prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — AMS har begärt att i vissa stora norrlandskommuner få bestridadessa kostnader även om utbildningen sker inom hemkommunen, men utom hemorten.Eftersom det är kommunernas skyldighet enligl lagen (1976: 381) om barnomsorgatt ordna barntillsynen för vissa invånare kan jag inte tillstyrka dettaförslag. Jag har inget att erinra mot beräknade medel för finska ungdomar somskall feriearbeta i eller kostnaderna för bidrag till vuxna zigenaresom genomgår utbildning motsvarande den obligatoriska skolan. Jag vill erinraom att regeringen genom särskilt beslut har bemyndigat de allmännaförsäkringskassorna att beräkna och betala ut dessa bidrag. Prop.1976/77:100 Bilaga 15 89 farandedel övergripande ansvaret för denna grupps utbildning på grundskolenivå. På regeringens uppdrag har AMS ochskolöverstyrelsen redovisat erfarenheterna av den utbildning som bedrivs vidde s. k. riksyrkesskolorna. uttalade altriksyrkesskoloma borde avvecklas. Utredningen (U 1976: 10) om dengymnasiala utbildningen har tillsatts. Eftersom riksyrkesskolorna ideras nuvarande form utgör elt alternativ till gymnasieskolan för vissaungdomar finner jag det naluriigt att frågan om riksyrkesskolornas framtidprövas i samband med att den framdda gymnasieutbildningen behandlas. SlalsrådetMogård kommer därför att föreslå regeringen att utredningen får i uppdrag attstudera om riksyrkesskolorna behövs . Ett alternativ är att skolornaknyts till befintliga gymnasieskolor. Ett annat är att de inordnas iarbetsmarknadsutbildningen såsom AMU-center. Även andra lösningar kanövervägas. Eventuell översyn av läroplaner i den nuvarande verksamheten börgöras i samråd med gymnasieutredningen för alt möjliggöra vissförsöksverksamhet inom ramen för utredningsarbetet. har det vid flertaletAMU-center inrättats elevråd. För samordning av elevrådens arbeie ochbehandling av gemensamma frågor bildades (). Förbundet har hemställt hos regeringen om ekonomiskt stödför sin verksamhet. Jag anser alt stöd bör utgå för att främja elevfackligverksamhet. Jag förordar därför atl förevarande anslag får utnyttjas intillbelopp som regeringen bestämmer för täckande av vissa kostnader för förbundelsverksamhet såsom lokalhyra, kontorsmaleriel o. dyl. Förbundet bör haredovisningsskyldighet och underkasta sig revision enligl föreskrifter somregeringen meddelar särskilt. Vid anställning av lärare inomarbetsmarknadsutbildningen följer i huvudsak samma reglersom gäller för motsvarande lärare inom och gymnasieskolan. Dessaregler innebär bl. a. att lärare måste uppfylla föreskrivna kompetenskrav föratt få förordnande tillsvidare. I annat fall ges lärare endast etttidsbegränsat förordnande med risk all bli utslagen av mer meriterad sökandenär det blir fråga om fortsatt förordnande. har tidigare tillregeringen överlämnat ett förslag till regler för arbetsmarknadsutbildningenslärare. Det gäller bl. a. tjänstetyper, kompetenskrav, förordnandeformer ochtjänstgöringsskyldighet. Innan nya bestämmelser kan utfärdas på grundval avförslaget, som är omfattande, behöver ärendet beredas ytterligare. Jag villerinra om atl regeringen i avvaklan härpå har meddelat provisoriskaföreskrifter i fråga om tillämpningen av olika förordnandeformer och omförfarandet vid minskning i tjänstgöringens omfattning. De ändradeföreskrifterna ansluter i allt väsentligt till motsvarande regler förungdomsskolans lärare, sedan dessa regler har anpassats till lagen (1974: 12)om anställningsskydd (ändrad : 593). 