prop · G003139 · 1976-12-31 00:00:00 — Trots frånvaron av slutlig beräkning frånGötaverken anser analysgruppen det möjligt att f. n. skatta ett intervall inomvilket ett fast belopp bör kunna fastställas. Efter samråd med hardet även befunnits möjligt att kunna närmare precisera beloppet till dessproposition avseende den statliga varvsverksamheten skall läggas fram. I avsnitt 4 har redovisats senast föreliggandeprognos för de samlade förlusterna för inkl. merkostnader iGötaverken. Analysgruppen har bedömt rimligheten i denna preliminära beräkningoch föreslår att statens förlusttäckningsåtagande för avräknas i ettfast belopp inom intervallet 750950 milj. kr. att utbetalas med hälften den 1juli 1977 och resterande del . Efter slutlig analys av deeffekter som den av analysgruppen föreslagna sysselsättningsnivån i Göteborgmedför på samgåendekostnaderna bör ett definitivt belopp fastställas före den 15mars 1977. Vid fastställandet av ovanstående intervall harbeaktats att vid underhandskontakt indikerat ökade kostnaderjämfört med de preliminärt redovisade beräkningarna. I beräkningarna har ej beaktats eventuellaförlustrisker avseende lämnade fartygskrediter, ej heller risken förannulleringar eller omförhandlingar av inneliggande orderstock. Dessa riskerbedöms f. n. som begränsade. Det synes vidare svårt att värdera dessa risker iett engångsbelopp. Staten bör i stället utfärda en avtalsgaranti somsäkerställer värdet av fartygsfordringar samt att orderstockenfullföljs planenligt. Överenskommelse mellan staten och AB Götaverkenangående fastställt belopp för förlusttäckning samt garantiutfästelser börsnarast fastställas i avtal. I händelse av att kvarstår somaktieägare i bör, med hänsyn till de stora administrativa problemmed åtföljande effekter på beslutsfattandet som en löpande förlusttäckning avdetta slag medför, likväl en engångsuppgörelse inom ovan angivna ramareftersträvas. Dock bör en sådan uppgörelse som involverar annan ägarintressentän staten, föregås av ytterligare och mer ingående gransk- Prop.1976,77:139 73 ning av underliggande prognoser än vad som kunnatutföras och ansetts motiverat med staten som ensam ägarintressent. 12 Den statliga varvsgruppens kapitalbehov Analysgmppen har bedömt de statligavarysföretagens prognostiserade finansieringsanalyser för åren 19771979.Förutsatt att den lagerproduktion som tar sin början säljs vidfärdigställandetidpunkten och att härvid uppkommande förluster täcks isärskild ordning visar de tre statliga varvsföretagens finansieringsanalyseråren 19771980 ett kapitalbehov för dessa är av tillsammans 6 277 milj. kr. I detta belopp ingår ej statensåtagande att täcka de förluster som uppkommer i och som behandlats iföregående avsnitt. Efter tillskjutande av förlusttäckningsmedel på föreslagetsätt, medför nedläggningen av att något ytterligare kapitalbehov ejföreligger för detta bolag. Varvens planer fömtsätter attkapitalbehovet skall täckas på följande sätt: Minskning av likvida medel 274 Ej täckt kapitalbehov 1 389 Tillkommer: Förluster på lager annan osåld produktion. Erfarenhetsmässigt innehållervarvens resultatprognoser stora osäkerhetsmarginaler bl. a. avseendevalutarisker samt risker på orderstock och fordringar avseende levereradefartyg. Mot denna bakgrund haranalysgruppen ansett det motiverat att räkna med en ytterligareresultatförsämring utöver varvens egna prognoser för åren 19771980 med 100milj. Varvsgmppens ej täckta kapitalbehovkan därför enligt deras egna beräkningar, men efter justering med ovan angivenytterligare resultatförsvagning, beräknas till ca 1 800 milj. kr. underförutsättning att den osålda produktionen ger ett redovisningsmässigtnollresultat. Analysgruppen har funnit att del avdet av varven prognostiserade kapitalbehovet torde kunna täckasgenom bl. a. ökad efterleveransfinansiering, den i avsnitt 7 föreslagnautvidgningen av lagerproduktionsgarantier , ökad upplåninggenom den statliga varvskoncernen samt effekter av statens föriusttäckning iEriksberg. 