prop · G0031 · 1976-12-31 00:00:00 — Gällande beslämmelser ispecialförfaiiningarna att skälen för beslut skall anges i protokollet kandärför utgå. Exempel på °n sådan lösning finns bl. a. i lagen (1973:861) omlokal kristidsförvaltning (5S). Den nu förordade lösningen innebär att despecialreglerade nämndernas skyldighet atl motivera andra beslut än de sommeddelas i sådana kvalificerade partsärenden som kan överklagas genomförvaltningsbesvär faller bort. Föreskrifterna om motivering av samtliga beslultorde inle ha tillämpats särskilt strikt i övriga ärenden. I den mån det är önskvärt alt kräva motivering avandra beslut av specialreglerad nämnd än de som omfattas av förvaltningslagensföreskrift om beslutsmotivering, bör den utvägen väljas an nämnda föreskriftstillämpningsområde utvidgas. Exempel härpå finns som har redovisats ibarnavårdslagen. Enligt särskilda bestämmelser i barnavårdslagen(I4S Ijärde stycket) är förvaltningslagens föreskrifter om bl. a.beslutsmotivering tillämpliga också i sådant barnavårdsärende i vilket meddelasbeslul som kan överklagas genom kommunalbesvär. Föreskrifterna skall enligtsamma beslämmelser tillämpas också på beslut under ärendeshandläggning. Skäl att nu ompröva dessa bestämmelser, som infördes vidförvaltningslagens tillkomst, finns inte. Som förut har lYamhållits saknas f n. i KL reglerom rättelse av förbiseendefel. föreslår att en sådanregel las in i lagen (26 S tredje sycket EKL). Den föreslagna bestämmelsen germöjlighet atl före besvärstidens utgång rätta såväl fullmäktiges som styrelsensoch oreglerad nämnds protokoll, om delta på grund av skrivfel, räknefel ellerannat lörebiseende uppenbart har avfaiials felaktigt. Om utredningens förslag förverkligas, uppkommerfrågan om kommunallagens räiielseregel skall gälla också de specialregleradenämndernas protokoll. Delta förefaller vara en lämplig huvudregel. 1 den måndet är fråga om kvalificerat partsärende, vilket avgörs genom beslut som kanöverklagas genom förvaltningsbesvär, gäller redan förvaltningslagens regel omkom- Prop.1976/77:1 188 munikaiionmed part innan rättelse av förbiseendefel vidtas (19 S). Skäl att ändra dennaordning finns inte. Hinder synes inle föreligga mot atl låta båda reglernagälla beträffande de kvalificerade partsärendena. Tvärtom talarrättssäkerhetsskäl loren sådan lösning. Den räiielseregel somkommunallagsuiredningen föreslår kommer härvid alt gälla samtliga ärenden hosden specialreglerade nämnden. 1 den mån protokollet redovisar beslut sominnebär myndighetsutövning mot enskild och som kan angripas medförvaliningsbesvär gäller härutöver fortfarande 19 S förvaltningslagen med delförstärkta rättsskydd denna regel innebär. Detta bör uttryckligen anges ihänvisningen lill KL. Av den redogörelsen för gällandebestämmelser framgår atl reglerna om ansvaret för och justeringen avkommunstyrelsens protokoll är tillämpliga på de specialreglerade nämndernasprotokoll genom särskilda hänvisningar i specialförfaltningarna. Det finns inleskäl att ändra denna ordning. gäller atl såväl kommunstyrelsensoch oreglerad nämnds protokoll som specialreglerad nämnds protokoll skallinnehålla förteckning över närvarande nämndledamöter. Kommunallagsutredningenföreslår som förut nämnts all kommunallagens reglerom närvaroredovisning skalländras så all redovisningen kan ske inle bara genom en förteckning över de närvarandeledamöterna utan också genom alt de som är frånvarande anges. Denna