1976/77: 100 Bilaga 15 90 passningav de statligt reglerade anställningsförhållandena till lagens bestämmelserskulle ske successivt förutsattes vid lagens införande. I detta sammanhang harregeringen vidare föreskrivit att tidsbegränsat förordnad lärare inomarbetsmarknadsutbildningen, vilken hade minst fem årsväl vitsordad tjänstgöring inom arbetsmarknadsutbildningen, skall gesförordnande tills vidare utan hinder av all han inte uppfyller föreskrivnakompetenskrav. En ytterligare anpassning till trygghetslagstiftningen kanväntas när nya bestämmelser för arbetsmarknadsutbildningens lärare utfärdas pågrundval av nyssnämnda förslag. Särskilda bestämmelser harockså utfärdats för den gmpp av lärare vid AMU-center som meddelar undervisningi svenska språket för invandrare som förberedelse för yrkesutbildning. Efterförslag av har regeringen fastställt kompetenskravför dessa lärartjänster. Beslutet har föregåtts av överläggningar med berördapersonalorganisationer. De nya reglema innebär bl. a att även den som saknarfullständig läramtbildning kan få förordnande tillsvidare, om han utöverakademisk examen i lämpliga ämnen kan åberopa välvitsordad undervisning av invandrare inom studieförbund ocharbetsmarknadsutbildning. Som jag har berört i inledningen ärbeslutanderätten i drifladministra-tiva ärenden rörande verksamheten vidAMU-center relativt starkl centraliserad till . Detta gällersärskill tillsättningsärenden och andra personalärenden. hardock beslutat att delegera vissa tillsättningar av lärare och annanpersonal till kursföreståndarna och ytterligare delegering av personalärendenplaneras. Genom den kraftiga expansionen av AMU synes byrån förAMU hos ha blivit alltmer belastad av löpande administrativaärenden, till förfång för mer långsiktiga och övergripande bedömningar. Dennafråga har behandlats i den översyn av byråns organisation som statskontoretutförde på regeringens uppdrag . AMS och tillsattei en gemensam arbetsgrupp med uppgift att med utgångspunkt iorganisationsöversynen lägga fram förslag fill delegering av arbetsuppgiftertill regional och lokal nivå. Som jag också har nämnt lidigare hardecentraliseringsutredningen lagt fram en promemoria i sammaämne, avsedd atl utgöra underiag för diskussion i gruppen. Jag villunderstryka att jag anser det angeläget att frågan om delegering utreds såskyndsamt som möjligt. Utbildningsbidragen höjdes senasi den 1 juli 1976.Samtidigi med att det kontanta arbetsmarknadsstödet enligt beslut(prop. 1976/77: 37, AU 1976/77: 10) höjs till . per daghöjs utbildningsbidraget för ungdomar som är berättigade till sådant stöd ochbeviljas arbetsmarknadsutbildning till . I den mån arbetslöshetskassornabeslutar höja utgående dagpenning kommer också utbildningsbidragen att höjas.Från elevhåll har det Prop.1976/77:100 Bilaga 15 91 framställtskrav på att utbildningsbidragen skall utgöra sjukpenninggrundande inkomst.Förslag härom lämnades också av kommittén för översyn avarbetsmarknadsutbildningen. som har i uppdrag atl utredafrågan om ersättning vid sjukdom för bl. a. elever i arbetsmarknadsutbildningväntas lägga fram förslag i frågan. Enligt beslul i anledning av prop. 1975:45 om riktlinjer för arbetsmarknadsutbildningen finansierasarbetsmarknadsutbildningen genom dels förevarande anslag, dels enarbetsgivaravgift. Under /76 har lillarbetsmarknadsutbildningsfonden över statsbudgeten förts 1 171 milj. kr. ochvia arbetsgivaravgifter 252 milj. kr. Kostnaderna förarbetsmarknadsutbildningen under budgetåret har understigit intäkterna lillfonden med ca 315 milj. kr. Enligt den bedömning AMS gjort kommer det ävenunder innevarande»budgetår att uppstå ett överskott i fonden. För /78 räknar jag med 135 000deltagare i arbetsmarknadsutbildningen. Jag har också i det föregåendeföreslagit vissa förbättringar av stödel till utbildning i företag. Hämtöverkan det uppkomma behov av att justera utbildningsbidragens nivå.Regeringen har bemyndigande all anpassa bidraget till förändringari ersättningen från arbetslöshetsförsäkringen och det kontanta arbetsmarknadsstödet.Sammantaget innebär detta att kostnadema för arbetsmarknadsutbildningen /78 kan beräknas till ca 2 000 milj. kr. Till fonden har genomavgifter beräknats inflyta ca 737 milj. kr. För alt finansiera utbildningenöver förevarande anslag skulle således återstå ca 1 263 milj. kr. har(InU 1975: 14) ifrågasatt om det är ändamålsenligt att knytaarbetsgivaravgiften till reformkostnaden för arbetsmarknadsutbildningen