1976/77:139 74 Sammantaget skulle således det av varvsföretagenredovisade kapitalbehovet på 1 800 milj. kr., ca 1 100 milj. kr. kunna täckaspå ovan angivet sätt, varför det nödvändiga ägarkapitaltillskottet skulleuppgå till 700 milj. kr. Analysgruppen vill dock med hänsyn till den osäkerhetsom föreligger i finansieringsplanerna förorda ett ägarkapitaltillskott på 800milj. Härutöver har analysgruppen tidigare föreslagit atten särskild utvecklingsfond tillföres den statliga varvskoncernen. Fondensstorlek har angivits till 100 milj. kr. Analysgmppen har vidare föreslagit att50 milj. kr. ställs till koncemens förfogande för anläggande av en tankrengörings-och mottagningsstation vid Cityvarvet. Dessa belopp stärkerkoncernens finansiella handlingsberedskap ytterligare. Analysgruppen har funnit det motiverat även ursoliditetssynpunkt att den statliga varvsgmppens nuvarande egna kapital om ca500 milj. kr. ökas med tidigare föreslagna 800 milj. kr. Det sålunda uppnåddaegna kapitalet, 1 300 milj. kr., är enligt analysgruppen av acceptabel storlekför en framtida verksamhet utan förluster. Likviditetsbedömningama innehåller dock vissaosäkerhetsmoment i såväl positiv som negativ riktning. Skulle förutsättningamai detta avseende mot analysgruppens bedömningar visa sig felaktiga i negativriktning kan behov av ytterligare tillskott bli erforderliga. Sådana tillskottbör dock kunna ges i form av ytterligare kreditgarantier eller som lån. Ovan har varvskoncernens kapitalbehov beräknatsunder antagande att produktionen kan säljas tillsjälvkostnad. Eftersom sannolikheten härför enligt analysgruppen är i detnärmaste obefintlig måste medel löpande tillföras för att täcka förlusterna påde kommande årens lager- och orderproduktion i takt med att denna färdigställes. Hämtöver måste även aktiebolagslagens regleravseende värdering av pågående byggnation och anläggningstillgångar (fartyg)beaktas. De förlustrisker som föreligger avseende påbörjad produktion måstebeaktas vid upprättande av varvskoncernens bokslut, vilket innebär att kapitalkan behöva tillföras koncemen innan nämnda förluster definitivt kankonstateras. Detta skulle även innebära, med nuvarande låga marknadsvärden, attstora nedskrivningar av pågående och färdigställd lagerproduktion måste görassom senare, vid en uppgång av marknadsvärdena, kan komma att framstå somstörre än vad som var erforderligt. I syfte att undvika att eventuella förluster pålagerproduktion skall behöva realiseras på ett alltför tidigt stadium vill analysgruppenföreslå ett system varigenom staten för lagerproduktion under tillverkning ochsådan produktion som temporärt behålles i varvets ägo, påtar sig att vidkommande externförsäljning täcka uppkommande förlust i förhållande tillvarvets redovisningsmässiga självkostnad. 1976,77:139 75 gandebör kunna ges inom av fastställda ramar samt förslagsvis gälla ihögst . Utnyttjade garantier, varigenom varvskoncemen kompenseras förkonstaterade förluster, avräknas mot fastställd ram. Garantin bör även kunnautnyttjas för fartyg som ingått i varvens nu-, varande orderstock, men somannullerats och därmed förblivit i varvets ägo. Analysgmppen föreslår att värdegarantier av dettaslag ställs till den statliga varvskoncemens förfogande med maximalt 400 milj.kr. för vardera av . Detta belopp skall således avse atttäcka oundvikliga föriustrisker på 1977, 1978 och större delen av 1979 årsproduktion. produktion har inräknats eftersom förlustrisker härpå börbeaktas bokslut. Behov av ytterligare tilldelning avvärdegarantier bör enligt analysgruppens mening prövas . På angivet sätt anser analysgmppen att varvensuccessivt kan kompenseras för oundvikliga förluster på de kommande årensproduktion. I den mån övriga av analysgmppen föreslagna åtgärder förunderlättande av extemförsäljning av produktionen ej är tillräckliga förerhållande av kostnadstäckande priser kommer dessa ramar de facto attutnyttjas. Om ramarna visar sig otillräckliga får den statliga varvskoncernenseget kapital tagas i anspråk för täckande av