prop · G003150 · 1976-12-31 00:00:00 — Av dennaökning väntas drygt 40 000 falla på landsting och kommuner. Det åtstramningspaket somregeringen lade fram väntas inte få några mer betydandeeffekter för sysselsättningsläget på totalnivå. Den föreslagnamervärdeskattehöjningen väntas bromsa upp konsumtionsökningen. De eventuellanegativa effekter som detta kan ha på sysselsättningen motverkas avväxelkursförändringen som, i kombination med den uppåtgåendeutlandskonjunkturen, bör innebära ökade exportmöjligheter och därmed ökadproduktion. Pågrund av överhettningen på byggarbetsmarknaden bör den föreslagnainvesteringsavgiften på på oprioriterat byggande inte få några negativasysselsättningseffekter. Dessutom har regeringen begärt bemyndigandeatt, om så skulle visa sig nödvändigt, få undanta dylika byggarbeten frånavgiften inom vissa regioner. Denolikartade utvecklingen av arbetskraftsefterfrågan som de ovan redovisadeprognoserna indikerar kan komma att medföra sysselsättningsproblem framförallt inom industrin och övriga varuproducerande branscher. Regeringen kommer,om så visar sig nödvändigt att vidtaga 1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 20 ytterligareåtgärder för att hävda sysselsättningen. I det här sammanhanget vill jagunderstryka vikten av att de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna nu ocksåinriktas på att öka arbetskraftens yrkesmässiga rörlighet så att personer nusysselsatta i t. ex. beredskapsarbete och omskolningskurs kan få ett arbete påden öppna arbetsmarknaden när konjunkturen vänder uppåt. Denutdragna konjunktursvackan i förening med ett alltför högt kostnadsläge skulleutan omfattande närings- och sysselsättningspolitiska insatser ha medfört enomotiverad utslagning eller långtgående försvagning av en rad företag,branscher och regioner. Konsekvenserna i fråga om sysselsättning och infrastrukturskulle snabbt ha blivit allvarliga. Målet för näringspolitikenhar i första hand varit att stödja sådana företag i svårigheter som på långsikt har realistiska förutsättningar för sin verksamhet. I andra hand kan ävenverksamheter med oviss lönsamhet förtjäna stöd där detta är samhällsekonomiskteller socialt motiverat. De anställdas, samhällets och näringslivets intressentillgodoses i regel bäst om första frontlinjen går inne i företagen.Näringspolitiken inriktas därför på att i första hand stärka företagensmöjligheter att ta sitt långsiktiga, ekonomiska och sociala ansvar. I denutsträckning detta ej kunnat ske kan ytterligare statUga åtgärder aktualiseras,syftande till mera långtgående insatser i fråga om sysselsättningsstruktur ochlokalisering. Pådet branschpolitiska området har olika insatser aktualiserats. I fråga om handelsståletframlades i proposition 1976/77: 57 förslag om en finansiell rekonstruktion avNorrbottens järnverk AB. Den inriktades på att kompensera upplupna förlusteroch på att skriva ned redan verkställda, lågproduktiva investeringar. NJA:sproblem på sammanhänger med lösningen av branschens svårighetersom helhet. har utredningar om såväl handelsstålet som specialståletframlagts, innebärande kartläggningar av branschernas förhållanden och förslagtill åtgärder. Regeringen kommer att i kontakt med företrädare för berördaföretag och organisationer att ta ställning till det sätt varpå statsmakternakan medverka för att underlätta en adekvat utveckling av den svenskakapaciteten inom olika produktionsled, företagsstrukturen och tillverkningenslokalisering. Sedanvarvsanalysgruppen presenterat sin rapport framlades enproposition om varvsindustrins framtid. Strävan är att inom ramen för ettstödsystem mildra konsekvenserna av den neddragning och omstrukturering av densvenska kapaciteten som framstår som långsiktigt nödvändig, som deföreliggande produktionsfaktorerna skall ges bästa möjliga utnyttjande. a. främjas av att den 1976/77:150 Bilagal Reviderad finansplan 21 föreslagnastatliga varvskoncernen ges en decentraliserad struktur och £enom satsningar pånya produktörhråden, produktutveckling