntagarna inte lämnar hemorten under semestern, i mångafall därför att de inte har råd att resa bort. Redan dessa uppgifter tyderenligt kommittén på att det finns ett klart behov av särskilda insatser för attförbättra löntagarnas möjligheter att utnyttja semestern. Detta behov sägs varasärskilt starkt för låginkomsttagare. Behovet kan väntas öka när semestemförlängs. Åtgärder för att underlätta löntagarnasmöjligheter, att utnyttja semestern kan enligt kommittén sättas in på fleraolika plan. Resandet kan göras billigare genom rabatter på tåg och bussar.Uppförande av stugbyar och andra semesteranläggningar kan understödjas.Semesterbidrag av statsmedel kan tänkas för vissa grupper osv.Samhällsinsatser på sådana områden sägs vara värdefulla och kan genomföras vidsidan av en förstärkt semesterlön. För att möta de ökade utgifterna undersemestem ligger det dock enligt kommitténs mening närmast till hands att införanågon form av tillägg till den vanliga semesterlönen. En förstärkning av semesterlönen kan genomföras påolika sätt, exempelvis genom procentuella tillägg eller engångsbelopp som utgårenligt lag eller avtal. Procentuella tillägg lider enligt betänkandet av denbristen, att de ger minst i kronor räknat åt dem som bäst behöver enförstärkning, medan tilläggen stiger med ökade löner. Lagstiftningsformen harvissa fördelar, eftersom dét gäller att lyfta upp dem som har det svagasteförhandlingsläget. En minimisemesterlön kan enligt kommittén utformas så attsemesterlönen för fem veckors semester lägst skall uppgå till ett visst bestämtbelopp. Tillägget blir därigenom störst vid låga inkomster och minskar sedanundan för undan med stigande lön för att helt upphöra vid gränsen förminimisemester]önen. Någon tröskeleffekt uppstår alltså inte. Enöverslagsberäkning som kommittén har gjort ger vid handen, att kostnaden,räknat på kontant utbetald lön per arbetad timme, kan uppskattas till på lönesumman för LO-SAF-området jämte industritjänstemännen, omsemesterlönen lägst skall motsvara . I betänkandet framhålls emellertid att vissasärskilda problem måste lösas för att en lagfäst minimisemesterlön skall kunnagenomföras. Sålunda måste minimisemesterlönen göras värdesaker och helst ocksåstandardsäker. Värdesäkringen sker enklast genom att lönen knyts tillbasbeloppet enligt lagen om allmän försäkring. För att vissa branscher 1976/77: 90 58 medmånga lågavlönade inte skall drabbas särskilt hårt av en lagfästminimisemesterlön, måste vidare ett system införas som jänrnar ut kostnadernamellan olika branscher. En sådan utjämning kan ordnas genom en fondbildnuig föruppsamling, administrering och utbetalning av all semesterlön. En sådan fondföreslås inte i betänkandet. Kommittén finner därför lämpligt att frågan omminimisemesterlön eller förstärkning av semesterlönen i annan form anstår tillsfömtsättningama för inrättande av en allmän semesterfond närmare harövervägts. 9 Rätt att spara semesterledighet Enligt SemL skall all semester som har förvärvatsunder kvalifikationsåret utgå under det närmast följande året. Har semesteråretgått till ända utan att arbetsgivaren har lagt ut intjänad semester, kan arbetstagareninte kräva att få den . Han har endast rätt till ersättning för denförlorade semestern. Ersättningen skall motsvara semesterlönen. Dessutom kanarbetsgivaren i vissa fall bli skadeståndsskyldig. För arbetstagare på fartygkan semestern skjutas upp efter överenskommelse (11 § andra stycketsista punkten SemL). Statstjänstemännen har enligt kollektivavtal vissmöjlighet att skjuta upp semestern till tiden januarimaj året efterkvalifikationsåret. De som tjänstgör inom kallortsområdet eller utomlands kanskjuta på semestern något längre. Även enligt avtalen på det kommunala områdetkan semestem förläggas till närmast efter semesteråret. Kommittén framhåller att behovet av en längre