prop · G00364 · 1976-12-31 00:00:00 — Däremot är detmotiverat atl behålla ersättning för skador som lill följd av krigsålgärderinträffar under fritid och under hemresa till . Prop.1976/77:64 92 Vid sina överväganden av hur skyddel skallkonstrueras har kommittén stannat för all en reformeradkrigsförsäkringslagstiftning för sjömän endast bör ge ersättning i de fall LAFinte gäller på grund av atl skadan inte har inträffat i arbelel. 1 sådanasituationer utgår inte heller ersättning från TFY. I fråga om förmånerna bör lagen anknyta till LAFmed det tillägget alt särskild ersättning om sex basbelopp alltjämt bör utgå. Eftersom lagen föreslås avse endasl skydd utomarbetet och motivet för lagen framför allt är samhällets inlresse av attsamfärdseln lill sjöss upprätthålls trots risk för krigsskador bör ersättningenulgå av statsmedel. Administrationen av ersätlningsanordningen bör medhänsyn lill ärendenas sällsynla förekomst och speciella art ligga kvar hosriksförsäkringsverket. Kommittén föreslår atl den nuvarandekrigsersällningsförordningen för fiskare skall upphävas. Kommittén framhållerall fiskarna som egenföretagare kommer all omfattas avarbetsskadeförsäkringen. Deras grundskydd kommer därigenom alt i hög gradförstärkas. Genom anslulning lill LAF och TFY får fiskaren bättre ersättningvid skada än vad som kan utgå enligl den frivilliga yrkesskadeförsäkringen ochenligl förordningen om krigsersätlning för fiskare. Kommittén pekar vidare påall denna har karaklär av beredskaps-lagstiftning och i dagens läge är heltbetydelselös. Kommittén påpekar alt yrkesskada som har inträffatföre ikraftträdandet av den nya arbetsskadeförsäkringen inle kommer all berörasav de nya bestämmelserna. Dessa innebär en kraftig höjning av ersättningsnivånfrämsl genom atl kompensationen för inkomstbortfall höjs till och allersätlningsunderiaget för livränta ökas till högst 7 1/2 basbelopp. De äldrelivräntorna har räknats upp vid flera lillfällen. Sedan den ärlivräntorna anknutna till basbeloppet och följer därmed prisnivån. Kommitténframhåller all de äldre livräntorna trots uppräkningar och värdesäkring harkommit att släpa efter slandardulvecklingen. Livränleför-månerna för de äldreskadefallen bör därför förbättras i anslulning lill införandel av den nyaarbetsskadeförsäkringen. mening bör man sträva efter all räkna upp livränta endast i de falldär yrkesskadan har minskat den skadades förvärvsförmåga. mål skulle nåsgenom alt efler individuell prövning räkna upp livräntan i den mån livränta skulleha utgått om lagen om arbetsskadeförsäkring hade gällt vid skadefallel.Kommittén har emellertid vid sin uiredning funnil all det inte är en framkomligväg all individuelll pröva de gamla livräntorna. 1976/77:64 93 ställetmåste man välja en generell metod och avstå från kravei på atl inkomstbortfalli realiteten föreligger i varje enskilt fall. Livränlor som grundar sig pårelativi låga invalidiletsgrader bör inte omfattas av uppräkningen, eftersomskador med låg invaliditet näsian undantagslöst saknar inverkan påförvärvsförmågan. Kommittén föreslår atl gränsen för uppräkningen skall sättasvid invaliditet. Delta är den gräns som på senare lid har salts viduppräkning av vissa statliga ersättningar. Vidare framhåller kommittén att procentsatsenliksom vid tidigare uppräk-ningslilirällen bör sänkas för de senast beviljadelivräntorna. Kommittén föreslår därför atl livräntan räknas upp till den somskadats med 30 9é, lill den som skadats . o. m.1967 med 20 96 och till den som skadats efler . I många fall innebär den procentuella uppräkningenall ökningen av livräntan blir mycket målllig. 