ordningsynes utan komplikationer kunna tillämpas också på de spcialregleradenämndernas protokoll. Om utredningens förslag förverkligas, bör därförspecialförfattningarnas proiokollsbestämmelser jämkas så alt rådandeenhetlighet behålls. I delta avsnitt behandlas de i översynsarbetetaktuella specialförfailningarnas nämndregler, i den mån de avviker frånkommunallagens molsvarande avsnitt och inte har avhandlats. Regler om antal ledamöter ges i samtliga häraktuella specialförfaltningar. I två fall avviker föreskrifterna från den regelom minst fem ledamöter som gäller för kommunstyrelsen. Skolstyrelse skallsålunda ha minst sju ledamöter (13 S skollagen) och social centralnämnd minstnio (3 S lagen om social centralnämnd m. Föreskrifterna om suppleanter stämmer överens medkommunallagens regler i samtliga aktuella författningar utom nykterhelsvårdslagen,där antalet suppleanter i nykierhelsnämnd anges lill minsi hälften av anialetledamöter. Bestämmelsen i 31 S första stycket KL om att suppleanter väljs avkommunfullmäktige till del antal fullmäktige bestämmer anses innebära alt minsten suppleant skall utses. 1 stället för jävsregeln i 37 S andra stycket KLgäller för alla här aktuella nämnder förvaltningslagens jävsregler (4 och 5 SS)i samtliga ärenden. Prop.1976/77:1 189 Brandstyrelses rätt alt lill kommunstyrelsenöverlämna sill arkiv följer av en hänvisning lill 45 S KL (3 a S 1 mom. andraslyckei brandlagen). Molsvarande beslämmelse finns posiiivi uilrycki iskollagen (12 S) och socialhjälpslagen (10 S) men saknas i övrigaspecialförfaltningar. De oreglerade nämnderna ges i 45 S KL en möjlighet attlill kommunstyrelsen överlämna sina arkivhandlingar. Kommunallagsuiredningenföreslår alt fullmäkiige skall få föreskriva formerna för arkivvärden (40 Stredje stycket EKL). De särregler i specialförfaltningarna som intebehandlats här eller i föregående avsnitt kan beskrivas som en regleringutöver kommunallagens beslämmelser. I allmänhei har dessa ytterligare reglersin grund i nämndens specialreglerade arbetsuppgifter. Som framgår av det föregående är del, utöver detidigare behandlade detaljföreskrifterna, endast i ett fåtal avseenden somspecialförfailningarnas nämndregler avviker från kommunallagens molsvaranderegler. Utöver jävsreglerna gäller delta föreskrifterna om antal ledamöter ochsuppleanter och om arkivvård. Föreskrifterna om antal ledamöter anger genomgåendeminimianlal. är minimiantalet sju, för social centralnämndnio. eller social centralnämnd obligatoriskt skall ha flerledamöter än exempelvis kommunstyrelsen förefaller svårt alt motivera. Detligger ett värde i sig all till nämnderna knyts så många förtroendemän som ärmöjligt med hänsyn till kravet på effektivitet och arbetsduglighet. Det börkunna överiämnas åt kommunerna alt själva fastställa antalet ledamöter i nämndernautöver ett minimianlal, som lämpligen kan vara del som gäller förkommunstyrelsen. Särbestämmelserna föreslås därför utgå. Det bör särskiltunderstrykas att detta förslag inte åsyftar en minskning av antaletnämnd-ledamöter ulan har sin grund uteslutande i en strävan att nå en enhetligreglering med ett minimum av detaljföreskrifter. Antalet suppleanter skall i nyklerhetsnämnd uppgåtill minst ledamöter. Molsvarande föreskrift saknas förövriga nämnder och inga skäl lalar för all behålla den. Beträffande jävsreglerna synes ingen ändring varapåkallad. Det skall också framhållas att kommunallagsuiredningens förslaginnebär