prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Detta är tUl.en del en effekt avden ökade självförsörjningsgraden på raffinaderisidan men också ett resultat avden inhemska konjunkturförsvagning som ägt rum samt utbyggnaden avkärnkraftverken. 1976 var tillförseln tiU den inhemska marknadenav petroleumprodukter lägre än fastän en öknuig ägt mm tiU1976. Då den inhemska produktionen av petroleumprodukter väntas öka endast medett par procent väntas importbehovet stiga med . En väntad ökning avlagerhållningen av raffinerade produkter förklarar emellertid till stor delimportens kraftiga tillväxt. Importenav metaller minskade mycket snabbt under loppet av 1975. En bit in på 1976vände importen uppåt. Uppgången kom emellertid från en låg nivå och trots enrelativt kraftig expansion återstoden av året noterades en tillbakagång på 6 ä7 % 19751976. I samband med en uppdragning av industriproduktionen väntasimporten öka 1976 1977. Huvudsakligen beräknas dock ökningen omfattaickejärnmetailer medan importökningen av stål väntas bli relativt liten. Införselnav verkstadsprodukter ökade endast obetydligt eller med 1/2 procentenhet19751976. Utvecklingen inom gruppen var dock olikartad för skilda varor.Konsumtionsvaruimporten torde ha uppvisat en kraftig expansion då ökningen avden privata konsumtionen i hög grad avsåg varaktiga varor. Däremotbidrog den neddragna produktionsnivån inom verkstadsindustrin samt ett klartnegativt lageromslag inom branschen till att hålla nere importen avinsatsvaror. väntas importökningen bli något mera påtaglig men väntaslikväl stanna vid knappt 1 1/. Denna något snabbare importökning väntas somett resultat av en mer markerad investeringsaktivitet på maskinsidan,som verkstadsproduktionen då väntas uppvisa en svag ökning.Konsumtionen av verkstadsprodukter väntas fortsätta att öka, dock i klartlångsammare takt än året innan. Importökningenav övriga industriprodukter blev av betydande omfattning 19751976, . Ävenför denna grupp var tillväxten till stor del ett resultat av ökad privatkonsumtion. Uppgången i konsumtionen var dock betydligt lägre för övrigaindustriprodukter än för varaktiga varor. Ett positivt lageromslag inombranschen bidrog till att höja upp importen. räknas med en snabbareökning av den privata konsumtionen av dessa varor tiU skUlnad från exempelvisverkstadsprodukter. En något större ökning av branschens produktion 19761977än 19751976 bidrar också till ökad import av insatsvaror medan effek- Prop.1976/77:100 Bilaga 1 Finansplanen 76 terna från branschens lager detta år torde verka ikontraktiv riktning. Den framlagda prognosen ärrelaterad till meHanalternativet för avtalslöneökningen 1977. Vid det lägrelönekostnadsalternativet beräknas efterfrågan för privat konsumtion bli någotlägre och efterfrågan för konsumtion, investeringar och export blinågot högre. blir kostnadstrycket i den svenska ekonomin någotmindre och leder till en viss utträngning av import i jämförelse medmellanalternativet. Det högre lönekostnadsalternativet verkar i motsattriktning. Importen 1977 enligt de olika alternativen framgår av nedanståendetablå. 1977 Procentuell förändring 19761977 Alt.I Alt.II Alt.IIIAlt.I Alt.U Alt.IIIAlt.I Alt.IIAlt. Total import' 90 975 91185 91455 4,9 5,2 5,5 5,7 5,7 5,7 Total import en ligt nationalrä kenskapernas beräknings metoder'-" 91675 91890 92 160 6,9 7,2 7,5 3,7 3,7 3,7 ' Olikheten mellan de två angivna totalserierna hänför sigdels till defiateringsmetoderna, dels till importens redovisning i tiden. Föratt säkerställa jämförbara tidsserier har nämligen SCB, med tillämpning inombl. a, nationalräkenskaperna, gjort omräkningar av totala importvärdet förrespektive månader och därigenom sökt eliminera den tidsförskjutning somuppkommit genom införandet av nya tull-rutiner. = För en teknisk kommentar se inledning till kapitel 3 ireviderad nationalbudget 1976. Prisindex för totala importen ökademed . Efter en markerad uppbromsning avprisstegringstakten under loppet av 1975 accelererade denna