1 syfle all undvika all livräntahöjs med alll för obetydligt belopp föreslår kommittén alt uppräkning alltidskall ske med minsl . 3.4.2Samordningen mellan livränta och pension Kommittén har undersökt om de nuvarande reglernaför samordning av livränta och pension kan ändras i överensslämmelse med deregler som kommer alt gälla för nya livräntor när LAF träder i kraft. Kommitténkonstaterar atl de nuvarande samordningsreglerna i de flesta fall gertillfredsställande materiellt resullal. Kommittén är emellertid medveten om atl mångalivräntelagare upplever del negalivi alt pensionsförmånerna reduceras med vissdel av livräntans belopp. Livräntan utgår ju som kompensation för yrkesskadaoch borde därför inle fö försämra pensionsförmånerna. Psykologiskt känner desig därför berövade viss del av sin pension och satta i elt sämre läge än ickeyrkesskadade pensionärer. En möjlighet skulle vara att helt slopa samordningenoch låla pension och livränta löpa vid sidan av varandra. Följden bliremellertid en överkompensation. En annan utväg skulle vara atl låla pensionernaulgå helt men föreskriva visst större avdrag på livränlesidan än vad som sker fn. (livräntan minskas med I /4 av sitl belopp vid inträde ipensionsåldern). Undersökningar som kommittén har gjort visar dock att demateriella effekterna av en sådan ordning inte blir tillfredsställande.Livräntelagare med hög ATP skulle tiäna mest på omläggningen, och man skullebehöva komplettera med en garantiregel av innebörd alt äldre bestämmelserfortfarande skall lillämpas om dessa leder till gynnsammare resultat. För denenskilde livränletagaren skulle regelkomplexel framsiå som myckel invecklat ochsvåröverskådligt. Tilldella kommer all om samordningen skulle ändras så all livräntan 1976/77:64 94 minskademen pensionsförmånerna ökade, effekten med oförändrade skallebestämmelserskulle kunna bli negaliv. En annan omsiändighel som ökar osäkerheten omvärdet av en omvänd samordning är del arbeie som pågår inom pensionskommitténmed frågan om siandardsäkring. Om de äldre livräntorna slandardsäkras men inlepensionsförmånerna, skulle en omvänd samordning innebära all livränletagarengenom samordningen fick en standardsäkrad livränta utbytt mol en ickestandardsäkrad pension. De anförda omständigheterna föranleder kommitténatl inle föreslå någon ändring i de nuvarande samordningsreglerna för de äldreskadefallen. Del är emellertid viktigt all livränletagarna får klar insiki ihur reglerna är konstruerade och alt utbetalningen av pensionerna och livräntansker gemensaml. Enligt kommitténs mening bör utbetalningen ske genom en endaanvisning. Uträkningarna bör redovisas lättfattligt, så all livränletagarenförslår alt han faktiskt får slörre total ersättning än den icke yrkesskadade.Informationsbehovet hos de yrkesskadade bör enligl kommitténs meninglillgodoses inte bara genom atl utbetalade belopp redovisas klarare utan ävengenom atl livränletagaren när han börjar uppbära pension tillställs lättfattliginformation om vilka förmåner som kommer all ulgå, hur förmånerna är samordnadeoch grunden för samordningsbestämmelserna. Kommittén föreslår en ändring av de regler somgäller för äldre skadefall om ersättning lill livräntelagare som insjuknar pånytt. Samma ersättning bör ulgå när en livräntelagare drabbas av recidiv somnär han insjuknar i annan sjukdom. bör han således fåbehålla livräntan och dessulom oberoende av sjukdomsorsak få sjukpenning frånyrkesskadeförsäkringen, gmndad på reslarbetsförmågan. Kommittén föreslårdärvid en spärregel som innebär all del