prop · G00395 · 1976-12-31 00:00:00 — Genom att den nu rådandelågkonjunkturen har blivit ovanligt långt utdragen och den tidigare undersommaren 1976 väntade uppgången i den ekonomiska aktiviteten uteblev harföretagens framtidsbedömningar blivit allt mer försiktiga. Till dessa i huvudsak konjunkturbetingade problemkommer även att vissa industrisektorer står inför betydande strukturellaförändringar. Vissa branscher, t. ex. varvs- och stålindustrierna, kan inomnära förestående tid komma att krympas på ett mycket markant sätt. Det ärgivetvis önskvärt att detta uppvägs av expansion och tillväxt inomandra sektorer. De relaterade förhållandena samt ovissheten om de framtidamarknadsförutsättningarna och konkurrensförhållandena leder emellertid till enstark återhållsamhet i fråga om investeringsinsatser som skulle geutvecklingen ett expansivt drag. Även det kreditmarknadsläge som rått torde ha haft viss betydelse för industrinsinvesteringsmöjligheter. höjdes utiåningsräntorna för kortakrediter . Räntan på långa lån höjdes med 0,5procentenheter. infördes ett utlåningstak som innebar en oförändradutlåningsvolym framåt. Avsikten var att med hänsyn till rådandebytesbalansläge upprätthålla företagens upplåning utomlands. uppmanadesbankerna av att särskilt prioritera utlåningen till industriellainvesteringsprojekt. har desutom, finansieringsmöjligheternapå kapitalmarknaden upprätthållits jämsides med en hög utlåningsvolym frånmellanhandsinstitut som Industrikredit. Kreditpolitikenhar således förts med inriktning på att tillgodose den finansiering somindustrins investeringsverksamhet erfordrar. Anledningen till den lågainvesteringsbenägenheten är således huvudsakligen att söka bland de faktorersom tidigare framhållits. Genom att den ekonomiska aktiviteten i vår omvärldhar varit låg under en ovanligt har många företags vinstläge ochlikviditet kraftigt försämrats. Företagen har också stimuleratstill en likviditetspåfrestande lageruppbyggnad. Osäkerheten om framtiden harlett till en obenägenhet att genom upplåning just nu ytterligare försämra ensedan lång tid sjunkande soliditet. Som en följd härav skjuts ur såvälföretagsekonomisk som samhällsekonomisk synvinkel angelägnainvesteringsprojekt framåt i tiden. De från samhällets sida tidigare vidtagnaåtgärderna i syfte att främja industriinvesteringarna innebär atttillväxttakten i dessa kan bringas upp till en högre nivå än vadföretagens egna planer tydde på. kvarstår dock att en investering idagens läge i många 1976/77: 95 22 falllikväl innebär en belastning på företagens likvida tillgångar och derassoliditet. Det finns därför skäl att anta, att ett icke oväsentiigt antal,såväl från långsiktig effektivitetssynpunkt som vad gäller sysselsättningen påkort sikt, angelägna investeringsprojekt inte kommer till stånd. Mot bakgrund av det nu rådande konjunktur- ochsysselsättningsläget är det angeläget att uppgången i aktiviteten inäringslivet inte onödigtvis fördröjs. Ur en något mera långsiktig synvinkel ärdet angeläget med en nybyggnad och expansion inom näringslivet som motvikttill de nedläggningar som förekommer i vissa branscher. En ökning avproduktionskapaciteten är också en nödvändig förutsättning för nedbringande avunderskottet i de utrikes betalningarna i önskvärd takt. Den svaga efterfråganoch det låga kapacitetsutnyttjandet gör investeringsbenägenheten svag.Samtidigt kan vissa företag ha enbart begränsade säkerheter eller i nuvarandeosäkra konjunkturläge vara obenägna att utnyttja kvarvarande säkerheter vilketförsvårar deras finansieringsmöjligheter. Jag förordar därför att särskildastatiiga garantier i vissa fall skall kunna lämnas för lån som tas upp förangelägna industriinvesteringsprojekt. Statliga garantier bör normalt kunnautgå till av det beviljade lånebeloppet. Syftet med dessa garantier bör vara att få tillstånd ett snabbt utförande av lönsamma investeringsprojekt som stärkerkonkurrensförmågan och medför en ökad produktionskapacitet eller tillförföretaget en effektivare teknik. ersättningsinvesteringar