prop · G00374 · 1976-12-31 00:00:00 — Försvaret bör organiseras så alt det står klart förvarje angripare all han kommer att möta elt totalt försvar och folkets samlademotstånd. I ockuperade områden skall militära förband och andra väpnadegrupper fortsätta kampen. Även genom andra former för motstånd skallangriparens svårigheter ökas ytteriigare. Försvarsuiredningen berör särskill frågan omöverraskande angrepp mol . Därmed avses ett angrepp som inleds innanvårt försvar är fär-digmobiliserai. Tillgången på militära styrkor ochtransportmedel i omväriden innebär all del rent tekniskt finns föruisätiningarför ell angrepp ulan omfattande och för oss i god lid iaktlagbaraförberedelser. Å andra sidan kan militär kontroll över få värde förnågotdera siormaktsblockel främsl i samband med en akul krissituation ellerkrig i . Den politiska händelseutvecklingen kan då ge oss förvarning. En angripare kan sträva efter all inleda ettangrepp överraskande dels för alt snabbare nå åsyftade mål, dels för att kunnareducera egna slyrkeinsalser och förluster. Ett på så vis snabbt genomförtangrepp kan i vissa fall medföra mindre besvärande politiska konsekvenser förangriparen än ett mera omfattande anfall. För all avhålla från denna typ avangrepp bör försvaret uiformas så att beredskapshöjningar och mobilisering kanske så snabbt atl vi hinner utnyttia även den begränsade förvarning som kan erhållasinför ell överraskande anfall lill att förhindra atl delta vinner framgång.Därigenom tvingas en presumtiv angripare till mera omfatlande, tidskrävandeoch röjande förberedelser vilka i sin tur ger vårt försvar altutveckla full slyrka. Genom en allsidig underrättelsetjänst och genomsmidiga former för beslul och beredskapsändringar skall möjligheierna lillförvarning kunna tillvaratas och ulnyttias. För alt minska känsligheten för överraskandeangrepp är det enligl utredningens uppfattning av stor betydelse alt ledningssystem,liksom så långl möjligt övriga samhällsfunktioner, byggs upp decentraliserat.Därigenom minskas risken för att vår motsiåndsförmåga bryts genom punktvisaangrepp. 1976/77:74 22 Försvarsuiredningen framhåller atl det med hänsyntill upptrappnings-risken är rimligt atl anta all stormakterna åtminstoneinledningsvis kommer atl föra ell krig med konventionella stridsmedel i syfleall finna en bas för förhandlingar. Motiv för endera parten atl i ett sådanikrig sälla in kärnvapen skulle kunna uppkomma en silualion där valet stårmellan underkastelse och en upptrappning av kriget. Genom en begränsad insatsav kärnvapen - begränsad såväl i fråga om antal, storiek som i val av mål - kanen part då markera en stark beslutsamhet tili fortsatt motstånd och uppmanastill en lösning av konflikten genom förhandlingar. Vid de överväganden somföregår beslut om en första insats dominerar alliså den vidare bedömningen avde politiska konsekvenserna över militära lönsamhetskalkyler atl slå ut olikamål. Denna uppfattning kan väntas bli mer förhärskande ju längre liden går ulanatl kärnvapen används. Det kan dock inte uteslutas atl en sådan upptrappningleder till ett ohämmat kärnvapenkrig. Inte heller kan man hell uteslutamöjligheten av att kärnvapen sätts in redan från början med förödande följder.Om kärnvapen skulle sällas in i kan även bli ulsall förradioakliv beläggning. När våra skyddsåtgärder utformas måsle fleralänkbara fall beakias. Konsekvenserna i av kärnvapeninsatser iCentraleuropa och i vårt närområde bör begränsas. För att inle skalltvingas ge upp redan inför hot om kärnvapeninsatser mot vårt land bör våraålgärder uiformas så alt inte insats av några enstaka laddningar rycker undanmöjligheterna för fortsall försvar. Skulle anfallas när kärnvapen redan saltsin vid krig i omväriden kan vi inte räkna med någon särskild återhållsamhet motsvenski område. I en sådan siluation har små möjligheter alt bjudaeffeklivl motstånd och bevara en nationell handlingsfrihet enligl desäkerhetspolitiska målen. Totalförsvarets ansträngningar i ett sådant lägemåste koncentreras