kvarvarande förluster. Systemet som innebär att kapitaltillskott görsförst när förluster slutligt konstaterats, bÖr närmare utformas avindustridepartementet samt administreras av . Utöver det föreslagna systemet med värdegarantiererfordras att nuvarande lagerproduktionsgarantier för finansiering underbyggnadstiden, som tidigare föreslagits utökas till av självkostnaden,även utsträcks till att gälla efter färdigställandetidpunkten för sådana fartygsom var\et tvingats behålla i egen ägo. Sådan efterleveransgaranti bör kunnautgå samt gälla i högst . Analysgruppen föreslår vidare att engarantiram för sådan efterleveransfinansiering för de statliga var\sföretagensättes till 2 000 milj. kr. vilket motsvarar av förväntadlagerproduktion . Med avseende pä motsvarande behov avgarantitilldelning för övriga varvsföretag bör den totala ramen fastställas avindustridepartementet. beviljade en totalgarantiram på 3 600 milj. kr. för finansiering av lagerproduktionen underbyggnadstiden. Denna ram gäller för perioden ochavser av varvens självkostnader. Den av analysgmppen föreslagna utvidgningenav garantiåtagandet till av varvens självkostnader innebär att dengällande ramen bör kompletteras. Enligt analysgruppens förslag skall också denplanerade lagerproduktionen medräknas. Härvid torde den nyaramen för lagerproduktionsgarantier förstorvarven komma att uppgå Prop.1976/77:139 76 tillca 4 200 milj. kr. utöver tidigare beviljade garantiram pä 3 600 milj. kr.Totalt kommer således statens totala garantiåtagande för storvarvenslagerproduktion t. o. m. 1979 att uppgå till ca 7 800 milj. kr.Härvid har inte ovannämnda efterleveransgarantier med-tagits. Med avseende påmotsvarande behov av garantitilldelning för övriga varv bör den totalagarantiramen fastställas av industridepartementet i särskild ordning. Analysgmppen har prövat möjlighetema att låta någotav de nuvarande varvsföretagen bli moderbolag i den statliga varvskoncemen.Flera skäl talar dock som tidigare framhållits för att ett nytt bolag bildas,varvid tidigare nämnda 800 milj. kr. tillskjutes det nya bolaget i form av egetkapital. Kursen bör sättas 1:2 sä att reservfonden uppgår till 400 milj. kr.Aktiema i , och Uddevallavarvet tillföres häreftermoderbolaget genom apportemission. Apportegendomen värderas till beloppmotsvarande resp. bolags eget kapital och obeskattade reserver peremissionsdagen (). Per skulle aktiema efterdenna princip värderas till ca 500 milj. kr. Det är vidare av praktiska skäl vad avserkapitalförsörjningen önskvärt att Saléninvest AB:s aktieinnehav i Götaverkenövertas av staten. Om detta ej skulle vara möjligt att genomföra, påverkas deföreslagna formema för kapitaltillskottet ej på annat sätt än att de tillskottsom erfordras i AB får ske i form av villkorade aktieägartillskottfrån moderbolaget samt att värdegarantier även får slussas över moderbolagetoch med rätt till återvinning ur framtida vinster. Den vidare fördelningen av de medel som tillförsmoderbolaget genom kontantemissionen fördelas helt eller delvis pä de olikadotterbolagen enligt moderbolagets bedömning. Med hänsyn till gjordautfästelser beträffande bör dock i varje fall ca 400 milj. kr.tillföras nämnda bolag, vilket härigenom per skulle kunna uppvisaett intakt aktiekapital samt övrigt eget kapital i form av obeskattade reserveroch koncemreserv (avseende ) pä över 300 milj. kr. Reservationtill slutrapport av analysgruppen för vissa varvsfrågor Analysgruppen anser att en statlig varvskoncemskall bildas som skall ha till uppgift att stmkturera de statliga varven. Minuppfattning är att svensk varvsindustris stmktur har sä stor betydelse ursamhällsekonomisk och regionalpolitisk synpunkt att beslut om dess inriktningoch stmktur ej kan delegeras till en varvskoncern, som i första hand skalllägga företagsekonomiska synpunkter på verksamheten. Analysgmppenanser att det material man fått fram inte tillåter Prop.1976/77:139 77 några långsiktiga slutsatser och rekommendationer tillindustriministern. Jag anser tvärtom att