och renoveringarav existerande utrustning bör undantas. Investeringarna skall avse bestämdaoch klart avgränsade nya projekt. Ett gmndläggande villkor för kreditgaranti bör varaatt beställningar av utrustning eller material har skett och investeringenpåbörjats och att projektet därefter drives i normaltakt. Till ansökan skall därför fogas förutom utförlig kostnads- och lönsamhetskalkyl en tidplan för projektet. Av ansökan bör framgå om statliga lån eller bidragsökts eller beviljats till projektet. Det finns inte anledning att bygga upp någonsärskild administration för de lån för vilka garanti skall ställas. Jagfömtsätter att företagen vänder sig till sina ordinarie bankförbindelser och-att dessa beviljar lånen efter vanlig bankmässig prövning. Den lånebeviljandebanken förutsätts betinga sig säkerhet motsvarande bankmässiga villkor på 60 %av lånebeloppet. Även för Överskjutande del av lånet skall säkerhet uttagasoch eventuellt överhypotek pantförskrivas till staten. Dessa säkerheter skallfölja efter bankens. I första hand skall möjligheten att betingasig säkerheter i investeringsobjektet beaktas. Lån med utnyttjande avstatsgaranti får beviljas av affärsbank, sparbank, föreningsbank, bankägtfmansieringsföretag som bedriver leasing samt Investeringsbank AB.Efter det att investeringen tagits i nor- 1976/77: 95 23 maltbruk bör möjlighet finnas till låneavlyft. Statsgarantin bör kvarstå även vidett sådant avlyft. Statsgarantin bör även kvarstå om banken utnyttjarmöjligheterna till återlån i AP-fondema. För att säkerställa möjligheterna till avlyft börsärskilda möjligheter öppnas via Investeringsbanken. Vid de överläggningar somförekommit med Investeringsbanken i denna fråga har man från bankens sida förklaratsig villig att, under fömtsättning att medel ställs till förfogande, medverkatill låneavlyft i den omfattning som behövs. De frågor som rör bankensmedverkan bör regleras senare i en särskild överenskommelse mellan staten ochbanken. Endast lån till investeringar som drar en kostnadav minst 5 milj. kr. bör kunna komma i fråga för statlig garanti. Förinvesteringar av mindre storleksordning bör de av statens industriverkadministrerade industrilånegarantierna kunna utnyttjas. Jag erinrar om denutvidgning av garantiramarna som föreslås på annat ställe i denna proposition. Garanti bör kunna lämnas för av normalthögst . Om särskilda skäl föreligger bör högst kunna medges.Garantin bör reduceras i samma takt som lånet återbetalas. Jag anser det väsentligt att de mot garantiernasvarande lånen ges en sådan utformning att de, mot bakgrund av vad jag haranfört tidigare, inte ytterligare belastar företagens likviditet i den nurådande situationen. Garanti bör således beviljas endast under förutsättningatt det lånesökande företaget beviljas amorteringsfrihet och anstånd medräntebetalningarna till dess anläggningen tagits i normal drift, dock . Vidare bör gälla att utbetalningen av lånebeloppet sker i rater medhänsyn lill investeringsprojektets fortskridande. Ränte- och avbetalningsuppskovetbör räknas från tidpunkten för första utbetalning. Den ackumulerade räntan, somläggs till det primära lånebeloppet, bör täckas av den statliga kreditgarantin.Jag räknar med att den statliga garantin skall påverka räntan på ett för detinvesterande företaget gynnsamt sätt. Jag vill även anmäla attInvesteringsbånken förklarat sig villig att beträffande lån söm banken avlyfterpröva möjligheten av annuitetsbetalning. Detta bör en betydande fördel förföretagen och bör göra dem mer benägna att med utnyttjande av denna låneformmed statlig garanti igångsätta angelägna investeringsprojekt. Det bör ankomma på statens industriverk att prövafråga om statlig garanti. I särskilda fall prövas fråga om sådan garanti avregeringen. För investeringsbelopp över 50 milj. kr. skall frågan alltid prövasav regeringen. Jag beräknar en total garantiram öm 1 000 milj. kr.Med hänsyn till att ackumulerad ränta skall inrymmas inom garantiramen, täckerdetta primära lånebelopp på totalt ca 