tidsavbrott i arbetet för vila och avkoppling kan tillgodoses med fyra veckorssemester. Vid en förlängning av den lagstadgade semestern bordeman därför i någon mån kunna släppa på kravet att hela semestern skall utgåunder ett och . Den femte veckan bör i stället kunna utnyttjas merafritt. Man pekar vidare på att det från löntagarhåll har visats intresse föratt den femte semesterveckan skall kunna samlas upp under för attsedan läggas ut till en längre sammanhängande ledighet för t. ex. studier,resor eller andra intressen som kräver mera tid än som ryms inom den vanligasemestern. Kommittén har tagit fasta på detta önskemål och föreslår enbegränsad rätt att spara intjänade semesterdagar från till ett senareår. Förslaget går ut på att en arbetstagare skall kunnaspara av varje års semesterledighet under högst . Enarbetstagare får alltså rätt att samla högst . 1976/77: 90 59 skallhan tillsammans med den ordinarie semestern kunna ta ut tio veckors semester.Rätten att spara semesterdagar kan enligt förslaget utnyttjas endast av fastanställda som är kvar i samma anställning, eftersom någon anordning inteföreslås för att föra över semesterlön från en anställning till en annan. Detnärmare innehållet i förslaget är följande. Förutsättningarna för rätten att sparasemesterdagar. Kommittén förutsätter att arbetstagaren alltid skall ta utminst fyra veckors semesterledighet . Det är alltså endast den femteveckan som skall kunna sparas. Avtal får inte träffas om att mer än en veckaav semestern skall sparas. Vidare skaU arbetstagaren ha tjänat insemesterlön för minst fyra veckors semesterledighet jämte för att fårätt att spara semester. Endast betalda semesterdagar skall kunna sparas.Semesterlön intjänas som har framgått dels på grund av lönen ianställningen under intjänandeåret och dels under den semestergrundandefrånvaron (särskild semesterlön). Storleken av den särskilda semesterlönenkommer att framgå av en utbetalningsavi som sänds till arbetstagaren i börjanav jimi (jfr 10.1). För att utröna om rätt föreligger för arbetstagarenatt spara semester måste alltså enligt förslaget antalet semesterdagar förvilket arbetstagaren har tjänat in semesterlön fastställas. Har arbetstagarenhaft lön under hela intjänandeåret och har han endast varit ledig av skäl somär semestergrundande, får han rätt till 25 betalda semesterdagar och kan till ett kommande semesterår. Har arbetstagaren däremot tjänat insemester , uppgår den betalda semestern till tio tolvtedelarav full semester, eller . Dagantalet avrundas ,varav en semesterdag kan sparas till ett följande år. Tid då arbetstagare avannat skäl än semesterledighet eller semestergmndande frånvaro varit utan löndras av från anställningstiden vid beräkning av antalet semesterdagar förvilket lön intjänats. I betänkandet föreslås att arbetstagare som villspara semesterdagar skall begära detta hos arbetsgivaren inom efterdet att arbetstagaren har fått veta tidpunkten för huvuddelen av åretssemester. När arbetsgivaren har fått sådan framställning, skall han enligtförslaget Innehålla semesterlönen för de dagar som skall sparas. Detta fömtsätteratt arbetsgivaren känner till hur stor fordran arbetstagaren har hos fonden försemestergrundande frånvaro, vilket framgår av den avi som arbetstagaren fårfrån . Har arbetstagaren haft särskiltmycket semestergrundande frånvaro, kan det tänkas att den semesterlön som arbetsgivarenskall svara för inte ens täcker semesterlönen för de dagar som skall sparas. Isådant fall skall enligt förslaget arbetstagaren betala underskottet tillarbetsgivaren av de pengar som kommer från fonden. Utläggningav sparad semester. Semesterdagar som har sparats skall 1976/77: 90 60 enligtförslaget läggas ut från utgången av det semesterår då de annarsskulle ha utgått. Arbetsgivaren är skyldig att lägga ut den uppsamladesemesterledigheten