somhar gjorts i prop. 1975: 45. Utskottet framhöll att det kan finnas anledningöverväga om inte arbetsgivareavgiftens täckningsandel bör sättas i relationtill hela utbildningskostnaden eller del i denna. Jag delar utskottetsuppfattning, men anser att det ännu inle finns tillräckligt erfarenhetsunderlagför att göra en sådan uppdelning. Mol bakgrund härav förordar jag att anslagetinkl. förvaltningskostnader tas upp med 1 . Med hänvisning till vad jag nu har anförthemställer jag att regeringen föreslår att 1. godkänna de ändrade grunder förbidrag till företag som anordnar utbildning av anställda som jag har angett idet föregående, att tillämpas från , 2. bemyndiga regeringen atl a. fastställa ramar för stöd till företagsom av konjunkturpolitiska skäl anordnar utbildning av anställda, b. intill utgången av /78förlänga försöksverk samheten med bidrag till arbetsgivare som anställer och utbil- Prop.1976/77:100 Bilaga 15 92 darmän resp. kvinnor för yrken som domineras av motsatt kön, 3. föreskriva att detta anslag fårutnyttjas för att betala de kostnader för AMU-elevers Riksförbundsverksamhet som jag har angett i det föregående, 4. till Bidrag till arbetsmarknadsutbildning / 78 anvisa ett anslag av 1 . 1975/76Utgift 1 250 336 000 1976/77 Anslag 1 254 000 000 1977/78 Förslag 1 320 700000 Från anslaget bestrids utgifterna för programmetSysselsättningsskapande åtgärder utom delprogrammet Stöd till lageruppbyggnad. Programmet Sysselsättningsskapande åtgärder bestårav delprogrammen Allmänna beredskapsarbeten. Industribeställningar,Detaljplaneringsbidrag, Investeringsfondsärenden och Stöd till lageruppbyggnad.Sistnämnda delprogram behandlas under anslaget B 4. Stöd till lageruppbyggnad. 1975/76 1976/77 1977/78 Allmänna beredskapsarbeten Särskilda beredskapsarbeten Industri beställningar Detaljplaneringsbidrag Förvaltningskostnader 1 250 336 000 1 254 000 000 + 100 000 000 + 15 000 000 + 115 000 000 - 50000000 + 100 000 000 + 15 000 000 + 1 700 000 + 66 700 000 Delprogrammet Allmänna beredskapsarbeten omfattarstatliga beredskapsarbeten i den mån de inte är särskilt avsedda försvårplacerad arbetskraft samt statsbidrag till motsvarande kommunala ochenskilda arbeten, ävensom statligt stöd till tidsbegränsad fortsatt drift vidnedlägg-ningsholade företag. Delprogrammet Särskilda beredskapsarbeten omfattarmotsvarande arbeten för svårplacerade. Bestämmelser om beredskapsarbetenåierfinns i arbetsmarknadskungörelsen (1966:368, omtryckt 1976: 269) och omföretagsstöd i kungörelsen (1972: 302, ändrad 1974: 370) om statsbidrag ivissa fall till nedläggningshotade företag. Under delprogrammen Industribeställningar ochDetaljplaneringsbidrag faller kostnader för statliga industribeställningar somläggs ut av sysselsältningsskäl samt kostnader för projektering av vissaallmänna arbeten i syfte att öka beredskapen mot arbetslöshet. 1976/77: 100 Bilaga 15 93 DelprogrammetInvesteringsfondsärenden belastas av administrationskostnader, vilka ingår iförvaltningskostnaderna. Under anslaget behandlas, som harnämnts inledningsvis, ett av decentraliseringsutredningen framlagt betänkande(Ds Kn 1976: 5) med förslag till decentralisering av beslut omarbetsmarknadspolitiska åtgärder inom byggnadsverksamheten jämte däröveravgivna remissyttranden. 1 sin anslagsframställning har vidare AMS föreslagitändrade regler för statsbidrag till kommunala beredskapsarbeten m. m. Överförslagel har remissyttranden avgivits av statskontoret, (), länsstyrelserna i , , , ,och . , ,, , /SR, decentraliseringsutredningen, sysselsältningsutredningensamt kommunalekonomiska uiredningen. Huvuddragen i AMS förslag har ocksåtagits upp i decentrahseringsutredning-ens betänkande och kommenterats iremissyttrandena över detta. De olika remissyttrandena över betänkandet ochöver AMS förslag till ändrade bidragsregler redovisas därför i ett sammanhangi det följande. /76 anvisades till allmänna beredskapsarbeten 320 milj. kr. påstatsbudgeten samt 180 milj. kr. på tilläggsbudget