en anpassning lill förvaltningslagens regel om släktskapsjäv. De olikheter som har konstaterats beträffandeföreskrifterna om de specialreglerade nämndernas arkivvård förefaller saknaberättigande. En flertal kommuner har byggt upp gemensamma arkiv för hela denkommunala förvaltningen. Den regel som kommunallagsuiredningen föreslår om attfullmäktige beslutar om arkivvården bör bli tillämplig också på de specialregleradenämnderna. Därigenom anpas.sas lagstiftningen till praxis och de särskildabestämmelserna i specialförtallningarna kan slopas. 1976/77:1 190 5.9 Närmare om förslagen till författningsändringar De överväganden som har gjorts i deföregående avsnitten har len fram lill all goda löruisätiningar finns för atlmed ctl minimum av särregler anpassa de olika specialförfailningarnas regler omnänmdernas organisation och arbetsformer lill kommunallagens motsvarandebestämmelser. Genomgående föreslås i det följandeen hänvisning i alla behandlade specialförfaltningar tillkommunallagsutredningens enhetliga kommunallag. Den bör ges i princip följandelydelse: skallbestämmelserna i 33 S, 34 S första stycket, 35-3o SS, 39 S första stycket samt40-42 SS kommunallagen äga motsvarande tillämpning. Nämndens protokoll behöver dock ejupplaga annat än uppgift om närvarande ledamöter och beslutet i varje ärende.Föreskrifter om i vilken uislräckning beslul skall innehålla de skäl som harbestämt utgången finns i 17 S förvaltningslagen (1971:290). Föreskrifter omrättelse av beslut finns i 19 S samma lag. Utan hinder av 2 S 2förvaltningslagen äger 4 och 5 SS nämnda lag lill-lämpning i samtliga ärendenhos x-nämnd. Smärre avvikelser behövs på grundav atl skolstyrelses protokoll skall vara fullständigt, alt hänvisningen till17 S förvallningslagen inte låter sig infoga i barnavårdslagen saml all vissabegränsningar i delegationsrätten gäller beträffande några grupper av ärenden,som innefattar kvalificerad myndighetsutövning. 1 stort kan den angivnanormalhänvisningen dock användas, varigenom ett stort antal motsvarande ellerlikartade regler i specialförfaltningarna kan mönstras ut. förslagtill ny lagtext (1-3 kap.) redovisas i bilaga 14. 1 detta sammanhang har endastpreliminära överväganden kunnat göras beträffande de särskilda lösningar somfordras för . Inte heller de särskildaöverväganden som den nya regeringsformen påkallar om olika reglers status avlag eller torordning återspeglas i författningsförslagen. I detta kapitel sammanfattas förstförslagen till ändringar i KL, varefter förslagen till ändringar ispecialförfattningarna redovisas . Förekommande hänvisningartill komunallagens bestämmelser avser kommunallagsuiredningens förslag tillenhetlig kommunallag. 5.9.1 Förslog lill ändringar i KL 1 ett föregående avsnitt (5.3)föreslås alt en regel om proportionell valmetod skall införas beträffande valtill hälsovårdsnämnd och nyklerhetsnämnd m. fi. Denna förstärkning av minoritelsskyddei nås genom alllillämplighelen 1976/77:1 191 av kommunallagens bestämmelse om proportionella val (24 Stredje slyckei EKL) uividgas. Begränsningen lill de oreglerade nämndernaslopas. Spe-cialtörlaliningarnas regler i ämnei kan därigenom tilgå. 1 eii tidigare avsniil (5.5)föreslås an kommunfullmäktige sjiilva skall laslsiälla fördelningen mellannämnderna av vissa förvaliningsuppgifter. Den lämpligasie meioden allåstadkomma dena är att foga en nyii fjärde stycke lill 43 S EKL. Ändringsförslagen, som av praktiskaskäl utformats som förslag lill ändringar i kommunallagsuiredningens förslag(EKL), redovisas i bilaga 1. 