på alt begränsa krigets verkningar och öka befolkningens ochnationens möjligheter att överieva. Användning av bakteriologiska (biologiska) ochkemiska stridsmedel har förbjudils genom olika internationella avtal. Denstarkaste restriktionen mot att använda dem i ett krig mellan maktblocken tordevara risken för repressalier mol en kanske dåligt skyddad civilbefolkning. Vadsom verkar avhållande mot insats mot är dels risken för atl B- ochC-strids-medel också skall komma lill användning mellan maktblocken och delsden begränsade effekl som nås om vi byggt upp ett skydd. Skyddsåtgärder mot B- och C-slridsmedel börutformas i huvudsak enligt samma allmänna principer som ovan angivits förkärnvapen. Försvarsuiredningen anser alt skyddel i samlligafall bör kunna utformas såall del leder lill måttliga kostnadsökningarjämförtmed ett försvarenbart avpassat för konventionell krigföring. d'\skuterar/redskriser ochavser därmed sådana lägen, i vilka allvarliga störningar av importen inomförsörjningsviktiga varuom- Prop.1976/77:74 23 rådenuppstått ulan alt det är krig eller krigsfara i vårt närområde. 1 ett sådantläge inriktas svenska åtgärder mot att så långt möjligt i normal omfattningbibehålla produktion, export och sysselsättning samt alt undvika störningar iviktiga samhällsfunktioner. Fredskriser kan orsakas dels av relativi lokallbundna krig eller konflikter som berör råvaruproducerande länder eller viktigatransportleder, dels av vissa råvaruproducerande länders medvelna begränsningav utbudet av varor t. ex. i syfte atl utöva politiska påtryckningar. Fredskriser bedöms främst drabba vår försörjningmed någon enstaka vara eller ett begränsat antal varor underen och sammatidsperiod. Den viktigaste åtgärden för atl förebygga framtidafredskriser bedömer försvarsutredningen vara ett närmare samarbete mellan i-och . Från i-ländernas sida kan detta kräva tullpreferenser föru-landsprodukter, högre och stabilare råvarupriser samt all kontrollen överråvaruutvinningen i ges upp. Åtgärder av dessa slag kräver ettomfattande internationellt samarbele, i vilkel bör medverka och varapådrivande. Parallelltmed dessa samarbetssträvanden måste åtgärder vidlas på nationell nivå eller isamarbete mellan konsumentländer för alt ålminslone begränsa konsekvenserna avframtida fredskriser. Några länkbara ålgärder kan vara - alt bygga upp lager och förbereda krisålgärder(ransonering, ersättnings produkter), - altvia bilaterala avtal skapa ömsesidiga beroendeförhållanden och sprid- ningav importen på flera leverantörsländer, - atl samarbeta konsumentländerna emellan för attfördela de samlade tillgångarna inom dessa, - atl minskaimportberoendet genom satsning på altemativa råvaror, energi- framhåller att flertalet avdessa åtgärder är av främst utrikespolitisk, näringspolitisk ellerhandelspolitisk art. Med hänsyn lill de risker som även på kort sikt föreliggerför störningar i väridshandeln med råvaror bör åtgärder vidtas för all minskaverkningarna därav för vårt land. Tyngdpunkten bördärvid läggas på lagringavolja ocholjeprodukter. Sådana lager blir en värdefull tillgång i händelse avavspärrning vid krig i . Förutsättningarna för alt utnyttja ekonomiskkrig/öring vid öst - väst -konflikter torde enligt försvarsulredningens meningf. n. vara små. Inom OECD-området är de ekonomiska inbördesberoendena och därmed möjligheterna till påverkan långt slörre. Del enskildalandei kan därför inte föra en ekonomisk politik som starkl avviker från de övrigas. Skäl finns emellertid lill varförekonomiskkrigföring frånengruppav länder inom OECD-området mot ett av dess medlemsländerhar små utsikter ail framtvinga avgörande utrikespolitiska förändringar inomdelta. Del är nämligen svårt atl faen enhetlig politisk vilja inom gruppen,delär i prakti ken svårl au 1976/77:74 24 bryladeekonomiskaförbindelsernaoch slutligen kan del drabbade landei söka sig nyahandelspartners. bedömer därför all ekonomiskkrigföring som syflar till atl påverka svensk politik kan aktualiseras endastdå myckel starka