I och 477,1 milj. kr. påtilläggsbudget III, sammanlagt 977,1 milj. kr. De alhnänna och särskildaberedskapsarbetenas fördelning på olika ändamål har utvecklats påsätt som framgår av följande tabell. Sysselsättningsdagar i allmänna (A) och särskilda (S)beredskapsarbeten (1 OOO-tal) Ändamål och slag av arbete Antalet sysselsättningsdagar ochkoslnader för olika slags allmänna beredskapsarbeten under det senaste åretframgår av följande tabell. Prop.1976/77:100 Bilaga 15 94 Sysselsättningsdagaroch kostnader vid olika slags allmänna beredskapsarbeten under budgetåret1975/76. i milj. kr. sättn.dag i kr. ' Objekt av kulturhistorisk karaktär kan ingå äveni andra ändamålsgrupper, företrädesvis husbyggnad. Från en mycket hög sysselsättningsvolym i allmännaberedskapsarbeten /72 4,2 milj. sysselsättningsdagar minskade omfattningen successivt till drygt 0,9 milj. /75. Nedgångenskedde i anslutning till en förbättring av läget på arbetsmarknaden. I det försämrade sysselsättningsläget haremellertid volymen allmänna beredskapsarbeten åter ökat till ca 1,9 milj.sysselsättningsdagar under /76. Huvuddelen av ökningen avsertjänste- och vårdsektorerna. Beredskapsarbetena inom dessa sektorer hartillkommit och utvecklats under 1970-talel. a. har /73skett en kombination med arbetsmarknadsutbildning inom skilda vårdyrken på såsätt att anställning som ersättare för personal i utbildning har givits formenav kommunalt beredskapsarbete. Detta har utvidgats under /76till att gälla hela den primär- och landstingskommunala verksamheten. Förungdomar har praklikarbete anordnats hos statliga myndigheter och institutioner,vilket också under det gångna budgetåret kunnal ges väsentligt ökad omfattning.Under apriljuni månad 1976 var ca 5 000 ungdomar sysselsatta i sådana arbeten.Antalet sysselsätlningsdagar i allmänna beredskapsarbeten inom tjänste- ochvårdsektorerna har under det senasie budgetåret ungefär tredubblats. /76 svarade dessa sektorer för av den totalasysselsättningen vid allmänna beredskapsarbeten. Resterande utgjordebyggnads- och anläggningsarbeten samt skogs- och naturvårdsarbeten. Arbetenahar härigenom bättre anpassats till arbetslöshetens struktur. Prop.1976/77:100 Bilaga 15 95 Antaletanvisade arbetslösa vid beredskapsarbeten och deras ålders- och könsfördelningvid mitten av vissa månader. Allmänna beredskapsarbeten Särskilda beredskapsarb. AMS räknar med att den förskjutning som har ägt rummot ett ökat behov av beredskapsarbeten för ijersoner i s. k. tjänstemannayrkensamt för kvinnor och ungdomar kommer att fortsätta. Äldre och svårplaceradepersoner som vid strukturförändringar drabbas av arbetslöshet, har storasvårigheter att finna ny anslällning på öppna marknaden. Elt kontinuerligtbehov av sysselsättningsskapande åtgärder föreligger därför för dessaarbetssökande. Även för andra arbetstagare kommer det att finnas ettlångsiktigt behov av all anordna beredskapsarbeten, beroende påsäsongsvängningar i arbetskraftsefterfrågan, regionala olikheter påarbetsmarknaden och strukturella förändringar i näringslivet. Dessaförhållanden nödvändiggör insatser av beredskapsarbeten i vissa områden ochunder vissa tider. har i sysselsättningsstödjandesyfte tidigareläggning av byggnads- och anläggningsarbeten medgivits för vissastatsmyndighe- Prop.1976/77:100 Bilaga 15 96 ter.Dessa arbeten har finansierats genom utökning av myndigheternas ordinarieanslag. Erfarenhetema av detta förfaringssätt har med något undantag frånAMS synpunkt i stort sett varil goda. Efter förslag av AMS bör därför även ifortsättningen, efter utredning och förslag i varje enskilt fall, medel ställastill vederbörande myndigheters förfogande för att användas isysselsättningsstödjande syfte. Styrelsen måste härutöver fortfarandedisponera ett förhållandevis stort anslag för att ulan regionala eller andrabegränsningar snabbt kunna starta nödvändiga beredskapsarbeten. Behovet av allmänna beredskapsarbeten är beroendeav utvecklingen på arbetsmarknaden med dess förändringar