5.9.2 Förslag lill ändringar i brandlagen Brandlagsliftningens modernautformninggörattdeändringarsom föreslås här får begränsad praktisk betydelse.Brandlagens regler fyller ganska högt ställda anspråk på enkelhet och - vadbeträffar brandstyrelsens arbetsformer - frånvaro av deialjbestämmelser. 1 3 S ges brandstyrelsen ettallmänt förvaltningsansvar för brandförsvarets angelägeneheter. Paragrafenändras så alt det framgår alt fullmäktige beträffande brandförsvaret får fattasådant beslut som avses i det nya Ijärde stycket i 43 S EKL. Den allmänna hänvisningen lill KLersätter nuvarande 3 a S brandlagen. Sakligt innebär detta att bestämmelsen omden begränsade protokollsskyldigheten ges en bättre utformning och att regelnom brandchefs ovillkorliga närvarorätt och falska reservationsrätt ersätts avden regel om möjlighet att tillkalla bl. a. tjänsteman som kommunallagsuiredningenhar föresiagii skall gälla hela den kommunallagsreglerade sektorn. Förslaget redovisas i bilaga 2. 5.9.3 Förslag lill ändringar i byggnadsstadgan sammansättning ocharbetsformer regleras i byggnadsstadgans första kapitel. En tillämpning av den föreslagnahänvisningen lill KL medför att en betydande del av textmassan kan undvaras. 1 enlighet med vad som harföreslagits slopas närvarorätten för de tjänstemän som harlöredragsningsskyldighei hos nämnden liksom den falska reservationsrätt somtillkommer dessa och andra tjänstemän. Bestämmelser om skyldighet för nämndenatl underställa beslul om delegation ersätts av kommunallagensdelegalionsregler. gällande begränsning i delegationsrättenbeträffande vissa kvalificerade ärendegrupper behålls. I byggnadsstadgan återstår avnämndbestämmelserna därmed hänvisningen till KL med viss inskränkning idelegationsrätten och en löreskrilt om viss personal hos nämnden.Del kangivetvis också ifrågasättas om del är Prop.1976/77:1 192 nödvändigtan behålla dessa regler. De har dock en sådan ultörmning all de knappast kananses innebära en besvärande detaljreglering och de bör därför prövas vidövervägandena i anledning av bygglagutredningens betänkande. Förslagetredovisas i bilaga 3. 5.9.4 Förslaglill ändringar i skollagen och skolförordningen Skolstyrelses sammansättning och arbetsformerregleras i 2 kap. skollagen. Bestämmelserna i 12-16 och 18 SS ersätts av dengenomgående hänvisningen till KL. Skyldigheten atl föra protokoll enligtreglerna i KL kvarstår dock fullt ut. Liksom f n. undanias en ärendegrupp fråndelegation. De torändringar detta förslag innebär är i korthettäljande. Minimiantalet ledamöter sänks från nuvarande sju till fem, vilkelgäller för kommunstyrelse och fiertalet övriga nämnder. Det skall erinras omatl med detta förslag självfallet inte aves atl minska antalet förtroendemänutan endast atl överlämna åt kommunerna att själva utforma sinnämndorganisation. Vidare anpassas valbarhetsreglerna till de reglerkommunallagsuiredningen föreslår beträffande kommunstyrelsen, vilkel bl. a.innebär atl skolchefen blir valbar lill skolstyrelsen. Hans med tjänstenförenade rätt och skyldighet alt närvara vid slyrelsens sammanlräden slopasliksom hans falska reservationsrätt. Ett par ändringar föreslås också i skollagen ochskolförordningen som en följd av det tillägg lill 43 S EKL som har föreslagilsi det föregående. Sålunda föreslås atl 8 S iredje stycket skollagenutgår. 