iiman har löpt ut. Arbetstagaren får frittdisponera de sparade semesterdagarna. Han skall anmäla iförväg när han önskar ta ut sparad semesterledighet. Innestående semesterlönföreslås bli preskriberad från utgången av den nämnda tidsfristen,dvs. från utgången av det semesterår från vilket semesterdagarnahar skjutits upp. För att semesterlön som har sparats skall täckas avförmånsrätt och skyddas av den statliga lönegarantin vid konkurs föreslåsändring i förmånsrättslagen. Förläggningen av uppskjuten semesterledighet skallske enligt samma regler som gäller för semestem i övrigt. Arbetstagaren föreslås emellertid få rätt att krävaatt den uppskjutna semesterledigheten skall förenas med hela den ordinariesemesterledigheten . Har arbetstagaren i rätt tid anmält att hanvill ta ut sparad semesterledighet, kan han alltså enligt förslaget påfordraatt få ut dels hela årets semesterledighet, dvs. , i en följd, dels, isammanhang med denna, den sparade semesterledigheten. Genom att ta ut en sparadvecka och spara en ny vecka skulle arbetstagarenemellertid kunna skaffa sig förmånen av att ständigt kunna kräva fem veckorssemester i en följd. Kommittén föreslår därför att semesterledighet inte fårsparas under det semesterår då sparade semesterdagar tas ut. Semesterlönen vid sparad semester. Förslagetinnebär att semesterlönen för de sparade dagama beräknas med utgångspunkt iarbetstagarens lön när semestern tas ut. Semesterlönen blir därigenom normaltvärde- och standardsäker. Vid beräkningen tillämpas samma gmnder som vidberäkning av den vanliga semesterlönen. Genom kollektivavtal på lägstförbundsnivå får awikelse göras från de föreslagna reglerna omsemesterlöneberäkningen. Dessa innebär följande. Den som har fast tidlön, beräknad för vecka ellermånad, skall ha sin ordinarie lön de sparade dagarna utgår. Hararbetstagaren haft rörligt dllägg av något slag vid sidan av sin fasta tidlön,beräknas semesterlön särskilt på den delen enligt procentregeln. Underlag förden beräkningen är enligt förslaget summan av de rörliga till-lägg som harbetalats ut under intjänandeåret närmast före det aktuella semesteråret. Förvarje sparad dag blir semesterlönen av under- 12 lagssumman enligt formeln = . För andra än vecko- ochmånadsavlönade skall semesterlönen för de sparade dagarna räknas utenligt procentregeln. För varje sparad dag som läggs ut skallsemesterlönen uppgå till av arbetstagarens sammanlagda lön ianställningen för tid då han har utfört arbete under 1976/77: 90 61 detintjänandeår som ligger före det aktuella semesteråret. Ett tilläggmåste vidare göras för all frånvarotid under det intjänandeåret, eftersom fullbetalning skall utgå under de sparade semesterdagarna. Tillägget skall enligt förslaget motsvaraarbetstagarens genomsnittliga dagsinkomst i anställtungen under intjänandeåret.Har arbetstagaren inte haft någon lön i anställningen, skall tillägget grundaspå den inkomst han sannolikt skulle ha haft under intjänandeåret. På så sättkommer tillägget att avspegla den aktuella lönen. Reglerna har i förslaget utformats med utgångspunkti att arbetstagaren har samma andel av heltid när han får ut de sparadesemesterdagarna som när dessa tjänades in. Har arbetstagarens sysselsättningsgradändrats mellan intjänandet och uttaget av de sparadesemesterdagarna, måste en omräkning ske med hänsyn till ändringen. Har enperson t. ex. arbetat på heltid då semesterdagarna tjänades in men däreftergått över till halvtid när dagarna läggs ut, skall semesterlönen för dessadagar beräknas som om arbetstagaren fortfarande hade heltid vid uttaget. Påmotsvarande sätt skall en justering göras vid ändringar i andra riktningen. 