och därav följandekrav på omedelbara sysselsättningsskapande åtgärder. Med hänsyn till svårighetemaatt bedöma konjunkturutvecklingen föreslås en medelstilldelning av 650 milj.kr. för /78. Beloppet grundar sig på ett beräknat minimibehovav 1,6 milj. sysselsättningsdagar och en genomsnittlig bidragskostnad persysselsättningsdag av ca . Förutsättningen har varit en fortsattinriktning mot dagsverksbilliga objekt och en reducering av s. k. tungaarbeten. Under /76 anvisades till särskilda beredskapsarbeten 373 milj. kr. på statsbudgeten och185 milj. kr. på tilläggsbudget I, dvs. sammanlagt 558 milj. kr. Antaletsysselsätlningsdagar och kostnader vid olika slag av arbeten framgår avföljande sammanställning. Sysselsättningsdagaroch kostnader vid olika slags särskilda beredskapsarbeten under budgetåret1975/76. sättningsdag (kr.) ' Objekt av kulturhistorisk karaktär kan även ingåi andra ändamålsgrupper, företrädesvis husbyggnad. Prop.1976/77:100 Bilaga 15 97 Antalet sysselsätlningsdagar isärskilda beredskapsarbeten uppgick under /76 fill ca 2,9 milj.mol ca 2,6 milj. . Den relativt höga volymen har nödvändiggjorts avsvårigheterna att i den öppna marknaden finna arbeten för äldre och lokaltbundna liksom för olika grupper av handikappade. I arbetena har sysselsatts merän ungdomar. Vad gäller arbetenas fördelning på skilda sektorer har inteskett några större förskjutningar i jämförelse med /75, medundantag för vägbyggnadsarbelen där sysselsättningsvolymen ökat med . Sysselsättningsminskning noterasför de industriella beredskapsarbetena. F. n. bedrivs sådana arbeten vid 48arbetsplatser i landet. Totalt sysselsattes vid budgetårets slut 1 572 anvisadepersoner mot 1 617 årel före. Vid de särskilda beredskapsarbetenasysselsätts till äldre och/eller lokalt bunden arbetskraft. Därjämtesysselsätts vid AMS arbetsplatser för specialanvisad arbetskraft personer medolika slag av so-ciahnedicinska eller psykiska arbetshandikapp. Styrelsen harsedan budgetåret 1974/75 för de s. k. specialanvisade påbörjatförsöksverksamhet i mindre omfattning för att ersätta nuvarande förläggningarmed en mer normal boendeform. De hittillsvarande erfarenheterna därav har varitgoda. AMS bedömer behovet av särskilda beredskapsarbetentill 2,2 milj. sysselsättningsdagar vilket med en medelkostnad persysselsättnings-dag om . motsvarar 650 milj. kr. För vägarbeten inom delprogrammenallmänna och särskilda beredskapsarbeten beräknar styrelsen ett sammanlagtmedelsbehov om 300 milj. kr. Styrelsen framhåller att skillnadenmellan de två delprogrammen allmänna och särskilda beredskapsarbeten är svåratt till alla delar vidmakthålla. En sammanslagning till ett delprogram skullebetyda en avsevärd administrativ förenkling och en anpassning avprogramindelningen till faktiska förhållanden. Ändrade regler för statsbidrag till kommunalaberedskapsarbeten ni. Med tanke på de betydande anslagsom långsiktigt går lill kommunala beredskapsarbeten och de förändringar somhar skett på arbetsmarknaden som de nuvarandestatsbidragsbestämmelserna har tillämpats, finns det enligt AMS skäl atlifrågasätta om bidragsreglerna är ulformade så att de bäst svarar mol arbetenassyfte. Som utgångspunkt för sin bedömning tar AMS de primärt åsyftadeeffekterna av arbetena, nämligen styrning av sysselsättningen i tiden,geografiskt och till vissa grupper av arbetssökande. Objektreserven för ett kommandebudgelår ställs samman under den närmasl föregående perioden januarimaj. Detär en strävan att få fram projekt som så väl som möjligt svarar mot detförutsedda syssel- 7 1976/77. 