1 detta stycke föreskrivs att kommunfullmäktige kan uppdra förvaltningoch verkställighet i fråga om byggnad och mark för skola, som står underskolstyrelsens förvaltning, åt annan nämnd liksom atl motsvarande uppdrag kanlämnas beträffande anställning m. m. av viss personal. Bestämmelserna blir överflödiga,om en hänvisning till 43 S fjärde stycket EKL ges i 9 S skollagen saml i 17kap. 55 S och 18 kap. 9S skolförordningen. Slutligen föreslås molsvarande ändringar i reglernaom landstingskommuns utbildningsnämnd (3 kap. skollagen). Förslag till ändring i skollagen redovisas i bilaga4, förslag till ändring i skolförordningen i bilaga 5. 5.9.5 Förslaglill ändringar i lagen om social centralnämnd Förslagen lill ändringar i lagen om socialcentralnämnd motsvarar i stort sen ändringsförslagen belräffande de särskildavårdlagarna. Den hänvisning till KL som föreslås i samtligaspecialförfaltningar kompletteras här, liksom i barnavårdslagen, med enhänvisning beträffande proiokollföringen till 14 S tredje stycketbarnavårdslagen. De begränsningar i delegationsrätten som föreskrivsför vissa barnavårds-och nyklerhetsvårdsärenden upprätthålls i förslaget genomatl de regler här- Prop.1976/77:1 193 omsom skall gälla för och nykterhetsnämnd görs tilllämpliga äveni kommun, som har fattat beslut om att inrätta social centralnämnd. Delta skergenom att 2 S första stycket lagen om social centralnämnd ändras så atl delegaiionsbestämmelsernai de särskilda vårdlagarna inte längre undantas från tillämplighet i sådankommun som den begränsning i delegationsrätten inyklerhetsvårdsärenden som f n. finns i lagen om social centralnämnd förs överlill nykterhelsvårdslagen. Bestämmelsen i 2 S andra stycket lagen om socialcentralnämnd kommer därefter att medföra atl delegaiionsbestämmelserna i desärskilda vårdlagarna blir tillämpliga på social centralnämnd. Med samma metod kan bestämmelserna i 6 S omordförandedelegation slopas. De ändringar i KL som föreslås innebär atl reglernai lagen om social centralnämnd om rätt att tillkalla särskilda sakkunniga ochom tillsättning av tjänst, som nämnden har gemensamt med annan nämnd, kanmönstras ut. Förslaget innebär sålunda all lagen, utöverinledande beslämmelser om inrättande av social centralnämnd och omtillämpligheten av föreskrifterna i de tre vårdlagarna i sådant fall,beträffande social centralnämnd endast innehåller hänvisning till KL.Beträffande social disiriktsnämnd begränsas bestämmelserna på motsvarande sätt. Sakligt innebär ändringarna i huvudsak allföreskrivet minimiantal ledamöter minskas från nio till för övriga nämndergällande fem, vilkel, lika litet som motsvarande ändring belräffandeskolstyrelsen, avses få någon styrande effekt. Vidare utgår rekommendationen omanlitande av juridisk och medicinsk sakkunskap och nämndensdelegationsmöjligheter vidgas till atl omfatta också andra ärenden änsocialhjälps-, barnavårds-och nyklerhetsvårdsärenden. Belräffande social disiriktsnämnd föreslås altförbudet att göra framställning eller avge yttrande lill fullmäktige slopas.Kommunfullmäktige bör få avgöra om disiriktsnämnd skall ges sådan befogenhet. Förslagetredovisas i bilaga 6. 