åter . Mol slutet av året mattades emellertid prisökningarna av ochdärmed beräknas ökningen av importpriserna preliminärt ha stannat vid ca 7 1/1975 1976. Den internationellaprisstegringstakten tog allmänt fart vilket delvishade sin grund i den ekonomiska återhämtning som kom till stånd mot slutet av1975 och . För industriella basråvaror började priserna ökavid /76. Uppgången fortgick fram tUl halvårsskiftet 1976.Därefter har tendensen i stort sett varit vikande, vilket delvis kan ha' varhen följd av den avsaktning i den ekonomiska tUlväxten som skedde tinder . Uppgången i världsmarknadspriserna för livsmedelsråvarorbörjade än för industriella basråvaror. Efter en kulmina-tionvid skedde en viss tillbakagång även för livs- Fallet kan till stor del förklaras av de mycket godaskördar som noterades i stort sett världen över. skedde enåterhämtning som främst kan återföras på prisutvecklingen för vissa speciellavaror bl. a. kakao och socker. Kaffepriserna har stigit snabbt alltsedanrapporterna om betydande frostskador på de brasUianska kaffeodlingarna 1975. De svenska importpriserna på flertalet råvarorvände sålunda uppåt eller uppvisade en acceleration iprisstegringstakten. Främst noterades massiva importprisstegringar på kaffe.Bland icke-järnmetallerna skedde en relativt svag prisuppgång för koppar medanimportpriserna på övriga metaller accelererade påtagligt snabbare. Importprisernapå stål började öka först en bil in på 1976 men då skedde en relativt kraftiguppgång. Importpriset på råolja steg snabbt mot slutet av1975 och som en successivt framträdande konsekvens avOPEC-ländernas överenskommelse om en 10-procentig prishöjning i september 1975.Under återstoden av 1976 har importpriset för råolja ej undergått några störreförändringar. Till följd av det höjda råoljepriset steg även priserna påraffinerade produkter snabbt . Den internationellaekonomiska återhämtningen medförde att priserna på raffinerade produkterfortsatte att stiga under loppet av 1976 även om takten då bromsades upppåtagligt. ökadeprisstegringstakten åter för färdigvaruimporten efter den uppbromsning somskett . Mellan halvåren 1976 försvagades åter prisuppgången vilketstår i samband med den svenska kronans effektiva appreciering. De förväntningar som alltjämt förehgger om enfortsatt uppgång i den ekonomiska aktiviteten efter den markeradeuppbromsning som ägde rum gör det rimligt att förutsätta attpriserna på industriella basråvaror skaU stiga under loppet av 1977. En meruttalad prisacceleration bedöms dock som osannolik. För livsme-delsråvarornaborgar de goda skördarna med möjligheter till en förbättradlagersituation för flertalet grödor för att man kan räkna med en relativtlugn prisutveckling. För vissa specifika råvaror kan dock prisutvecklingen blibetydligt mer dramatisk. träffade OPEC-ländernaett nytt beslut om råoljepriset. I den här framlagda kalkylen har räknats meden viss uppgång i importpriset på såväl råolja som raffinerade produkter under1977. En ytterligare avsaktning i prisuppgången förfärdigvaror 19761977 har bedömts sannolik. Grundantagandet omvärldsmarknadspriserna för de bearbetande varor som i första hand åsyftas, dvs.verkstadsprodukter och övriga industriprodukter innebär en successivt avtagandeökningstakt. Uppbromsningen i de svenska importpriserna väntas bli mer mar- 1976/77:100 Bilaga 1 Finansplanen 78 Tabell 3: 6 Bytes- och betalningsbalans 19741977 Milj.kr., löpande priser Export av varor, fob' Import av varor, cif Övriga tjänster, netto Transfereringar, netto -2 575 -3 400 4 300 -5 550 räntor och utdelningar 80 229 750 1450 Bytesbalans för varor, tjänster och transfereringar' -4 215 -6 760 -8 670 -11760 Kapitalbalans 473 7 375 2 130 Restpost 450 4647 (3 540) ' Valutareservens förändring -3 292 5 262 (-3 000) ' Enligt handelsstatistiken. = Nettot av återutförsel ochåterinförsel, korrigering av SAS' flygplansimport, i utlandet direktlandadfisk, nettoimport av icke-monetärt guld samt rabatter och koncernbidrag isamband med oljeimport. Överensstämmer