det är analysgruppens uppgift attredovisa en företagsekonomisk bedömning av de statliga varvens strukturellaförutsättningar så att de politiska instanserna nu och inte kanta ställning till frågan om den svenska varvsindustrins storlek och därav delav det samlade näringslivet samt önskad lokalisering av kvarvarandevarvsenheter. I stort delar jag analysgruppenssyn på varvens kortsiktiga problem. Det krävs stora statliga insatser för attvarven skall klara av de närmaste årens nödvändiga strukturförändringar. Menjag delar inte analysgruppens uppfattning att en ny statlig koncern bör byggasupp för att förvalta statens varvsägande. Analysgruppen föreslår vissa stödtill redare. Jag anser att analysgruppen ej haft tillräckligt underlag för ettsådant ställningstagande. Marknadsförutsättningar för de svenska varven Analysgruppen redovisar attleveransema av tank- och bulkfartyg är uppgick till 10,4 miljoner KBRT(kompenserade bmttoregisterton). Analysgmppen har vidare bedömt atttotalmarknaden 19741980 skulle uppgå till 4 miljoner KBRT/år och 19811985 6miljoner KBRT/år. Analysgruppen har även visat attVästeuropas andel av varvsleveranserna mätt i BRT minskat från 1955 till49% 1965 och 1975. Analysgruppen har vidare noterat att andelav order på nya fartyg tagna och varit 20resp. Således kommer enligt analysgmppensbedömning marknadsbehovet för bulk- och tankfartyg fram t. o. m.1985 att uppgå till ca hälften av leveranser. Skulle svenskvarvsindustri syfta till att behålla sin historiska andel av denna marknad,vilket i och för sig med hänsyn till de trender som beskrivits ovan är en högambitionsnivå, skulle storvarvens kapacitet mätt i antalet sysselsatta behövaskäras ner till hälften jämfört med nivå. Mot denna bakgrund anser jag detnödvändigt att beslut nu träffas om att permanent >'tterligare reducerasvensk varvskapacitet. En sådan redukxioii mäsle göras på ett sådant sätt attkvarvarande varvsindustris konkurrenskraft bevaras. Detta innebär nedläggningav ytterligare någon varvsenhet. Analysgmppen har genomfört enkartläggning av de svenska varven. I min bedömning av vilket varv som urföretagsekonomisk synpunkt närmast bör komma i fråga för nedläggning har jagutgått från följande bedömningsgmnder: 7 1976/77. Prop.1976/77:139 78 historisk och väntad lönsamhet Mot denna utgångspunkt har jag funnit attArendalsvarvet i första hand bör övervägas för nedläggning. Överväganden om framtida organisation måste utgåfrån beslut om de statliga varvens storlek och lokalisering. Under fömtsättningatt beslut fattas om nedläggning av Arendalsvarvet kommer ledningsuppgiftenfrämst bestå i att genomföra en så smidig avveckling som möjligt avvarvsverksamheten i takt med att ny sysselsättning skapas för de anställda.Kostnaden för en sådan arbetsmarknadsuppgift bör bestridas av staten.Statsföretag med sin spridda verksamhet torde ha goda fömtsättningar attmedverka i detta arbete. De varv som skall finnas kvar och utvecklas bördrivas som självständiga enheter i Statsföretagsgmppen med kvalificeradledning och styrelse. En samordning kan och bör komma till stånd dåaffärsmässiga skäl talar härför. Detta kan skötas av Statsföretag. Minuppfattning är att de samordningsvinster som kan åstadkommas har marginell betydelse. Min uppfattning är vidare att uppgiften inte iförsta hand är att förvalta ett antal enheter sä effektivt som möjligt utanatt genomföra erforderliga strukturella förändringar. Tillsättandet av envarvskoncem enligt analysgruppens förslag kommer enligt min uppfattning att medföraatt en otillfredsställande permanent struktur konserveras. Analysgruppen har föreslagit vissa stödformer försvenska rederier för beställningar vid svenska varv. Jag kan vare sig stödjaeller motsätta mig dessa förslag, då analysgruppen enligt min mening inte hafttillgång till tillräckligt utförligt och genomlysande material. Jag vill därförinskränka mig till vissa allmänna synpunkter och frågeställningar: Dagens sjöfarts- och varvskris är resultatet av enalltför frikostig kreditgivning. De