5.9.6Förslag lill ändringar i socialhjälpslagen De ändringar som föreslås i socialhjälpslagensnämndregler är sakligt sett av begränsad betydelse, även om en betydandetextmassa utgår. Normal-hänvisningen till KL föreslås ersätta 3-5 SS, 8 S andraoch iredje styckena samt 10 §. Bestämmelsen om egendomsförvaltning i 6 § utgåroch regeln om nämndens allmänna förvaltningsansvar kompletteras med enhänvisning till 43 S Ijärde stycket EKL. Övriga beslämmelser kvarståroförändrade. De sakliga förändringar förslaget innebär inskränker sig i stortsett till vad som följer av kommunallagsutredningens förslag till nykommunallag och de förslag till ändringar i KL som har redovisats. Förslagetredovisas i bilaga 7. 13 1976/77. Prop.1976/77:1 194 5.9.7 Förslagtill ändringar i barnavårdstagen Beträffande barnavårdslagen föreslås attrekommendationen om att jurist skall vara ledamot i nämnden eller att juridisktbiträde i annat fall bör anlitas skall utgå. Bestämmelsen omegendomsförvaltning i 3 S utgår och regeln om nämndens allmännaförvaltningsansvar kompletteras med en hänvisning lill 43 S Ijärde stycketEKL. 1 övrigt föreslås den hänvisning till KL somgenomgående används ersätta ett flertal bestämmelser. Hänvisningen kompletterasmed den regel om begränsning av delegationsrätten som ges i 12 Sbarnavårdslagen. Reglerna om nämnden och dess arbetsformer kan därigenombegränsas till hänvisningen till KL, bestämmelsen i 9 S, som reglerar bl. a.samarbete med andra organ, regeln i 11 S om ordförandedelegation i vissa fallsamt föreskriften i 13 S, som ger regeringen möjlighet att medge undantag frånföreskriven organisation och undantar från tillämpligheten avbarnavårdslagens nämndregler. Förslagetredovisas i bilaga 8. 5.9.8 Förslaglill ändringar i nykterhelsvårdslagen m. m. Nykterhetsvårdslagens regler om kommunalnyklerhetsnämnd föreslås ändrade på i huvudsak samma sätt som reglerna omsocialnämnd och . Sakligt innebär detta atl kravet pä alt såväl mänsom kvinnor skall vara företrädda slopas liksom rekommendationen om atl läkareskall vara ledamot i eller biträde ål nämnden. Nämndens möjlighet all delegerabeslutanderätt utvidgas väsentligt. Bestämmelsen i lagen om social centralnämndom att delegation inte får ske i vissa kvalificerade nyklerhetsvårdsärendenfiyltas till nykterhelsvårdslagen. Övriga ändringar är sädana som följer avEKL. Förslagetredovisas i bilaga 9. Som tidigare framhållits kan lagen om tillsättningav vissa befattningshavare inom socialvården i och med de föreslagnaändringarna i socialvårdslagarna upphävas. Förslag till lag härom redovisas ibilaga 10. 5.9.9 Förslaglill ändringar i hälsovårdsstadgan m. m. Flertalet bestämmelser i hälsovårdsstadgans 2 kap.,som reglerar hälsovårdsnämnds sammansättning och arbetsformer, föreslås utgå. Den genomgående hänvisningen lill KL, somkompletteras med nuvarande begränsning i delegationsrätten, föreslås ersätta7-12 SS- 1 huvudsak innebär detta att rekommendationerna om läkares ochveterinärs ledamotskap mönstras ut och att bestämmelserna om olika utomståendebefattningshavares närvarorätt och falska reservationsrätt utgår. Vidareföreslås att underställningsskyldigheten beträffande delegalionsbemyndigande ersättsav kommunallagens delegationsregler. Prop.1976/77:1 195 Härutöver innehåller 2 kap. föreskrifter omskyldighet atl avge artig berättelse (13 S) och skyldighet all ha stadsläkareoch hälsovårdsinspektör (14 S). Dessa bestämmelser föreslås kvarstå oförändradei avvaktan på förslag från hälsovårdsstadgekommiitén, som har i uppdrag altsärskilt överväga vilka deialjbestämmelser av denna typ som kan mönstras ut. Närvarorätt och falsk reservationsrätt tillkommerlänsveterinären och distrikts- och sladsveterinären också enligldjurskyddslagen (1944:219). Även dessa beslämmelser föreslås utgå. Förslag lill ändring i hälsovårdsstadgan redovisasi bilaga 11 och förslag 111 ändring i djurskyddslagen i bilaga 12. 