10 Fondfrågor 10.1 Kommittén Kommittén har undersökt möjligheterna att bygga uppnågon form av fondsystem för utbetalningen av semesterlön. Enligt kommitténsmening utgör en begränsad fond, riskfond, en fömtsättning för en utvidgad rättatt förvärva semester vid frånvaro av skilda orsaker såsom sjukdom,föräldraledighet, viss utbildning och vämplikt m. m. Genom en sådan fond kankostnaderna för utvidgningen fördelas på alla arbetsgivare. Med ett sådantsystem kan också vissa andra icke önskvärda följder av utvidgningen motverkas,exempelvis motstånd mot att anställa småbarnsföräldrar och ungdomar som intehar fullgjort sin militära grundutbildning. Kommittén har också, som tidigare nämnts, undersöktmöjligheterna att införa någon form av minimisemesterlön liksom ävenmöjligheten att till långsemester utnyttja sparadesemesterdagar även efter byte av arbetsgivare. Vidare har i direktiven berörtsmöjligheten att tillförsäkra arbetstagare som har bytt anställning semesterlöni samband med semesteruttaget. För att kunna förverkliga sådana önskemål ärdet enligt kommitténs mening nödvändigt att införa ett fondsystem, för allsemesterlön. I betänkande föreslår kommittén ett begränsatfondsystem för beräkning och utbetalning av särskild semesterlön. 1976/77: 90 62 skissav huvuddragen i ett fondsystem som omfattar all semesterlön. För kommitténsnärmare överväganden i sistnämnda hänseende hänvisas dll betänkandet (SOU 1975:88 s. 213220). Det begränsade fondsystem som kommittén föreslårbygger på den allmänna försäkringens ADB-system. Den allmänna försäkringen,dvs. sjukförsäkring, folkpensionering och försäkring för tilläggspension handhas,jämte administrationen av de allmänna barnbidragen, av de allmännaförsäkringskassorna och . Verket utövar tillsyn över försäkringskassorna,vilka skall följa verkets anvisningar. pågår ettomfattande arbete med att rationalisera administrationen av sjukförsäkringen,pensioneringen samt barnbidragen. Detta arbete har resulterat i attADB-tekni-ken har tagits i anspråk för automatisering av vissa rutinerhos försäkringskassorna. Kommittén hänvisade till pågående genomförande av ettterminalorienterat ADB-system för försäkringskassornas lokalkontor, vilketberäknades bli klart i huvudsak . För driften av bl. a. det ADB-systemetsvarar tekniska byrå i , där en centralADB-anläggning finns. Det terminalorienterade ADB-systemet försjukförsäkringen är enUgt kommittén av särskUt intresse frånsemesterfondssynpunkt. Genom detta är försäkringskassornas ca 450 lokalkontorkopplade till i är uppbyggt kring en databas som består bl. a. av ettförsäkringsregister (F-register). Detta register innehåUer bl. a. uppgift omsamtiiga hos försäkringskassorna inskrivna försäkrades personnummer(identifierings-och sökbegrepp), namn och adresser. Vidare iimehåUerF-registret uppgift om de försäkrades sjukpenninggrundande inkomst. Kommittén anser att en begränsad riskfond enklastkan byggas upp genom en koppling till sjukförsäkringens ADB-system.Riskfondssyste-met torde enligt kommittén förutsätta att administrationen avall särskild semesterlön samlas på ett ställe. En uppdelning enligt vilken arbetsgivarensvarar för utbetalning av semesterlönen för semestergmndande frånvaro enligtde nuvarande reglerna och sjukförsäkringssystemet ombesörjer den utvidgaderätten till semesterlön vid frånvaro anges inte vara rationell. innehåller som nämnts uppgifter omsamtliga hos försäkringskassorna inskrivna försäkrades personnummer(identifierings-och sökbegrepp), namn och adresser. Arbetstagare som harvistats i än och arbetstagare under omfattaspå grund av bestämmelserna i inte av registret. Som har nämntsinnehåller uppgift om sjukpenninggrundande inkomst. Därmed avsesden förvärvsinkomst i pengar samt värdet av naturaförmåner i form av fri kostoch bostad som den försäkrade t. v. beräknas komma att ha av egetarbete. Därvid bortses från sådan 1976/77: 90 63 delsom överstiger 7,5 gånger det vid årets början gällande basbeloppet enligtlagen om aUmän försäkring. Av tekniska skäl registreras dock