och specialtonnage. Försjöfartens del har den allmänna lågkonjunkturen kombinerats med en specielltlångvarig nationell överkapacitet inom rederinäringen. Den svenskahandelsflottan spelar genom sjöfartsnettot en viktig roll för bytesbalansensutveckling. För att i nuvarande läge undvika en oönskad utförsäljning avsvenskt tonnage har regeringen föreslagit åtgärder som bl. a. ger rederiernastörre likviditetsmässig motståndskraft. Förteko-industrin har i proposition 1976/77: 105 föreslagits kraftigt ökadestödåtgärder. Avsikten med dessa är att i rådande arbetsmarknadsläge motverkaomfattande nedläggningar och att ge företag med oda förutsättningar på siktbättre möjligheter att klara nuvarande konjunkturproblem. Genom ett meragenerellt upplagt stödsystem stimuleras en utveckling styrd av den relativalönsamheten hos kvarvarande företag. Härigenom kommer stödet inte att motverkaen normal strukturomvandling inom branschen. Denmanuella glasindustrin har i proposition 1976/77: 61 blivit föremål föråtgärder syftande till en effektivare produktionsstruktur och förstärktamarknadsföringsinsatser. Ettviktigt inslag i näringspolitiken har också utgjorts av det ovan nämndastimulanspaketet (prop. 1976/77: 95) varigenom bl. a. statliga garantier ochgynnsammare finansieringsvillkor satts in för att möjliggöra tidigareläggningav potentiellt lönsamma investeringar samt energibesparingsinvesteringar, förvilka företagens finansiella kapacitet i nuvarande konjunkturläge eljest varitotillräcklig. Detbör understrykas att flertalet av dessa åtgärder avses vara temporära.Tillsammans med ekonomisk-politiska insatser bl. a. kursjusteringen ochåtgärderna för att bereda utrymme för exportindustrins expansion syftar detill att hjälpa företagen över den nuvarande svackan, vars längd och djup ärberoende av både internationella och inhemska faktorer. Till dessa hör bl. a.omfattningen av de subventioner andra länder kan sätta in för att stödja sinasviktande branscher (t. ex. varven) i konkurrens med motsvarande åtgärder hososs. Det är därför angeläget att träffa internationella överenskommelser ombegränsningar av sådana subventioner. På grund av subventionernas storaomfattning, som kommer att tynga den icke primärt krisdrabbade delen av folkhushållet,är det givetvis angeläget att insatserna kan reduceras så snart detta ärmöjligt. Enmera långsiktigt viktig fråga gäller vår framtida konkurrensförmåga medavseende på produktförnyelse, förbättrad produktionsteknik ochsortimentsutveckling. Regeringen kommer att satsa på ett förbättrattillvaratagande av olika slags innovationer, liksom på de fördelar i fråga omförnyelse och flexibilitet som mindreföretagsamheten och ny- 3 1976/77. Bilaga I. Rev.Finansplan 1976/77:150 Bitagal Reviderad finansplan 22 kommer ett program för stimulans av den mindreföretagssamheten att presenteras. Industrinsvinstläge har försämrats. Den goda likviditet företagen hade vid utgången av1975 har successivt urholkats. Företagens reala likviditet sjönk kraftigtunder . Den svaga likviditeten och låga soliditeten i många företag skaparstora risker för de anställda i industrin. Det är av central betydelse attföretagens finansiella ställning stärks inte minst för att kunna klarapåfrestningarna under framtida lågkon-junkturår. utsträckning som växelkursförändringen kan medföra resultatförbättringar iföretagen måste dessa i första hand utnyttjas för att konsolidera företagenoch för att finansiera en förbättrad likviditet, investeringar och forskning.Regeringen kommer därför att verka för att företagen i princip avstår frånutdelningshöjningar baserade intäkter. Skulleväxelkursjusteringen i kombination med betydande internationellaprisstegringar medföra starka vinstökningar inom skogsnäringen kan åtgärderaktualiseras för att dra in övernormala vinster. Industriinvesteringarnaväntas sjunka med 1977. Industriinvesteringarnas utvecklingbestäms i huvudsak av kapacitetsutnyttjande och förväntad försäljning samt avtillgången på ackumulerade vinstmedel. En