6.Kommuns skyldighet att underställa statlig myndighet vissa beslut Kommunala beslul skall i vissa fall för atl vinnagiltighet underställas statlig myndighelsprövning. Underställningsskyldighetenenligl KL och olika specialförfaltningar har successivt reducerats. Särskiltgäller detta kom-munerna.s rätt atl la ut avgifter, där tendensen har varit attersätta underställning av taxor med lagregler som ger kommunerna frihet attsjälva bestämma avgifterna inom ramen för verksamhetens självkostnader. Här kanerinras om hamnutredningens förslag att beslut om hamnavgifter skall undaniasfrån underställninsskyldighet. 1 74 S KL skulle därmed ingaun-derställningsplikliga områden återstå. Underställningsskyldighet kvarstårdäremot såväl i andra delar av KL som i vissa specialförfaltningar. 6.1Underställning enligt KL m. m. Underslällningsskyldighel föreligger i tre fall ikommunallagens drätselkapitel. Den avser beslut om anslag atl täckas genomflerårig utdebitering, beslut om avsättning till och ianspråklagande av vissafonder samt beslut om upptagande av vissa lån och tecknande av borgen för vissalän. Beviljas anslag att läckas genom utdebitering undermer än fem är, skall beslutet underställas prövning (52 S andrastycket KL och 56 S andra stycket KLS). För landstingskommun gäller enmotsvarande regel med den skillnaden all beslutet skall underställas regeringen(58 S andra stycket LL). Möjligheten atl underställningsfrill bilda och ta ianspråk fonder regleras i 55 S KL, 59 S KLS och 61 S LL. Bestämmelsernasutformning är sådan aU kommunerna mera sällan har behov av att bilda andrafonder eller ta i anspråk fondmedel för annat ändamål än del ursprungligenavsedda. Sådana beslut skall annars enligt 56 S KL, 60 S KLS och 62 S LLunderställas regeringen. Den viktigaste och för kommunerna mest ingripandeunderställnings-skyldigheten i drälselkapillen avser beslut om upptagande avvissa lån och Prop.1976/77:1 196 tecknandeav borgen för vissa lån. Lånerätien och rätlen atl teckna borgen reglerasför kommunerna i 58-60 SS KL och 62-64 SS KLS samt lor landstingskommunerna i64 S LL. Beträffande möjligheterna atl ta upp lån utan regeringens tillståndföreligger vissa skillnader mellan kommun och landstingskommun. För båda gäller atl lånen skall vara ställda attåterbetalas inom högst . För kommunerna gäller dessutom en beloppsmässiginskränkning, så atl lånerätien står i relation lill skatteunderlaget ikommunen. Landstingskommunerna är inte underkastade denna begränsning och inteheller den för kommunerna gällande bestämmelsen, alt lånen åriigen skall avbetalas.I andra avseenden är landstingskommunernas rätt alt ta upp lån ulan regeringenssärskilda medgivande mer inskränkt än kommunernas. Detta hänger samman medkommunernas uppgifter inom bostadsförsörjningens område samt kommunernasansvar för gemensamma vatten- och avloppsanläggningar m. m. Kommunallagsuiredningen föreslår allunderställningsskyldighelen slopas i fråga om beslul om anslag att läckasgenom flerårig utdebitering och beslut om avsättning lill och ianspråklagandeav vissa fonder. Beträffande lån och borgen behållsunderställningsskyldigheten. De beloppsmässiga begränsningarna och kravet pååriig avbetalning som återfinns i KL och KLS men inle i LL skall dock enliglutredningens förslag slopas.