internationella motsättningar eller krig råder. Man kan räknamed all del svenska folket då är berett att acceptera betydandestandardsänkningar. Därigenom minskar beroendet av omväriden. Vissa åtgärderför atl begränsa landels sårbarhet bör vidlas. Flera av dessa har emellertid iförsia hand med näringslivets struktur i stort atl göra. På totalförsvaretfaller främst beredskapslagring för konsumtion och produktion under avspärrningsaml förberedelser för produklionsomställningar och konsumtionsregleringar. Som lidigare framhållits söker supermakternajämsides med avspänningssträvandena alt utnyttja och skapa tillfällen atlfrämja egna intressen, även om det skulle ske på den andra supermaktensbekostnad. Risken för krig supermakterna emellan sätter dock gränser för hurlångt de kan gå. Detla innebär alt supermakterna strävar efter atl hållauppkommande konflikter pä en låg nivå. Hot och påtryckningar bedöms därför avförsvarsutredningen bli relativt sell mera vanliga som maktmedel i deninlernalionella politiken. För alt avhålla andra stater från att rikta kravunderslödda av hot mot ulnyttias ett fiertal säkerhetspolitiska medel.Genom konsekvens och fasthet i utrikespolitiken i förening med en aktivdiplomati undanröjs farhågor ellerförhoppningaromförändringarisvensk politik.Molsvarande gälleri fråga om vår utrikeshandel. Möjligheterna att motstå hotförutsätter förmåga av sådan art och omfattning all vi kan göra troligt alt vikan motståell verkställande av hotet. Som stöd fören sådan politikerfordrasdärför ett försvarav sådan styrka alt förväntningar inte skapas hosnågon främmande makt att landei kan be-tvingasenbartgenomhoi. Av belydelseärocksåensådaninre sammanhållning och upplysning i samhället ail angriparens vilseledandepropaganda får begränsad effekl. redovisar förslag tillrikllinjer för den svenska säkerhetspolitiken och anför därvid bl. säkerhetspolitik syftar till alt bevaralandets frihet och oberoende. Den kommer lill ullryck i den ailiansfriapolitiken, stödd av ell folkligt förankrat totalförsvar saml i strävandena allminska riskerna för krig och konflikter i väriden. En värld i varaktig fred förutsätter enliglförsvarsulredningens uppfattning respekt för varje nationssjälvbestämmanderätt, social och ekonomisk rättvisa, politisk avspänning ochmilitär nedrustning saml internationellt samarbete. En utveckling i sådanrikining kräver samlade globala insaiser och kan inte förverkligas enbart genomnationella ålgärder. engagemang i dessa frågor står inle imolsalsförhållande lill strävandena atl stödja den svenska alliansfriapolitiken genom ett allsidigt sammansatt totalförsvar. En grundläggandeförutsättning för atl Svenge på olika säll skall kunna verka för en bältrevärid är att landels självständighet vidmakthålls. 1976/77:74 25 Inom vårt land vill vi slå vakt om demokratin sommelod alt lö.sa samhällsfrågor och intressemotsättningar på fredlig väg. Vivill värna våra demokratiska friheter och rättigheter. måste fritt få geuttryck för sin tro och sina åsikter och ha rätt alt med demokratiska, lagligamedel verka för förändringar inom samhället. Detta förutsätter att folkel iallmänna, fria och hemliga val har möjlighet alt välja sina förelrädare. skall varje medborgare få möjligheter att självständigtbilda sig en åsikt om väsentliga samhällsproblem. Var och en skyddas genomlagarna mot övergrepp från myndigheters och enskildas sida. Vårt samhälle harutvecklats i enlighet med beslut fattade i demokratisk ordning. Vi harmöjlighet att utveckla och förbättra del med fredliga medel. Vad vi försvararär ytterst friheten atl göra della. Vi vill skydda vårt kulturarv och stimulera en egenkulturell ulveckling och vill vara öppna för värdefulla impulserutifrån. En fullsländig nationell handlingsfrihel är dockinte möjlig. Maktförhållanden i omväriden och det internalionella samarbetet,inte minst det ekonomiska, sätter gränser för handlandet. Den svenska säkerhetspolitiken bör enliglutredningens mening ha följande innehåll. - Bidra lill en fredligutveckling i världen genom alt bl. a. söka undanröja konfliktorsaker. - Bidra till utiämning avmotsättningar och till större förståelse mellan folken. - Bidra till atl skapa en värld,där även små stater kan hävda sina intressen. - Bidra till atl minskamaktblockens iniressen atl dra in i eventuella krig. - Redan i fred tillvarata vårainiressen genom alt slå vakt om den internationella solidariteten. - våra demokratiskafriheter och rättigheter. - Förhindra eller lindrafredskrisers negativa verkningar. 