1 500 milj. kr. För attInveStéririgsban-ken skall ha möjlighet ätt ge låneavlyft i tillräckligomfattning krävs att motsvarande medel ställs' till bänkens förfogande utöveirredan pla- 1976/77: 95 24 Jag avser,;att, noggrant följa bankens utveckling och vidta deåtgärder som erfordras för att säkerställa detta. Vidare erfordras en utökningav bankens upplåningskapacitet utöver vad som f. n. gäller. Regeringen har ibudgetpropositionen 1977 (prop. 1976/77: 100 bil. 17 s. 80) föreslagit attbankens upplåningsrätt ökar från nuvarande 5 500 milj. kr. till ca 9 000 milj,kr. föreslogs en ökning av den statliga garantin förInvesteringsbankens förpliktelser från 2 000 milj. kr. till 4 000 milj. kr. Vidriksdagens bifall till förslagen ökar detta bankens upplåningskapacitet itillräcklig omfattning. bör, för att de föreslagnaåtgärderna snabbt skall kunna få effekt, bemyndigas att under innevarandebudgetår i avvaktan på beslut och under förutsättning av attriksdagen medger att garantier beviljas i enlighet med de riktlinjer jag härhar angett besluta om garantier. Med hänvisning till vad jag nu har anförthemställer jag.att regeringen föreslår att 1. medge att statlig garanti enligt vad jag har förordat beviljas för låntill investeringar med 1 , 2. till Täckande av förluster vid investeringsgarantier till vissaföretag för /78 under fjortonde huvudtiteln anvisa ettförslagsanslag av . 2 Energibesparande åtgärder inom näringslivet I statsbudgeten för /77 har underanslagsrubriken i näringslivet m. m. anvisats ett reservations anslag av 81 milj. kr. Från detta anslag bestrids utgifter för statsbidragdels enligt förordningen (1975: 422) om statsbidrag till energibesparandeåtgärder mom näringslivet m. m. (ändrad 1976: 238), dels enligt kungörelsen(1974: 250) om statsbidrag till energibesparande åtgärder inom trädgårdsföretag.Bidragsverksamheten administreras av statens industriverk utom vad gällerenergibesparande åtgärder, inom trädgårdsnäringen. Bidrag lämnas för åtgärder i byggnader, föråtgärder inom industriella processer samt för uppförande av vissa prototyperoch demonstrationsanläggningar m. m. Bidrag utgår för åtgärder som syftar till bättrehushållning med energi eller användning av annat bränsle än olja inom industriellaprocesser och byggnader. Till prototyper och demonstrationsanläggningar lämnasbidrag för att introducera sådan ny teknik som innebär bättre hushållning medenergi eller återvinning av energikrävande varor eller av energi ur avfall.Bidrag kan också utgå till sådana energiproduktionsanläggningar som innebärtillämpning av teknik som väntas bli lönsam. 1976/77: 95 25 Bidragutgår f. n. med högst av godkända kostnader för prototyper ochdemonstrationsanläggningar m. m. och med högst av godkända kostnader förövriga åtgärder. Stödet till energibesparande investeringar inomnäringslivet m. m. infördes (prop. 1974:69, CU 1974:21, JoU 1974:19, rskr 1974: 180, rskr 1974: 196). har anvisat sammanlagt248 milj. kr. för sådant stöd till näringslivet och för administration m. m. avdetta stöd. Av de anvisade medlen har 53 milj. kr. beräknats för åtgärder inäringslivets byggnader, 130 milj. kr. för åtgärder inom industriellaprocesser, 58 milj. kr. för framtagande av prototyper' ochdemonstrationsanläggningar m.m. och 7 milj. kr. för åtgärder i trädgårdsnäringensbyggnader. För att under mnevarande år stimulera industrinsinvesteringar och därmed förbättra sysselsättningsläget är det enligt minmening motiverat att tillfälligt förstärka även det statliga stödet tillenergibesparande investeringar inom näringslivet. Åtgärden bör utformas så attföretagen får en stimulans att snabbt lägga ut beställningar av maskiner ochannan utrustning hos tillverkningsindustrin. Detta kan åstadkommas genom attnuvarande bidrag till energibesparande åtgärder i näringslivet under begränsadtid byggs på med ett särskilt tillägg. Särskilt tillägg bör således kunnamedges utöver bidrag som lämnas enligt förordningen om statsbidrag tillenergibesparande åtgärder inom näringsUvet. Eftersom