med saldot mellanimport och export av varor och tjänster i nationalräkenskapernasförsörjningsbalans bortsett frän att korrigeringsposten endast med halvabeloppet ingår i försörjningsbalansen. Resterande häUten av korrigeringspostenräknas i nationalräkenskaperna till transfereringsnettot. * Överensstämmer med bytesbalansbegrepp. Anm. Som framgår av tablån nedanvisar bytesbalansen i stort sett samma underskott i samtligaalternativ för avtalsutfallet. Exportvärdet beräknas bli relativt lägst vid detlägsta avtalsalternativet och högst vid det högsta avtalsalternativet. Deantaganden som ligger till grund för exportprognosen innefattar bl. a.förutsättningen att exportefterfräigans priskänslighet är liten pä (priselasticitet 0,7). Detta innebär att en prishöjning i sig ökarexportvärdet mer än den sänkning av detta värde som följer av den neddragningav exportvolymen som föranleds av prishöjningen. På något blirförhållandet det motsatta. Export av varor Import av varor 89 060' 92 160 1-3 100' Nettot av tjänster Nettot av transfereringar -3 170 -5 550 -3 225 -5 550 Importen beräknas såväl volym-som värdemässigt bli högre ju högre avtalsutfallet och därmed den inhemskakostnads- och prisnivån blir. Relativa prishöjningar pä hemmaprodukUonenfömtsätts sålunda ha en uppdrivande inverkan på importens volym. Det harantagits att denna priskäns- Bil, 1 Preliminär nationalbudget 79 kerad och delta som en följd avden förändring i kursrelationerna som inträffade . Sammanfattningsvis beräknasimportprisema öka med 19761977. 3,3 Bytes- och betalningsbalansen Bytesbalansen för varor, tjänsteroch transfereringar uppvisade enligt ännu preliminära beräkningar ettbetydande underskott på ca . Den försvagning detta innebarjämfört med kunde i sin helhet lokaliseras tiU tjänste- ochtransfereringsbalansen medan handelsbalansen förblev i stort sett oförändrad.För 1977 förutses den . sistnämnda försämras med ca . samttjänste- och frans-fereringsbalansen med ca . Underskottet ibytesbalansen väntas därigenom växa tiU närmare 12 mUjarder kr. Ökade direktinvesteringar, lägreupplåning utomlands av kort kapital samt växande varvskrediter var de faktorersom främst bidrog till att även kapitalbalansen försämrades 19751976.Kapitaltransaktionerna med utlandet beräknas preliminärt ha givit upphov till en netlokapitalimport på något , vilket täcker endast1/4 av underskottet i bytesbalansen. Valutareserven ökade från slutet av1975 med ca . I.samband med deninternationella valutaoron vid slutet av sommaren inträffade ett betydandevalutautflöde som till slutet av oklober kom att uppgå tUlca . Genom de ekonomisk-politiska åtgärder som vidtogs ioktober skedde emellertid en uppbromsning och man kunde registreraendast ett mindre utflöde på ca 300 milj. kr. Valutareservens förändring19751976 har skattats till ca . Detta skulle innebära att detäven 1976 uppkommit en positiv restpost men av något mindre storlek än 1975. Underskottet i handelsbalansenberäknas ha varit ungefär lika stort som 1975, dvs. i runt tal 2 miljarderkr. Med de bedömningar av lighet liksom för exporten på elt års sikt är liten(priselasticitet 0,5). Tendensen till stigande import vid ökat avtalsutfallmotverkas av att den totala efterfrågan inom landet beräknas bli lägre ju högreavtalsutfallet blir. Detta får således en reducerande inverkan påimportbehovet. På ett ars sikt skulle därmedinverkan på bytesbalansen bli mycket liten av att det förutsatta avtalsutfalletvarieras inom rimliga gränser. finns det emellertid anledningräkna med avsevärt större volymeffekter på såväl export- som importsidan än för1977. Källor: och . 