1 detta syfte formas vår säkerhetspolitik genom ensamverkan mellan utrikespolitiken, försvarspolitiken, vår politik iinternalionella nedrustningsfrågor, handelspolitiken och biståndspolitiken. Detta har kommit till uttryck i den av år1968 godkända och bekräftade inriktningen av vår säkerhetspolitik säkerhetspolitik, liksom andra länders,syftar lill atl bevara landets oberoende. Vårt säkerhetspolitiska mål bördärför vara all i alla lägen och i former som vi själva väljer trygga ennationell handlingsfrihel för att inom våra gränser bevara och utveckla vårtsamhälle i politiskt, ekonomiskt, socialt, kulturellt och varje annathänseende efter våra egna värderingar saml i samband därmed utåt verka förinternationell avspänning och en fredlig utveckling. 1976/77:74 26 Försvarsutredningenfinner att denna inriklning alUjämt bör gälla. bedömer atl trots strävandenlill avspänning kan krig i inte uteslutas under nu överblickbar lid.Inte heller sådana aggressiva påtryckningar eller andra yttringar av enmaklpolitik som ulgår från hot om krig kan uteslutas. Om emellertid stater ivår närhet skulle dras in i en konfliki mellan slormaklsblocken,behöverdetlaenligi försvarsutredningen inle oundgängligen leda till att ocksåSverige dras in. Vårt lands möjligheter att stå ulanför krig ochallvariigare konflikter med bibehållen frihet och sjävständighet bedöms även iframtiden bäsl främjas genom alt vi håller fast vid den alliansfria politikeninriklad på alt göra neulralilel i ett framlida krig möjlig. Neutraliteten i krig, liksom alliansfriheten ifred, är inle iniernalionellt garanterad eller iraktatbunden. harsjälvt valt sin neulrala linje. Detla medför alt trovärdigheten inte äravhängig av inlernalionella garantier utan vilar på den politik som föroch de försvarsåtgärder som vi redan i fred vidtar. En väsentlig förutsättning för denna politik är altom väriden har förtroende för vår vilja och respekt för vår förmåga altorubbligt hålla fast vid den valda utrikespolitiska linjen. För alt dennaavsikt skall bli klart förstådd och respekterad krävs all politiken inte görs beroendeav tillfälliga faktorer ulan förs med konsekvens och fasthet. Tilltron lilldenna vår vilja och förmåga alt vid krig fullfölja den deklarerade politikengrundläggs redan i fred och påverkas av statsmakternas agerande ochställningstaganden. Den är också beroende av våra inre politiska, ekonomiskaoch sociala förhållanden. Vår politik får enligl utredningen varken skapamisstro eller förväntningar hos någon av stormakterna. Allra minst får den gestormakterna någon gmnd för misstanken att svenskt territorium kan ställas annan makts förfogande och bilda ulgångsbas för angrepp. Några krav pååsiktsneutralitet är vi däremot inte beredda alt acceptera. Det finns därförskäl atl för omväriden särskill undersiryka, att oavsett sympatier av.seratt i händelse av krig inta neutralitet. Inlernalionella bindningar- utrikespolitiskt,ekonomiskt och i andra avseenden - vilka gör möjligheten att välja neutraliteti krigstid illusorisk kan utredningen inte acceptera. Detla innebär, altSverige inte kan delta i ett förpliklande utrikespolitiskt samarbele inom engrupp stater med syfte all ulforma gemensamma ståndpunkter. Gränser sätts ocksåför våra möjligheter atl gå med på en överfiyttning av beslutanderätten frånnationella till internationella organ. Ett nära och omfatlande ekonomisklsamarbele över gränsema är från många synpunkler önskvärt men kan leda lill atlSverige i ökad grad blir beroende av andra stater för