i F-registretuppgift om sjukpenninggrundande inkomst upp dll högst . Den nedregränsen för registrering går vid . På grund av vissaövergångsbestämmelser vid införandet av den beskattade sjukpenningen år 1974registreras övergångsvis även förvärvsinkomster om . Den sjukpenninggmndande inkomsten omfattar enligt nuvarande praxissåväl semesterlön som ständigt återkommande överddstUlägg. I sjukförsäkringssystemets databas registrerasvidare bl. a. uppgift om antal dagar för vilket sjukpenning,yrkesskadeersättning, föräldrapenning samt sjukpenning vid vård av bam harutbetalats. Databasen innehåller även uppgift om antal dagar då ersättning åttillfälliga smittbärare har utgått. Insjuknandedagar och fridagar registrerasdock inte. Vidare lämnas uppgifter om tid för militärtjänstgöring och vapenfritjänst till tekniska byrå. o. m. att ombesörja viss ersättning åt värnpliktiga underrepetitionsutbildning samt åt civilförsvarspliktiga. Det innebär att ävenuppgifter om tidsperioder för civilförsvarstjänstgöring kommer attregistreras vid verkets tekniska byrå. Ledighet för utbildning som berättigartiU studiestöd registreras likaså, eftersom försäkringskassorna betalar utdetta. Kommittén föreslår att den särskilda semesterlönenskall bygga på arbetstagarens semestergrundande inkomst, vilken skaU ansesmotsvara den sjukpenninggmndande inkomsten utan någon övre begränsning.Förslaget förutsätter att vissa uppgifter' rapporteras tiU riksförsäkringsverketeUer för registrering. Det rör sig om sådana uppgifter sominte redan finns i sjukförsäkringens ADBystem. Sålunda bör anmälan ske frånlänsstyrelserna om ersättning åt kroniska smittbärare samt från fackUgorganisation i fråga om fackUg utbildning. De närmare bestämmelserna om dennaanmälningsskyldighet föreslås komma att lämnas av regeringen eUer avriksförsäkringsverket. Den särskilda semesterlönen föreslås beräknad påsamma sätt för alla arbetstagare oavsett löneformen. Vid beräkningen avsemesterlönen har man att utgå från den semestergmndande inkomsten vid tidenför ledigheten, eller, om det leder till högre semesterlön, inkomsten vid intjänandeåretsutgång. Enligt huvudregeln skall den särskUda semesterlönen för varjefrånvarodag uppgå till en viss procent av arbetstagarens semestergmndandeinkomst delad med 365. Procentsatsen bör enligt kommittén fastställas medutgångspunkt i den procentsats som gäller för arbetstagare med tim- ochackordslön, dvs. Samma procentsats bör tillämpas vid beräkning av densärskilda semesterlönen, även om det betyder en viss överkompensation medhänsyn tiU att semesterlön tas med vid beräkningen av den sjukpenninggrundandein- 1976/77: 90 64 komsten.Härigenom motverkas enligt kommittén eftersläpningen av denna. Den särskildasemesterlönen kommer därigenom att nära ansluta till arbetstagarens inkomstnär semestern tas ut. Det föreslagna beräkningssättet anges vara mindre lämpUgtatt använda vid beräkning av särskild semesterlön på timstudiestöd. I ställetföreslås i detta fall som fömt nämnts semesterlön utgå av det utgivnabeloppet. Samma regel kan användas om frånvaron av annat skäl är kortare än enhalv dag. Beträffande samordningen mellan sjukpenning ochförtidspension föreslår kommittén att någon motsvarighet tiU bestämmelserna i17 kap. 1 § AFL om avräkning vid sammanträffande av förmåner inte införs ifråga om semesterlönen. Genom anknytningen till sjukförsäkringensADB-system kommer enligt förslaget arbetsgivarna att svara för, förutom densemesterlön som tjänas in under tid då lön har utgått i anställningen, ävensemesterlön för sådana arbetstagare som inte är eUer skall vara inskrivna vidförsäkringskassan. I fråga om formerna för utbetalning av densärskilda semesterlönen diskuterar konunittén oUka altemativ. Gemensamutgångspimkt är att RSV:s tekniska byrå vid intjänandeårets utgång översänderen uppgift till arbetstagarna