1976/77:100 Bilaga1 Finansplanen 80 exportenoch importen som redovisats i del föregående skulle underskottet1977 växa med en dryg miljard kr. och således uppgå till ca 3 miljarder kr.Försämringen är ett utslag av att importvolymen beräknats stiga ca enprocentenhet snabbare än exportvolymen bytesförhållandet gentemot utiandetväntas inle undergå någon större förändring. Det kan särskilt nämnas attutvecklingen av exporten och importen av fartyg har mycket stor betydelse förhandelsbalansen . Fartygsbalansen försämras nämligen enligt prognoserna medca . lämnade däremotfartygsbalansen ett positivt bidrag till den totala handelsbalansen, vUketuppgick till hela . Om man räknar exkl. fartyg utvecklashandelsbalansen 19761977 något gynnsammare eller från ett underskott 1976 påca . Det internationella fraktmarknadsläget förbättradesnågot 1976, men måste trots det fortfarande betecknas sommycket svagt. Den måttliga höjningen av fraktnivåerna för tramptonnage (såvältank- som torrlast) ledde emellertid lUl att en god del av tidigare upplagttonnage åter togs ut på marknaden, vilken därigenom mättades. Dettaresulterade i att fraktuppgången för dessa kategorier åtminstone t. v.avstannade. rapporterades förbättringar även förlinjetrafiken. Man kunde då på flera håll notera bättre beläggning.Ytterligare förbättringar synes emellertid ha uteblivit.Normalt brukar en uppgång av världshandeln innebära ganska omedelbar aktiveringav marknaderna följt av ökande fraktrater. Så synes emellertid inte ha blivitfallet 1976 trots att världshandeln 1976 beräknas ha ökat ivolym. Den rikliga tonnagetillgången lade hinder i vägen för en sådanutveckling. Efter nedgången 19741975 hade sannolikt krävts en kraftigare uppgång19751976 än den nu angivna för att denna effekt skuUe uppstå. För 19761977förutses volymtillväxten i världshandeln ske i något lägre takt och beräknasuppgå till . Det förefaller sannolikt att inte heller denna volymökningkan anses tillräcklig för att påverka fraktmarknadssitua-tionen i nämnvärdgrad. För svenskt vidkommande innebar fraktuppgången atthuvudparten av det upplagda tonnaget successivt under sensommaren och höstenåterinsattes i trafik. Det rörde sig nästan uteslutande om tank- ochkorabinationstonnage. De fraktavtal som ingicks innebar i stort sett täckningav de rörliga kostnaderna och endast i undantagsfall nämnvärt mera. Utsikternatill en fortsatt uppgång i raterna för detta tonnage inom den närmasteframtiden måste bedömas som mycket små då det fortfarande råder ett betydandeöverskottsutbud. Detta kommer enligt många bedömare att bestå ytterligare ettantal år. 1 Preliminär nationalbudget 81 Nettoinflödet av utländsk valutafrån den utrikes sjöfarten minskade, den svaga marknaden till trots, endast obetydligt 1976 jämfört med enligt de ännu preliminära uppgifter som föreligger. Detta innebar att även sjöfartsnettoi, dvs. rederiernas nettoinsegling med tillägg för utländska fartygsutgifter i svenska hamnar men med avdrag för biljett- avgifter som erlagts i svensk valuta, kom att bli i stort sett oförändrat vid denna periodjämförelse. har sjöfartsnettot skattats till ca 3 100 milj. kr., vUket innebär en ökning 19761977 med ca 150 milj. kr. Nettoutflödet av resevalutaberäknas ha uppgått till cä . och därigenom ökat med ca 450milj. Uttryckt i reala termer blir förändringen relativtbegränsad. Inflöde och utflöde av resevaluta beräknas i volym ha ökat ungefärlika mycket eller med . De egentliga turistresorna svarar för huvudpartenav denna tillväxt. Sålunda avreste januarioktober 1976 medcharterflyg ca 834 000 passagerare mot 778 000 , vilketbetydde en ökning med . Det bör emellertid då erinras om attpassagerarantalet med charterflyg gick ned kraftigt, under fjärde kvartalet1975 i samband med den politiska utveckling som då försiggick i . Dennedgång i resorna tiU som då inleddes fortsatte in på 1976 och dessandel av svensk utiandstu-rism, som uppgick tUl , sjönkkraftigt. Den bojkott emot resor till som utlystes av vissasvenska organisationer har emellertid , , upphävts, vUketsannolikt torde leda till att resorna dit ånyo ökar något. Nettoutflödet avresevaluta väntas fortsätta att öka även 1977 och har satts till ca 3 450milj. kr., dvs. en ökning med ytterligare 450 milj. kr. Därvid harförutsatts en viss volymökning av såväl inflöde som utflöde av resevaluta. Det negativa saldot under postenövriga tjänster har