försörjningen med viktigavaror eller tiänster. Ett alltför starkt beroendeförhållande kan ulnyttias avandra stater för atl kräva politiska och militära favörer. Densvenska säkerhetspolitiken blir trovärdig och realistisk när den byggs 1976/77:74 27 uppoch genomförs med stöd av ett allsidigt uppbyggt och inriktat totalförsvartillsammans med andra säkerhetspolitiska medel. Som medlem av FörentaNationerna har anslutit sig till FN-sladgans principer. Dessastadfäster nationernas likaberättigande och självbestämmanderätt samt "dennaturiiga rällen lili individuellt eller kollektivt självförsvar i händelse avväpnat angrepp mot en medlem av ". Nationella försvarsansträngningarhar alltså stöd i . anser att i ökadutsträckning bör medverka till att påverka den internationella ulvecklingen iriktning mot ökad allmän säkerhei. säkerhet kan enligt utredningensuppfattning främjas om riskerna för konflikter minskas och mstningarnainternationellt kontrolleras och begränsas på ett balanserat sätt. Ellsamband föreligger mellan önskemålen om nedrustning och strävandena att skapaen ny ekonomisk världsordning. De oerhörda satsningarna på upprustning fordrarstora resurser. Om kapprustningen kan stoppas och nedrustning inledas skulle deresurser som därvid frigörs kunna ulnyttias för framsteg på vägen mot slörreekonomisk och social rättvisa. En viktig åtgärd föratt främja freden i världenärdärförenligl försvarsutredningens mening atl åstadkomma minskningar av demilitära ulgifterna. Internationell säkerhet borde kunna upprätthållas påväsentligt lägre militära utgiftsnivåer inle minsl inom båda stormaktsblocken.1 försia hand bör därför de permanenta medlemmama i säkerhetsrådet liksomandra stater med jämförbara utgifter för militära ändamål gå före och genomföraminskningar. erinrar om att harutlovat stöd för en ny ekonomisk väridsordning. En sådan kräver politiskaåtaganden från de rika ländernas sida. Till dessa åtaganden hör bl. a. ettfortsatt offentligt bistånd, ett integrerat råvaruprogram i syfle attstabilisera råvammarknaderna och förbättra u-ländemas exportinkomster samt enhandels- och investeringspolitik som stärker självständighet pådet ekonomiska områdei. Alltsedan tillkomst har Sverigebemödat sig om atl spela en aktiv roll i organisationens olika verksamheler. 1Sverige har sedan gammalt, även i medvetande om att det kommer att kräva långlid, funnits elt siarkt stöd för tanken på en universell freds- ochrättsordning, som garanterar den kollekliva säkerheten. Det är därför naluriigtall vi på alla sätt söker stärka FN:s möjligheter att förebygga och lösa konflikter.Delta sker i medvetande om atl utvecklingen i världen lett till ett alll slörreömsesidigt beroende staterna och folken emellan. Genom vår neutralitetspolitik har vi speciellaförutsättningar att delta i FN:s fredsbevarande verksamhet. har ocksåanlitats i praktiskt tagel samtliga de fall då FN ingripii i fredsbevarandesyfte. Vi har bidragit med övervakningspersonal, observatörer, tekniker ochmilitär trupp. Svenskar har använis som medlare saml intagit framskjutnapositioner inom FN:s styrande organ. Sverigebör enligt utredningen även bidra till att stärka och utveckla den 1976/77:74 28 På många viktiga områden är existensen av entydiga rättsligaregler för umgänget mellan stater och folk ägnad atl minska riskerna förmotsättningar och att underlätta lösningen av uppkomna tvister. Särskill försmå stater är det av vikl att rätlssyslemei ulvecklas och respekteras. Vår utrikespolitik och vårt totalförsvar spelar enviktig roll för all vidmakthålla stabiliteten i det nordiska områdei. Sverigesalliansfria ställning förhindrar alt maktblocken i detla område direkt ställsmol varandra. För båda blocken är elt flankområde inom vilket väsentligapositions-förändringar skulle kunna påverka den i rådandebalanssiiuationen. Väsentliga försvagningar av del svenska försvarels styrka iförhållande lill omväriden skulle emellertid kunna rubba denna bild avstabilitet och balans i . De skulle kunna leda till