föreslagna åtgärdema förstärker troligendenna effekt. Analysgruppen har föreslagit att statsgarantierskall ställas till svenska redares förfogande. Jag anser att det är olämpligtatt enskilda företag lånar med statsgarantier. Dessa bör i stället kanaliserasvia speciella finansieringsinstitut. Analysgruppen har varit inne på tankegången om ettsärskilt av staten ägt fartygsfinansieringsinstitut. Pä grund av fråganskomplicerade och vittomfattande natur har frågeställningen av tidsskäl övergivits.Det borde finnas skäl att pröva denna fråga i särskild ordning. Prop.1976/77:139 79 Särskilt yttrande till varvsanalysgruppens rapport Varvsanalysgmppen har föreslagit visstbeställningsstöd till svenska rederier vid beställning hos svenska varv.Beställningsstödet skall härigenom indirekt komma den svenska varvsindustrintill godo. Analysgruppensförslag innebär att särskilda statliga kreditgarantier ställs till svenskarederinäringens förfogande, avseende beställningar fr. o. m. , under fömtsättning att de beställda fartygenlevereras före 1980-07-01. Garantierna föreslås få en löptid på högst ochskall gälla till ett belopp motsvarande högst av tecknat kontraktspris.Genom utfärdandet av dessa garantier till svenska rederier skall varvet vidleveranstidpunkten kunna erhålla kontant betalning. fårvarvet själv svara för finansieringen genom att utnyttja garantier inom ramenför det normala garantisystemet. Utöver dessa särskilda statliga kreditgarantierföreslår analysgruppen också att såsom komplement vid leveranstidpunkten ettstatligt avskrivningslån ställs till redamas förfogande motsvarande avkontraktspriset. Avskrivningslånet skall löpa ränte- och amorteringsfrittunder efter leveranstidpunkten. För varven innebär det av analysgruppenföreslagna arrangemanget att kontant betalning av beställaren erhålles vidfartygets leverans. Analysgmppen finner det också rimligt att avskrivningslånettill beställaren sammankopplas med viss återvinnings-rätt för staten. I enmarknadssituation där utvecklingen kan leda till höjda fartygspriser skullestaten under vissa omständigheter kunna bli delaktig i den värdestegring somkan inträffa om fartygsprisema betydligt förbättras. För att fastställa omåtervinningsrätt föreligger för staten efter leveranstidpunkten ägerstaten rätt att påkalla opartisk värdering för fastställande av rådandemarknadspris för det levererade fartyget. Återvinningsbeloppet skallfastställas enligt följande formel: ----- = Å K Kontraktspris 2 Å Statens återvinningsbelopp Beställningsstödet enligt den utformning somanalysgruppen föreslår kan ge upphov till oklarheter. a. kan marknadsvärdetför ett fartyg vara svårt att bestämma. Vissa specialfartyg kanockså ha osäkrare marknadsvärde. Särskild bedömning får ske hur man skall förfaramed avskrivningslånet i sådana fall där rederiet efter det attfartyget levererats från varvet, skulle önska att avyttra fartyget. sålundauppkomma vid den föreslagna formen av beställningsstöd. Enligt min meningtorde möjligheterna till återvinning av någon del av avskrivningslånet knappasti praktiken komma att bli aktuellt. Systemet kan också ge upphov till ytterligarepriskonkurrens genom att de enskilda varven i en svår marknadssituation ocksåunderskrider sitt självkostnadspris. Sammantaget kan dessa båda åtgärder,avskrivningslån och ett kontraktspris understigande varvets självkostnadsprisge upphov till ytterligare svårigheter för varvsindustrin. Förmodligen kommerockså samma fartyg att få helt olika prisnivåer beroende på om försäljning skertill svenska eller utländska köpare. Detta kan inte vara tillfredsställande försvensk varvsindustri och kommer pä sikt att medföra svårigheter att erhållabeställningar frän utlandet. De redan vid svenska varv av svenska beställarebeställda fartygen, för vilka avskrivningslån således inte utgår, kommer ocksåatt fä svårare att hävda sig i konkurrensen. Konkurrenssituationen nödvändiggör ä andra sidanett stöd till varvsindustrin . Jag vill därför föreslå ennågot annorlunda