beräknats tUl ca 2,9 mUjarderkr., dvs. större, än 1975. Förändringen, som får betecknas som ovanligt stor,fördelar, sig på ett flertal delposter. Av de mera betydande kan: nämnasutgifter för företagens utiandsadministration samt provisionsbetalningar.Dessa delposter kan i betydande grad väntas styra utvecklingen även 19761977.Postens sammanlagda förändring i negativ riktning har dock satts något lägreän 19751976 eUer till ca 450 milj. kr. Nettot av tranfereringar till ochfrån utiandet beräknas preliminärt ha uppgått till ca 4,3 miljarderkr. Det innebär en ökning med ca 900 milj. kr. Gåvobiståndet tillu-Iänder var under en följd av år bestämmande för postens utveckUng, men isamband med den omfattande upplåning som ägt rum har räntebetalningarnafått aUt större betydelse. postens förändring 1975' 1976 på ca 900 milj.kr. kan ungefär hälften härledas til! Prop.1976/77:100 Bilagal Finansplanen 82 betalningar.Då utlandsiipplåningen även 1976 var mycket betydande innebär det förräntebetalningarna att dessa växer ytterligare 1977 och kan väntas svara förmer än hälften av postens sammanlagda förändring på ca . Mer än400 milj. kr. av förändringen faller på ökat gåvobistånd. Kapitaltransaktionerna beräknas haresulterat i en netto-kapitalimport på . Jämfört med 1975försvagades alltså kapitalbalansen med . HärtUl bidrog, somframgår av tablån nedan, bl. a. ökade direktinvesteringar och lägre kortfristigupplåning. I samma riktning verkade också posten övriga kapitaltransaktioner.Transaktionerna under denna post resulterade som synes i ett ytterst kraftigtkapitalutflöde på ca , varav ca . utgjordes avvarvskrediter till utländska bestäUare. Kortfristig upplåning utomlands för finansiering av export och import Även den kortfristiga upplåningen i form av kortahandelskredUer torde 1976 ha förskjutits i negativ riktning. Genom att dessa ibetydande grad är ofullständigt statistiskt belysta belastar de i storutsträckning restposten. Variationer i denna torde till stor del kunna knytastill förändringar i dessa krediter men även rent spekulativa inslag kan tidvisvara betydande. uppgick tUl ca ,varav 2,5 miljarder föll på . Tredje kvartalet torde den haslagit om och bUvit svagt negativ för ätt under det fjärde återigen blivitpositiv. Svängningarna får sättas i samband med de störningar på deinternationella kreditmarknaderna som föranletts av en tilltagandeosäkerhet om de framtida kursrélatio-nerna. Den långfristiga upplåningen utomlands har ocksåunder 1976 varit betydande och beräknas ligga i närheten av nivå, dåden upp- togs upp långfristiga låntill ett värde av ca , vilket var nästan 2 mUjarder mindre änförsta . Upplåningen fortsatte emellertid under andra halvåretstimulerad av åtgärder och beräknas hablivit mycket omfattande. Frop.1976/77:100 Bilaga 1 Finansplanen 84 4.1Sammanfattning av industriproduktionens utveckling Efterfrågeläget för industrin totalt sett synes hapasserat ett bottenläge . Exportorderingången vände uppåtförsta kvartalet 1976 och uppgången stärktes somockså hemmamarknadsorderingången började tUlta. Uppgången bröts emeUertidtredje kvartalet. Då registrerades en stagnation av exportorderingången medanefterfrågan från hemmamarknaden minskade något. Tredje kvartaletsfaktiska orderingång blev enligt konjunkturbarometern en klar besvikelse förföretagen och förväntningarna kom att bli måttliga.Orderstockarna för industrin totalt sett kom därmed att öka endast svagt frånvåren. Verkstadsindustrins orderstockar föll under loppet av året. Efterfrågeförbättringen 1976 kom i storutsträckning att rikta sig mot delar av de exportdominerade basindustrierna särskUt gruvorna och skogsindustrierna. Ävenövrigsektorns exporttillväxt blev förhållandevis god medan verkstadsexportenminskade ytterligare. Tillväxten i exportvolymen 19751976 beräknas ha stannatvid (e.xkl. fartyg) innebärande betydande förluster avmarknadsandelar. Den inhemska efterfrågan kom dessutom att i ökad utsträckningriktas mot utlandet; sålunda kom en icke obetydlig ökning