förbättring avinvesteringsutvecklingen kan inte beräknas komma till stånd förrän företagenblir mer allmänt övertygade om att den internationella konjunkturuppgångenfortsätter och det sker en markant förbättring i vinstläget. Det är nödvändigtatt industrin kan öka investeringstakten väsenfligt. Regeringen hardärför genomfört en rad stimulansåtgärder. Investeringsfonderna är frisläpptahela 1977. Dessutom erhåller industrin det extra investeringsavdraget på 25 %samt investeringsbidraget . Lokahseringslån har givits i ökadomfattning inte bara inom inre och yttre stödområdena utan även i den s. k. gråzonen. Föratt ytterligare stärka industrins investeringar presenterades ett industripolitisktpaket i början av mars 1977.1 detta föreslogs åtgärder för att underlättafinansieringen av industriella investeringsprojekt. Många företag har fått sinsoliditet så försvagad att de inte vågar genomföra nya investeringsprojekttrots att de av allt att döma vore räntabla. Även i de företag där man ärberedd att öka den finansiella risken kan dock svårigheter uppkomma genom attbankerna ställer sig tveksamma till kreditgivning på grund av företagets svagafinansiella ställning. För att i det senare fallet underlätta för företag attfå lån till i och för sig lönsamma projekt kan staten lämna garantier tillbankerna på av Prop.1976/77:150 Bilagal Reviderad finansplan 23 lånesummanpå den del av lånet som har sämst säkerhet. Räntan på lånen läggs tilllånebeloppet uiider och innefattas av garantin. är klart avlyfts lånen av Investeringsbanken ellerIndustri- och Företagskredit. Statliga garantier av detta slag kan lämnas inomen ram av 1 000 milj. kr. Investeringsprojekten måste ha påbörjats före den 31augusti 1977. Jag anser det angeläget att dessa investeringar ges erforderligprioritet på kreditmarknaden. Vidarehar låneramen för industrigarantilån höjts från 150 till 275 milj. kr. Det ärförenat med stora svårigheter att åstadkomma en allmän höjning avinvesteringstakten så länge de grundläggande förutsättningarna inte äruppfyllda. Investeringar betyder för många företag att de skulle skaffasig ökad kapacitet relativt innan den kunde tas i anspråk. Endamöjligheten att åstadkomma detta är en generellt hög subvention avinvesteringar. Detta rymmer dock betydande risker för felinvesteringar varförregeringen inte anser att åtgärder av det slaget i nuvarande läge ärmotiverade. Kreditpolitikenhar haft att balansera två mål mot varandra. A ena sidanhar det varit nödvändigt att begränsa kredit-tillgången i för attåstadkomma en utlandsupplåning stor nog att täcka underskottet i de löpandebetalningarna. A andra sidan har det varit önskvärt att tillgodose industrinslånebehov för finansiering av investeringar och lagerhållning. Strävanatt tillgodose industrins behov av investeringskrediter har präglat reglernaför upplåning i utlandet, vilka i praktiken tillåtit upplåning förinvesteringsfinansiering . Åtgärder som begränsat bankernasutläningsmöjligheter har också kombinerats med anmaningar till bankerna att iförsta hand tillgodose industrins kreditbehov och att visa stor återhållsamheti beviljande av krediter för konsumtionsändamål . Klarasthar dock syftet att stödja industrins investeringsverksamhet kommit tilluttryck vid fördelningen av kapitalmarknadens resurser. Emissionerna avobligationer och förlagslån för industrins räkning har legat på en hög ochstigande nivå. Emissionerna steg från 1 400 milj. kr. 1974 till 2 600 milj. kr.1975 och 3 000 milj. kr. har ett vidgat utrymme skapats förmellanhandsinstitut som Industrikredit och Företagskredit, som är inriktade påutlåning till medelstora och mindre företag. Dessa båda institutsbruttoupplåning uppgick till 775 milj. kr. 1974, 980 milj. kr. 1975 och 1 340milj. Styrningenav bankernas, och då särskilt affärsbankernas, utlåning har fått ta störrehänsyn till betalningsbalansens krav. Under de tre första kvartalen av 1976expanderade utlåningen kraftigt och ledde till ett minskat intresse förutlandsupplåning. 