avsikten är att stödjatillverkningsindustrin bör det särskilda tillägget enbart avse åtgärder ienergibesparande syfte inom industriella processer. Nuvarande regler ochbedömningsgrunder i övrigt för bidragsgivningen avseende energibesparandeåtgärder inom industriella processer bör inte påverkas av att tillägget införs.Dessa regler och bedömningsgrunder bör i tillämpliga delar gälla även vidbeslut om särskilt tillägg. En fömtsättning för att tillägg för enenergibesparande åtgärd skall medges skall vara att maskiner och annan störreutrustning beställs före och levereras före den 1 januari 1978.Tillägget bör utgå av godkända kostnader för åtgärden. När det gällerbeställning av omfattande utrustning kan det emellertid visa sig svårt attklara leverans till . I sådana fall bör om särskilda skältalar för det tillägg kunna medges även om utrustningen levereras viss tidhärefter. Vad jag förordar innebär att ytterligare medelbehöver ställas till förfogande under anslaget Energibesparande åtgärder inomnäringslivet m. m. under innevarande budgetår. Det tillkommande medelsbehovetberäknar jag till 100 milj. kr. Jag förordar därför att 100 milj. kr. tillförsanslaget på tilläggsbudget III till statsbudgeten för innevarande budgetår. Vidmedelsberäkningen har jag tagit hänsyn också till kost- 1976/77: 95 26 nadernaför administration m. m. av verksamheten. För att den föreslagna åtgärden snabbt skall kunnafå avsedd effekt bör industriverket bemyndigas att i avvaktan på riksdagensbeslut och med förbehåll för alt ställer erforderliga medel till förfogande i enlighet med de riktiinjer jag här har angett besluta om bidrag ochsärskilt tillägg intill 100 milj. kr. utöver vad som har ställts tillverkets förfogande för bidrag till energibesparande åtgärder inom industriellaprocesser. Jag återkommer härtill senare denna dag. Med hänvisning till det anförda hemställer jag attregeringen föreslår att 1. godkänna vad jag har förordat rörande särskilt tillägg till statsbidragtill vissa energibesparande åtgärder inom näringslivet, 2. till Energibesparande åtgärder inom näringslivet m. m. påtill-läggsbudget III till statsbudgeten för /11 anvisa ettreservationsanslag av . 3 Utvecklings- och etableringsfrämjande åtgärder Vissa skrivelser I skrivelse harNorrbottendelegationen (I 1976: 04) hemställt bl. a. om 5 milj. kr. för att isamarbete med bl. a. högskolan i och företagareföreningen i Norrbottenslän genom olika företagsutvecklande åtgärder m. m. stimulera till industrielltillväxt i . I skrivelse har statensindustriverk hemställt om 10 milj. kr. a. tillfälliga konsultinsatservid företagareföreningarna i krisdrabbade län med syfte att tillvaratautvecklingsmöjligheter i mindre och medelstora företag. De mindre och medelstora företagen småföretagen har stor betydelse för produktion, sysselsättning och regional utveckling.Drygt en tredjedel av det totala antalet anställda i tillverkningsindustrin ärsysselsatta i sådana företag. En livskraftig och expanderande småföretagssektorär därför en viktig förutsättning för trygg och ökad sysselsättning på mångaorter i landet. Regeringen avser att senare under detta år redovisa en samladsmåföretagspolitik. Företagareföreningarna har som främsta uppgift attpå regional nivå genom olika stödåtgärder medverka till att bevara ochvidareutveckla lönsamma småföretag, i första hand inom tillverkningsindustrin.Företagsservicen omfattar bl. a. information, kontaktförmedling, teknisk 1976/77: 95 27 ochekonomisk rådgivning samt konsultverksamhet. Sistnämnda verksamhet är tillskillnad mot de övriga, för vilka medel anvisas över bl. a. statsbudgeten, iprincip avgiftsbelagd för företagen. Jag har redogjort för de svåra problem som möter stora delar av vårt näringsliv med åtföljande hot motsysselsättningen. Mot den bakgmnden anser jag det vara naturligt atlverksamheten intensifieras i de företagareföreningar som arbetar i regioneroch orter med särsldlda sysselsättningsproblem. I första hand bör ytterligareinsatser i sådana områden ske i form av konsultservice