om den sammanlagda särskilda semesterlön som hartjänats in. Av denna bör även antalet semestergrundande frånvarodagar framgå.Underlaget för dessa uppgifter är den beräkning och fortlöpande ackumuleringav särskild semesterlön som sker i ADB-systemet. Uppgiften om särskildsemesterlön ligger tUl grund för den följande utbetalningen. Genom ättintjänandeåret enligt förslaget skall omfatta tiden den 1 maj30 aprilefterföljande år kan uppgiften om särskUd semesterlön vara arbetstagaren tillhandatidigast . Den särskilda semesterlönen kan enligt kommittén iprincip betalas ut på två olika sätt. Det ena innebär att arbetsgivaren på gmndav arbetstagarens uppgift om särskild semesterlön betalar ut sådan semesterlön,varefter han erhåUer ersättning från för vad som har utgått.Det andra sättet innebär att särskild semesterlön betalas ut direkt frånriksförsäkringsverkets tekniska byrå med hjälp av posten. Semesterlönen betalashärvid ut vid en på förhand bestämd tidpunkt utan hänsyn tiU närsemesterledigheten utgår. Det förstnämnda systemet antas bli tungrott och iolika hänseenden komplicerat. Kommittén förordar i stäUet attriksförsäkringsverket vid ett bestämt tiUfäUe till arbetstagaren betalar ut densärskilda semesterlönen. Det innebär enligt förslaget att arbetstagaren får aUsärskild semesterlön som har tjänats in under intjänandeåret omkring den 15juni . I de fall arbetstagaren utnyttjar rätten att spara semesterdagarmåste han visa utbetalningshandlingen för arbetsgivaren så att denne kanberäkna storleken av den sammanlagda semesterlön som har förvärvats under 1976/77: 90 65 intjänandeåret.Arbetsgivaren kan därigenom beräkna hur stor del av semesterlönen som skallhållas inne för de sparade dagama. Särskild semesterlön bör enligt förslaget kunnautbetalas tidigare, om arbetstagaren slutar på grund av pensionering, studier,flyttning utomlands o. d. Alla arbetsgivare bör enligt förslaget varaanslutna till riskfonden med hänsyn till de problem som skulle uppstå vid t.ex. byte av anställning, om en av arbetsgivarna inte var ansluten. Däremot börarbets-givarinträde vara möjligt, eftersom ett sådant underlättar avtal omannat intjänandeår än lagens, t. ex. löpande kalenderår. Medarbetsgivar-inträde avser kommittén i detta sammanhang, att arbetsgivarenuppbär arbetstagaren tillkommande särskild semesterlön mot att arbetsgivarenbetalar ut all semesterlön inkl. den särskilda semesterlönen till arbetstagaren.Vid arbetsgivarinträde fömtsätts att arbetsgivaren lämnar uppgift tillriksförsäkringsverket om vilka arbetstagare som omfattas avarbetsgivarinträdet. Det kan tiU stor del ske genom ADB-baserad avise-ring.Arbetsgivarinträde torde enligt kommittén främst bli aktuellt i de fallarbetsgivaren skall svara för utbetalning av särskild semesterlön på grund avavtal om förmåner som är mer långtgående än semesterlagens regler. Kommittén bedömer att systemet kan vara klart fördrift , dvs. som den nya semesterlagenträder i kraft enligt kommitténs förslag, under förutsättnmg attriks-försäkrigsverket får erforderliga resurser för utvecklingsarbetet. Den särskilda semesterlönen beräknas uppgå till ca1 . Den föreslås bli finansierad genom en särskild arbetsgivaravgift,som beräknas på samma underlag som gäller för socialförsäkringsavgiften tillfolkpensioneringen och sjukförsäkringen. En avgift på drygt en procent beräknastäcka kostnaderna för den särskilda semesterlönen. Arbetsgivarnas kostnad försystemet kommer emellertid inte att uppgå till detta belopp, eftersomkostnaderna för den nuvarande privilegieringen förs över till fonden. Kommitténpekar på att detta får betydelse även i ett annat avseende. Eftersomarbetsgivarna betalar kostnaden för nuvarande privilegiering, uppgåendetiU ca , som en del av semesterlönen, ingår kostnaden i underlagetför beräkningen av arbetsgivaravgifter av skilda slag.