1976/77:150 Bilagal Reviderad finansplan 24 Oronpå valutamarknaderna och valutautströmningen leddeemellertid till att ingrep för att framtvinga ensnabbare kreditåtstramning. Bankernas räntesatser höjdes med två (i vissa falltre) procentenheter och, efter godkännande från den nya regeringen, infördes endirekt utlåningsreglering fram till utgången av . Valutaoron upphördeefter justeringen av växelkurserna och de kreditpolitiska åtgärdernafick den avsedda effekten på de svenska företagens utlandsupplåning, som frånnovember 1976 kom att ligga på en högre nivå. Utfalletav betalningsbalans och prognoserna , som pekar påett ytterligare ökat underskott i bytesbalansen, motiverar en fortsattrestriktiv kreditpolitik . Den direkta utlåningsregleringen tillätsvisserligen att, som planerat, upphöra med utgången av mars. För att undvikaen stark kreditökning har emellertid rekommenderat varje affärsbankatt, fram till utgången av september hålla sin utlåning (liksom tidigareberäknad exkl. bostadsbyggnadskrediter och i utlandet refinansierade lån) inomen övre gräns. Rekommendationen medger en nettoutlåning under de tre förstakvartalen på sammanlagt ca . som helhet hadeaffärsbankernas utlåning, bestämd på ovannämnda sätt, uppgått till 6 800 milj.kr., en siffra som nåddes efter en nedgång på 3 000milj. Efterseptember 1977 avser att styra bankernas utlåningskapacitet medenbart likviditetskraven. För affärsbankerna har dessa, för att tillåta denovannämnda planerade utlåningsökningen, sänkts med effektfr. o. m. april. Påkapitalmarknaden är politiken inriktad på att bereda ytterligare något ökatutrymme för långsiktig industrifinansiering, varvid särskild hänsyn skall tastill företag som inte har tillgång till de internationella kapitalmarknaderna.Inom ramen för den allmänna målsättningen att främja den konkurrensutsattasektorns utbyggnad bör även jord- och skogsbrukets nyinvesteringsbehovtillgodoses. Ienlighet med de riktlinjer som angavs i finansplanen 1977 har svenska statentagit upp vissa lån utomlands. Det första lånet avsåg 1 000 milj. dollar med enlöptid från ett konsortium av 10 utländska banker samt de tre störstaaffärsbankerna i , Ett andra lån på 250 milj. D-mark har därefterupptagits på Eurobondmarknaden. Förberedelser för upptagande av ytterligare lånhar inletts. 4 Den ekonomiska utvecklingen Denbristande balans i den svenska ekonomin som jag påtalade i finansplanen 1977accentuerades och början av 1977. Utfallet av export,import och handelsbalans blev under de första 1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 25 Procentuellvolymförändring från fölegående år -0,9 1,1 -0,2 tjänstepioduktion Biuttonationalprodukten från användningssidan 1,5 0,9 månadernai år betydligt ogynnsammare än beräknat. De åtgärder som föreslogs iregeringens ekonomiska stabiliseringspaket bl. a. i syfte att stärka detsvenska näringslivets internationella konkurrenskraft kommer dock endast imindre grad att verka ut . De kommer att få full effekt först underloppet av 1978. Bytesbalansen kommer att ytterligare försämras från1976 och väntas uppvisa ett underskott på . De stora lagersom med hjälp av statligt stöd byggts upp kommer att verka starkt dämpande påproduktionstillväxten . Bruttonationalproduktens tillväxt väntasstanna vid 1977 mot 1976. Enmera detaljerad genomgång av den ekonomiska utvecklingen presenteras i denreviderade nationalbudgeten (bilaga). Jag vill emellertid här redovisa någrahuvuddrag i den förutsedda utvecklingen. Detotala fasta investeringarna väntas öka med 1977 efter att ha minskatbåde 1975 och 1976. Exkluderas de starkt fluktuerande investeringarna ihandelsflottan väntas emellertid en i stort sett oförändrad nivå totalt settfrån 1976 till 1977. Maskininvesteringarna förutses öka något snabbare änbyggnadsinvesteringarna. Byggnadsverksamheten väntas totalt sett inte påverkasav den investeringsavgift som föreslagits på oprioriterade byggnadsarbeten somstartas fr. o. m. . Åtgärderna kommer i första hand att medföra enomfördelning av byggande