1976/77:100 Bilaga 15 98 sättningsbehovet.Under en följd av år har detta i växande omfattning gällt kvinnor och ungdomar.Det har emellertid förelegat uppenbara svårigheter att få fram passande arbetenför dessa arbetssökande. Det finns flera förklaringar till detta. Klart ärdock, att statsbidragets nuvarande utformning med en fast andel avtotalkostnaderna ensidigt gynnar kostnadstunga arbeten vilka, i den mån detidigareläggs som beredskapsarbeten, ger höga statsbidrag per dagsverke.Därmed främjas inte på bästa sätt de kortsiktiga syftena medberedskapsarbetena. Sysselsättningseffekten av de utlägg som görs för materialoch maskiner ligger utanför arbetsmarknadsorganens kontroll och styrs endast ibegränsad omfattning genom beredskapsarbetenas tidsmässiga och geografiska förläggning.En stor maskininsats medför också stort behov av annan arbetskraft än dearbetslösa som anvisas från arbetsförmedlingen. Dessa tunga arbeten passarockså för endast en begränsad del av de arbetslösa. AMS föreslår att statsbidragsgrunderna ändras såatt de bättre än stimulerar kommunema att påbörja lättare arbeten.För att åstadkomma detta bör beredskapsarbetena indelas i två huvudgrupper,nämligen investeringsarbeten samt arbeten inom administration och service. Förden förstnämnda gmppen föreslås den ordinarie statsbidragsandelen liksomhittills utgöra medan bidraget för den senare typen av arbeten bör sättastill . AMS utgår från att dessa procentsatser skall kunna varieras, delsvid skilda konjunkturlägen, dels liksom f. n. för skilda geografiska områden. De angivna procentsatserna bör kompletteras medföreskrifter om högsta bidragsbelopp per utfört dagsverke enligt den vidarbetets slutförande konstaterade totala arbetsvolymen. Dessa högstbelopp, somfortlöpande behöver anpassas till löneutvecklingen, torde f. n. kunna sättastill . per dagsverke vid investeringsarbeten och . per dagsverkevid arbeten inom administration och service. Det slutliga bidraget kommer meddessa förutsättningar att fastställas vid arbetets slut. Även högstbeloppen börkunna jämkas uppåt vid arbeten inom vissa geografiska områden med högarbetslöshet och minskande befolkning liksom i konjunkturlägen, dåsysselsättningen behöver stimuleras. Konstruktionen med högstbidrag per dagsverke utgöri sig inget hinder för arbeten med höga dagsverkskostnader. Resultatet bliremellertid, att statsbidragets andel av totalkostnaden sjunker. Mera exaktaberäkningar beträffande utfaUet av omläggningen har inte kunnat göras. Enligtstyrelsens bedömande kommer emellertid de redovisade kostnadsberäkningarnainte att påverkas i någon högre grad av ändringsförslagen. Den föreslagna omläggningen av statsbidraget fårvissa administrativa effekter. a. kommer den slutliga anknytningen avstatsbidraget till dagsverksutfallet i beredskapsarbetena att göra det mindreangeläget än f. n. att i förväg granska aktualiserade projekt tekniskt ochekonomiskt. Dessa frågor torde väsentligen kunna överlåtas till den kommunalahu- Prop.1976/77:100 Bilaga 15 99 vudmannen.Tyngdpunkten av arbetsmarknadsverkets granskning och kontroll kan därmed ihögre grad läggas på sysselsättningen i arbetena. Motiven för nu oftaförekommande framställningar från huvudmännen om att i efterhand få förhöjdastatsbidrag skulle således i huvudsak falla bort. Enligt 78 § arbetsmarknadskungörelsen skall tillberedskapsarbete utväljas arbete som beräknas bli ulfört inom den närmasteliden, även om arbetslöshet icke råder dvs. arbeten av hög angelägenhetsgradoch av slor samhällsekonomisk vikt. Formuleringarna i författningstexten tar enligt AMSfrämst sikte på investeringsarbeten av skilda slag. När det gäller arbeten inomadministration och service är del uppenbarligen svårt att vid valet av arbetenavgöra vilka arbeten som ändå skulle ha blivit utförda.Även om arbetena som sådana kan förutsättas vara angelägna kan deras utförandeändå vara i hög grad beroende av de extra medelstillskott som erhålls genomstatsbidraget. Vid praklikarbeten och andra för ungdomar särskilt anordnadearbeten vägs i angelägenhetsbedömningen in även andra värderingar än sådanasom direkt knyter an lill det framkommande arbetsresultatet. Inte heller deindustriella beredskapsarbetena kan sägas svara mol det i kungörelsen angivnakriteriet. Ett specialfall som särskilt har uppmärksammats avriksrevisionsverket gäller urvalet av beredskapsarbeten i vissa norrländskainlandskommuner.