utformning av det stöd som den svenska varvsindustrin sä välbehöver. Särskilt varvsstöd bör utformas med utgångspunkt ifrån att de svenskavarven i allmänhet har en betydande upplåning för finansiering av den del avanläggningar och rörelsekapital som ej täcks av det egna kapitalet.Räntekostnadema härför är av betydande storlek och kan pä intet sätt täckas ide offererade fartygspriserna. Som ett alternativ till analysgmppens förslag villjag därför förorda ett temporärt varvsstöd i form av konjunkturlän tUl densvenska varvsindustrin att utgå . Storleken av varvsstödet (konjunkturlånet) kanfastställas för ett är åt gången och bör baseras på en givensysselsättningsnivå. Genom att stödbeloppet ställs räntefritt tillvarvens förfogande avlastas dessa en del av sina fasta kostnader somlikviditeten förbättras. Förändringar av räntevillkor och beslut omavskrivning eUer återbetalning av utbetalade belopp får också prövas ärligen. För den första tidsperioden 1977-07-011978-06-30föresläs ett varvsstöd om 400 milj. kr. Genom den föreslagna ändringen till varvsstöd(konjunkturlän) kan varven bättre arbeta med försäljning på betydligt störremarknad än den svenska. Vidare uppstår inte olika prisnivåer i den omfattningsom annars skulle råda vid försäljning till inhemska eller utländska rederier.En annan väsentlig faktor är att verkligt behov måste föreligga av tonnage vidbeställning. Genom försäljning på en bredare marknad är möjlighetema härtillstörre. Särskilda statliga kreditgarantier föreslås ocksåkunna utgå till ett belopp av högst av tecknat kontraktspris och få enlöptid av . 1976/77:139 81 Genom det av mig föreslagna varvsstödet(konjunkturlån) får den svenska varvsindustrin ett mera flexibelt instrumentför att säkra sin försäljning i en svår konkurrens. De svårigheter som den svenska rederinäringen nukämpar med bör särskilt uppmärksammas. Om inte särskilda åtgärder vidtagesförefinns risk för att den största och modemaste delen av vår flotta avyttras iett för vår rederinäring svårt konjunkturläge och till marknadspriser som påintet sätt motsvarar fartygens reella inneboende värde eller substans.Likviditetsunderlättande åtgärder i form av amorteringsfria och räntefriaiånemöjligheter för det nyaste och modernaste svenska tonnaget bör såledessnarast uppmärksammas. Analysgruppen föreslår att en ny statligvarvskoncem under ledning av ett moderbolag bildas. I denna koncem skall dåingå , Uddevallavarvet och . Bildandet av det nya moderbolagetskall ske . Analysgmppen vill också särskilt betona vikten av attsamordning inom vissa områden av verksamheten för de statliga varvsföretagenkommer till stånd. Särskilt lämpliga områden där samordningsaktiviteter bedömesär följande: Analysgruppens förslag till organisation utgör enpå sikt långt gående styrning av självständiga varvsföretag. Enligtmin åsikt bör varje varvsföretag fungera som en fristående enhet med enföretagsledning och sedvanlig kvalificerad styrelse. En centralisering avviktiga beslut till annat fomm än det egna företagets styrelse kommer på siktatt försvaga varvsindustrin och försämra möjlighetema att fatta snabba beslut. De samordningsvinster som kan finnas mellanenskilda varvsföretag är tvvärr av mindre betydelse och motiverar inte enutökad och kost-nadsbelastande ny organisation. Det är av utomordentlig vikt för de enskildaföretagen att man nu får åtnjuta arbetsro som verkligen behövs för att klara denärmaste årens svåra påfrestningar. En total omorganisation av den statligasvenska varvsindustrin skulle i detta läge verka störande och menligen påverkaenskilda företags prestationer. Härtill kommer också att staten inte ensam äraktieägare i . 1976/77:139 82 Jag vill därför föreslå att nuvarande organisationtills vidare bibehål-les för de varv där staten har ägarintresse. statsrådetoch chefen för industridepartementet Regeringen bemyndigade chefen förindustridepartementet att tillkalla en utredning om samordning av de statsägdavarven. Med stöd av detta bemyndigande tillkallades ledamötema