i utvecklings- ochetableringsfrämjande syfte. Insatsema bör planeras och genomföras i samarbetemed bl. a. regionala och centrala myndigheter. De utvecklingsfrämjande åtgärderna bör inriktas pådels företag som kan bedömas ha goda tillväxtmöjligheter och som således harförutsättningar att bidra till ökad sysselsättning, dels på företag som pågmnd av t. ex. sin branschtillhörighet eller sitt beroendeförhållande iegenskap av underleverantör till ett krisdrabbat annat företag har eller kanväntas få allvarligare sysselsättningssvårigheter. Insatserna bör omfatta bl.a. företags-, marknads- och produktanalyser i syfte att klarlägga det enskildaföretagets konkurrenskraft och speciella utvecklingsmöjligheter. De bör infattaäven genomförande och uppföljning av sådana effek-tivitetshöjande åtgärder sompå grundval av analyserna bedöms nödvändiga i företaget. Tonvikten bör läggaspå rådgivning m. m. inom områdena produktutveckling, marknadsföring och export. De etableringsfrämjande åtgärderna bör inriktas pådels presumtiva nyföretagare med utvecklingsbara projektuppslag, delsetablerade företag med planer på filialutläggning av produktion eller annanverksamhet. Atgärdema syftar alltså till att skapa bl. a. nyasysselsättningstillfällen. Medhänsyn till behovet av att åtgärderna sätts in med eftersträvad snabbhet ocheffektivitet är det enligt min bedömning nödvändigt att berörda föreningar gesmöjlighet att anlita utomstående konsulter förmedverkan i uppgifterna. Dessa konsultinsatser bör ställas till företagensförfogande till subventionerade priser. De regionala utvecklings- ochetableringsfrämjande åtgärderna bör kompletteras med vissa centralakartläggningsinsatser. Sålunda anser jag det vara angeläget att statensindustriverk ges möjlighet att med anlitande av utomstående experter ta framfaktaunderlag av mer övergripande karaktär. Behov kan finnas t. ex. attstudera och analysera kris-hotade delbranscher med stort inslag av småföretag. På statsbudgeten för /77 är underreservationsanslaget Företags- och branschfrämjande åtgärder uppförd enanslagspost Främjande av företagsservice med 8,4 milj. kr. Från anslagsposten,som disponeras av statens industriverk, utgår bidrag till företagareföreningarnasserviceverksamhet tiU småföretagen. 1976/77: 95 28 (prop.1976/77: 100 bil. 17 s. 72) föreslås att anslagsposten för /78skall föras upp med 11 milj. kr. Kostnaderna för de åtgärder av engångskaraktär somjag här förordar är f. n. svåra att skatta. Jag beräknar medelsbehovet tillhögst 5 milj. kr., varav högst . för kartläggningsinsatser m. m. vidstatens industriverk. Det bör ankomma på industriverket att inom ramen för dettotala beloppet avgöra i vilken omfattning medel bör utgå till de avNorrbottendelegationen aktualiserade åtgärderna. De tillkommande insatserna kan innebära medelsbehovför företagsservice redan under innevarande budgetår utöver vad som harberäknats för anslagsposten. Enligt vad jag har erfarit torde emellertid medhänsyn till beräknad kassamässig reservation under anslaget Företags- ochbranschfrämjande åtgärder för /77 medel finnas tillgängliga.Jag avser i annat sammanhang föreslå regeringen att besluta om de ändringar iföreskrifterna för anslaget som behövs. Det ökade medelsbehov som tUl följd avmina förslag kan uppkomma under nästa budgetår får vid behov tas upp påtilläggsbudget. bör i enlighet med de riktlinjer somjag har angett fördela medlen för regionala åtgärder till företagareföreningarsom är verksamma i regioner med särskilda sysselsättnings- eller strukturproblem.Utgångspunkter bör härvid vara de regioner som antingen blir föremål försärskilda regionalpolitiska åtgärder från regeringens sida eller inrymmerföretag som beviljas tillfälliga sysselsättningsbidrag enligt det förslag somchefen för tidigare denna dag har lagt fram. Med hänvisning till det anförda hemställer jag attregeringen föreslår att godkänna de riktiinjer för utvecklings- ochetableringsfrämjande åtgärder m. m. som jag har förordat. NORSTEDTSTRTCKERl STOCKHOtH 1977 770180