av importvolymen tillstånd. Den uppgick för industriprodukter exkl. fartyg till 1975 1976. Industriproduktionen minskade kraftigt 19741975.Neddragningen blev emellertid väsentligt mindre än fallet i leveranserna varförlageruppbyggnaden i huvudsak av färdigvaror och varor i arbete komatt bli mycket kraftig. Produktionen fortsatte att sjunka första halvåret 1976och med en preliminärt beräknad svag utvecklmg kom minskningen19751976 att bli . Lageruppbyggnaden fortsatte även första halvåret1976 dock i något lägre takt . Den kom då att bli särskilt starkinom massaindustrin och stålverken där produktionen dragits upp.Lageruppbyggnaden dämpades tredje kvartalet och blev obetydlig fjärde kvartaletdå produktionen drogs ner inom de nämnda branscherna. För1977 förutses en förstärkning av exportefterfrågan som under andra halvåretblir mer markerad som den inhemska slutiiga efterfrågan ökar någotmer än 19751976. Industrins lagerstockar var vid ingången av 1977 mycketbetydande. Tabell4: 1 Tndustriproduktioncns utveckling 19741977 Procentuell volymförändringfrän föregående år 210, 220,290 Övriga gruvor och mineralbrott 3 Tillverkningsindustrin 33111 Sågverk' 34112,34113 Pappers- och pappindustri m. 38 ./. Petroleumraffinaderier m. Järn- och stålverk*Verkstadsindustri exkl. varv ' Livsmedelsindustri m. m.° övrig industrisektor' Helaindustrin -12,3 -7,2 -1,4 -11,7 -5,0 -3,0 -16,5 2,8. -8,4 -0,9 -2,2 -7,5 -24,7 -12,2 -7,0 -20,7 -10,3 -8,2 -9,0 -4,0 -10,0. -15,0 -6,9 -2,6 -1,8 ' Inkl. hyvlerier och träimpregneringsverk. ' ' Inkl. smörjmedels-, asfalt-och kolproduktindustn. * Inkl. ferrolegeringsverk. = Inkl. båtbyggerier. dryckesvaru- och tobaksindustri. ' Enligt det lägre lönekostnadsalternativet ärproduktionsprognosen och enligt del högre alterna tivet . ' ' /Tfif/och . 1977 kommer att kraftigt bromsa efterfrågans genomslag päindustriproduktionen. Under den förutsättningen beräknasproduktionen stiga endast 19761977. De starkaste produktionsökningarnaförutses kunna ske inom massa- och pappersindustrierna medan tillväxten inomandra delar av basindustrierna såsom gruvorna och stålverken blir blygsammare.För verkstadsindustrin väntas produktionen bli i stort sett oförändrad19761977 även om en viss uppgång beräknas ske mot slutet av året.Nedtrappningen av varvsindustrin fömtses fortsätta. Den ovan skisserade efterfråge- ochproduktionsutvecklingen hänför sig till mellanalternativet beträffandelönekostnadsstegringarna 1976 1977 (jfr kapitel 6). Enligt det lägrealternativet skulle en tiUväxt i industriproduktionen på kunnapåräknas medan det högre lönekostnadsalternativet fömtses innebära en tillväxtom endast 19761977. 4.2 Utvecklingen inom olika delbranscher De svenska järnmalmsgruvorna erforen återhämtning i efterfrågan 19751976 efter det att exportvolymen nästanhalverats 19741975 till följd av det tvära omslaget i stålkonjunkturen. 1976/77:100 Bilaga 1 Finansplanen 86 1975började utskeppningen av svensk järnmalm stiga snabbt från den djuptnedpressade nivån tidigare . Exportieveranserna fortsatte att ökaunder de tre första kvartalen 1976. Läget på den internationella stålmarknadenvar dock fortfarande pressat och den uppåtriktade rekylen iutieveranserna synes ha bromsats upp något mot slutet av året.Exportvolymökningen 19751976 skattas säiunda med viss osäkerhet till . I kvantitetsternier torde detta motsvara en järnmalmsexport på ca 23 milj.ton 1976 att jämföra med en utlastning på hela 33 milj. lon . Den inhemska malmkonsumtionen som hölls uppe under1975 genom en ökad tackjärnsproduktion har minskat märkbart 19751976. Efter en neddragning av produktionen med ca 12 %19741975 bedöms produktionen ha minskat ytteriigare 19751976. Trotsdetta har en drastisk uppbyggnad av järnmalmslagren inte kunnat undvikas;torde ytterligare ca 4 1/2 milj. ton ha tillförts de svenskamalmproducenternas redan tidigare mycket stora järnmalmslager. De svenskägdajärnmalmslagren, inom såväl som utoni landet, torde därmed ha överskridit 13milj. ton vid utgången av 1976.