från framför allt handeln till industrin och övrigasektorer. Denmest påtagliga förändringen av investeringarna 1977 väntas ske i den kommunalasektorn. Efter de senaste årens svaga utveckling väntas nu ett omslag ske iden kommunala investeringsaktiviteten. Totalt sett förutses ökningen 1977 uppgåtill . Detta sanmianhänger i mycket hög grad med den kraftigaigångsättningen av dag- och fritidshem . Igångsättningenfortsatte på en hög nivå även av 1977 som enföljd bl. a. av att det förhöjda anordningsbidraget förlängdes t. o. m.utgången av . De statliga myndighetemas och affärsverkensinvesteringar väntas öka betydligt långsammare än kommunernas. Desenaste årens nedgång i bostadsbyggandet tycks ha bromsats upp. En vissfortsatt minskning förutses dock . Prop.1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 26 Miljarder kr Procentuell volym- -1,6 -0,7 -6,4 -0,5 -0,4 -8,3 -0,6 -0,4' -2,1' -2,7 (-0,3)' (0)' 'Förändring i procent av föregående års bruttonationalprodukt. Anm.Utvecklingen 19761977 baseras här på det lägre av de två löneökningsalternativsom redovisat i den reviderade nationalbudgeten . uppgåtill i volym, vilket är avsevärt mindre än under de närmast föregåendeåren. Förnäringslivet väntas investeringarna minska med i volym under 1977.Minskningen förklaras främst av den svaga utveckling förindustriinvesteringarna som jag tidigare berört. Av företagens planer att dömakan industrins investeringar väntas minska med . Deogynnsamma efterfrågeutsikterna i kombination med outnyttjad kapacitet och ettförsämrat finansiellt läge har haft en klart negativ inverkan på företagensinvesteringsvilja. Inom främst handeln väntas vidare den infördainvesteringsavgiften på oprioriterade byggnadsarbeten verka återhållande påinvesteringsvolymen. Desenaste årens osedvanligt kraftiga lageruppbyggnad väntas nu upphöra.Lageromslaget 1977 beräknas innebära ett bortfall i total efterfråganmotsvarande av bruttonationalprodukten. Denoffentliga konsumtionen beräknas öka med . Därvid harjag inräknat effekterna av de föreslagna åtgärderna i regeringensstabiliseringsprogram rörande en neddragning av såväl statlig som kommunalkonsumtionsexpansion. De åtgärder som sätts in på den offentliga sektorn föratt styra över resurser till industrin kommer att få någon större omfattningfrämst . 1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 27 Tillväxteni de reala disponibla inkomsterna kommer som jag tidigare redovisat att blibetydligt långsammare 1977 än . Mot bakgrund avväxelkursförändringen och höjningen av mervärdeskatten den 1juni beräknas konsumentpriserna liksom komma att uppgåtill . Med de två alternativ för lönekostnadsökningen som ärutgångspunkt för beräkningar skulle den disponiblarealinkomsten öka med 0,7 resp. . Med en antagenmindre nedgång i sparkvoten räknar jag med en ökning av den privata konsumtionenmed i resp. löneökningsalternativ 1,7 resp. . Exportenhar utvecklats ogynnsammare än väntat . Enligt depreliminära siffror som föreligger skulle exporten ha ökat med , dvs. långsammare än vad som angavs i finansplanen. Tillväxten i årkan väntas uppgå till , räknat enligt den metodik som används inationalräkenskaperna. Råvaruexporten förutses därvid öka något snabbare änfärdigvaruexporten, medan exporten av fartyg väntas minska. Blandvarugrupperna är det främst exporten av massa och papper samt järnmalm somväntas öka förhållandevis snabbt. Vid bedömningen av exportutvecklingen harsjälvfallet hänsyn tagits till effekterna av valutajusteringen. En utgångspunktför kalkylerna har i det sammanhanget varit att de svenska företagen så långtsom möjligt utnyttjar den möjlighet som skapats vid tillfället förvalutajusteringen att sänka exportpriserna på de utländska marknaderna. På detsättet stärks konkurrenskraften via sänkta relativpriser. Positivavolymeffekter ger också successivt intäktsökningar för företagen. Importenväntas öka betydligt långsammare än exporten. a. som en följd avväxelkursförändringen kommer importpriserna dock att öka snabbare