allsupermakternas tryck på främsl våra grannländer ökar samt till atlförberedelser vidlas för all förhindra alt motsatta blocket skaffar sigkontroll över del nordiska områdei. Försvarsuiredningen bedömer atl en fastoch konsekvent utrikes- och försvarspolitik främjar freden och stabiliteten inorra . Del lorde även ligga i andra länders inlresse atl denna politikfullföljs. För alt alliansfria politik skallrespekteras och landets oberoende i längden bevaras erfordras stöd av en aktivutrikespolitik och ett starkt totalförsvar. Totalförsvaret är ell avinstrumenten för den samlade säkerhetspolitiken och skall därför bidra tillatt förverkliga de säkerhetspolitiska målen. Det är hela svenska folketsangelägenhet och bygger ytterst på medborgarnas personliga insatser. Densvenska försvarspolitiken bör bl. a. syfta till atl försvaret vid en konfiikl iEuropa mellan stormaktsblocken skall ha sådan slyrka, sammansättning ochberedskap alt hot, påtryckningar eller angrepp mot inte kan bedömaslönsamt för någon. Totalförsvaret har i så fall den önskade fredsbevarandeförmågan. Tilltron till vår neutralitetspolitik kräver enligtförsvarsutredningen att omväriden är övertygad om all i händelse av enkonfliki är berett atl fullfölja den deklarerade politiken. Totalförsvaretmåste därför ha en sådan sammansättning atl en presumtiv angripare inte lillföljd av brister i detta misstror allvaret bakom vår deklarerade politik.Förberedelser och överläggningar för militär samverkan med andra stater är heltuteslutna. Anskaffningen av för försvaret väsentlig materiel fär inte ske såatt kommer i en sådan beroendeställning till andra länder atl den kanutnyttjas för påtryckningar. Det militära försvaret måste vidare vara såutformat alt dess uteslutande defensiva syfle - försvar av det egna landei-klart framgår. Del kan därigenom inle uppfattas som ett hot mot någon. Uiredningen anför att hela landet skall försvaras.Totalförsvaret måsle kunna anpassas lill skilda lägen och kunna möta olikaformer av hoi och angrepp. Respekten för det svenska territoriets integritetskall upprätthållas genom atl kränkningar kan avvisas. 1976/77:74 29 Avgörande för hur skyddet mot kärnvapen och motbakteriologiska (biologiska) eller kemiska stridsmedel bör utformas bör varaall en .sådan motståndskraft skapas hos det svenska totalförsvaret atl enangripare inle bedömer sig ha möjligheterait med enstaka kärnladdningar elleren begränsad insats av BC-slridsmedel rycka undan möjlighetema för fortsattförsvar. Därigenom bidrar vi enligl utredningens bedömningar lill atl hålla enhög tröskel mot insats. Försvarsförberedelsernas fredsbevarande effeklberor lill slor del på möjligheterna atl tillräckligt snabbi bringa försvareli funktion. Stormakternas stående styrkor gör en snabb och överraskandekrigsutveckling slyrkemässigt och tekniskt möjlig. De politiskaförutsättningarna och ett troligt förspel lorde emellertid enligt försvarsulredningensuppfattning kunna ge oss förvarning så alt vi hinner genomföra eller i varjefall påbörja mobilisering. Utredningen anser all del måsle finnasförutsättning för atl gradvis förslärka beredskapen. har med sininriktning på neutralitet i krig och i avsaknad av stående styrkor slörreanledning än många andra länder all noggrant följa utvecklingen i omväriden ochvidta de ålgärder som bedöms erforderliga. Kombinationen av en fasl, förtroendegivandeutrikespolitik och ett mot denna svarande totalförsvar bör kunna ingestormakterna respekt för neutralilelsvilja och förmåga all stå emotpåtryckningar eller annan aggressivitet. Det måste slå klart för alla, all vimenar allvar med vår neutralitet och atl vi målmedvetet skapar sådana försvarsresurser,som ingen kan bortse från i ett kris- eller krigsläge. Långsikligaförsvarsbeslut kan enligt försvars-utredningens mening ses som ett uttryck fördenna målmedvetenhet. Delta utesluter inle atl lotalförsvarets omfattning ochinriktning lid efter annan omprövas. Elt krig i omväriden kan leda till attutrikeshandeln helt eller delvis upphör.