änexportpriserna. Med denna utveckling av utrikeshandeln skulle handelsbalansenkomma att förbättras endast obetydligt för och uppvisa ettunderskott på . Tabell9 Bytesbalans för 19751977 Milj.kr., löpande priser Export, varor Import, varor 72 012 74 000 80 217 84 000 89 300 93 000 -3 783 -179 övriga tjänster, netto 1976/77:150 Bilagal Reviderad finansplan 28 Sverigestraditionellt stora överskott i sjöfartsnettot väntas också förbättras något ilöpande priser. Till följd av svårigheterna för svensk rederinäring harsjöfartsinkomsterna legat på en låg nivå under både Turistnettot torde försämras med ytterligare ca 1/2 mil jard kr. Transfereringarna väntas ge ett underskott på , vilket är en försämring med nära . Förutom den av beslutade ökningen av u-landsbiståndet förklaras för sämringen av tranfereringsnettot av räntebetalningarna på den öka de utländska upplåningen. Sammantagetinnebär detta att bytesbalansen skulle uppvisa ett underskott på 12,5miljarder kr. Detta innebär en försämring från Som jag tidigare påpekat kommer effekterna av de vidtagna åtgärderna , inkl. kursjusteringen, att få positiva effekter på handelsbalansen först med en betydande eftersläpning. kan emellertid, med de bedömningar om den internationella konjunkturens utveckling som kan göras, en kraftigt förbättrad bytesbalans förutses. 5 Utblick mot 1978 och 1979 Utformningenav den ekonomiska politiken bör göras mot bakgrund av en långsiktig bedömningav den ekonomiska utvecklingen. En sådan bedömning kan på grund av den storaosäkerhet som råder inte alltid preciseras i detalj. I allmänhet redovisas inteheller i finansplanen och nationalbudgeten någon utbhck bortom det innevarandeåret. Det kan dock i det läge som råder finnas anledning att göra en någotvidare utblick. Härtill kommer att planeringen inom andra enheter i samhället,såsom myndigheter, kommuner, företag och hushåll, är betjänta av att känna tillde framtida bedömningar som ligger till grund för den ekonomiska politikensutformning. utarbetas inom statliga verk och myndigheterutgiftsprogram för /79. Eftersomdet finns betydande trögheter i olika sektorers anpassning måsteframförhållningen i den ekonomiska politiken vara relativt lång. 1 1975 årslångtidsutredning (LU 75) presenterades senast beräkningar av ramar inom vilkaekonomin måste utvecklas för att skulle uppnå bytesbalansmålet 1980. LU75 utgick dock från en trendmässig jämviktstillväxt i ekonomin utan beaktandeav konjunkturutvecklingen. Därutöver har den faktiska utvecklingen under desenaste två åren kommit att avvika i betydande mån från de förutsättningar somLU 75 byggde på. 1 nuvarande läge med svår balansbrist i ekonomin är detdessutom särskilt angeläget att stabiliseringspolitiken infogas i en strå- 1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 29 tegiför hur skall börja marschen mot jämvikt i bytesbalansen. reviderade nationalbudgetens sammanfattningskapitel har redovisats vissakalkyler över den ekonomiska utvecklingen i . Detmåste understrykas att vad som där redovisas är endast en av flera möjligautvecklingsvägar. Avsikten har i första hand varit att bedöma de krav på denekonomiska politiken som en förbättring i bytesbalansen ställer. De finansiellakonsekvenserna har inte närmare preciserats. Tillgrund för kalkylen har lagts en bedömning av den internationella konjunkturutvecklingen.Tillväxttakten i OECD-läderna har antagits öka till 1978 för att 1979 återförsvagas något. Vidarehar förutsatts att svensk industri kan utnyttja den ackumuleradeproduktivitetsreserven och genom en återhållsam inhemsk kostnadsutvecklingsuccessivt sänka de relativa exportpriserna på bearbetade varor 1978och 1979. Detta skulle möjliggöra en förhållandevis stark exportutvecklingsamtidigt som importen hålls tillbaka. Exporten beräknas öka med 1978och 1979 medan importtillväxten beräknas kunna begränsas till 4 resp. . Avvecklingenav överlagren har förutsatts ske jå att lagerstocken vidslutet av 1979 återigen står i en rimlig relation till produktionsnivån.