sammanlagda beloppet av livränta ochsjukpenning inle skall få överstiga vad som skulle ha utgått i sjukpenningenligl AFL vid en sjukpenninggrundande inkomsl om 7,5 basbelopp. Kommitténs förslag lill lag om statligtpersonskadeskydd beräknas medföra en åriig kostnadsökning som understiger 1milj. Efler någon lid torde kosinaderna sjunka och på sikl molsvaranuvarande koslnader för ersättningar vid skador under miliiärtiänsl,civilförsvarstiänst och anslaltsvislelse. Kommitténs förslag till lag omersättning av statsmedel för ideell skada kommer all medföra koslnader förstatsverket vilka inte lorde komma atl överstiga 1 milj, kr, för år. Kosinadernaför en uppräkning av alla livräntor med en invaliditelsgrad av Prop.1976/77:64 95 och högre enligl kommitténs förslag uppgår enligl beräkningar somriksförsäkringsverkel har gjorl för kommitténs räkning lill 36 milj. kr. närdet gäller skador under prival eller anslällning och lill ca 4 milj.kr. när det gäller skador under statiig anslällning. Kosinaderna för uppräkningav livräntor som ulgår på gmnd av skador som inträffat under värnpliklstiänsl-göring,civilförsvarstiänstgöring och liknande uppgår lill ca 5 milj. kr. Merkostnadenför garanliregeln all livränta skall räknas upp med lägsl . utgör ca Imilj. när del gäller skador under prival och anslällning, ca . när del gäller skador i statlig tjänsl och ca . Toiala kosinaderna för uppräkning av livräntorna uppgår sålunda till ca46 milj. kr. Kommittén föreslår atl lagändringarna skall träda ikrafl den , dvs. Yrkesskadeförsäkringskommitléns förslag har i alltväsentligt vunnil anslutning av remissinstanserna. Många har särskillframhållit alt de i huvudsak lillslyrker eller inle har några principiellaerinringar mot förslagen. Dit hör bl. a. , kammarrätten iSlockholm, försvarels civilförvaltning, socialsiyrelsen, försäkringsrådei,, försäkringsinspekiionen, arbelarskyddsslyrelsen, LO ochFolksam. Kommitténs förslag all anslula egenföretagare ochuppdragstagare till arbetsskadeförsäkringen välkomnas allmänt. Förslaget färsåledes uilryckligi stöd av bl. a. , , , ,hantverks- och indusiriorganisation, , ,, . /SR, ,.försäkringsrådet,, statskontoret, rlksrevlsionsverkei,Försäkringskasseförbundel, och Folksam.LO accepterar all alla förvärvsarbetande, således även egenföretagare,tillförsäkras skydd genom arbetsskadeförsäkringen, under förutsättning atl brakontrollmöjligheter utvecklas så all försäkringen ger ersättning för påvisbarinkomstföriust. Några remissinstanser påpekar alt del belräffandeegenförelagarna kan bli svårl all fastställa samband mellan skada och arbeieoch all göra en riklig ekonomisk invaliditelsbedömning. Det betonas också altgoda kontrollmöjligheter måste utvecklas i dessa avseenden. Vidare begärs ettklariäggande av vad som skall gälla för företagare som har uppnåttpensionsåldern men ändå fortsätter Prop.1976/77:64 96 rörelsen.Statskontorether'äkr\ar alt utsträckningen av försäkringen medför en ökning avantalet arbetsskadetransaklioner . /SR finner del nödvändigl, mol bakgrund av bl.a. de nya ansläll-ningsskyddslagarna, alt införa ell särskillinvalidilelsbegrepp för egenföretagare, eftersom LAF:s tolkning av begreppelekonomisk invaliditet i vissa fall är för snäv. Man bör också kunna täcka inolika ekonomiska ansvarsålaganden om rörelsen avstannar lill följd avarbetsskadan. ermrar härvid om attskadesiånd kan ges för att täcka 1. ex. kostnad för ersättare i rörelsen.Förbundei anför emellertid vidare all del inom arbetsskadeförsäkringen, där densjukpenninggrundande inkomsien läggs lill grund för ersättningen, knappaslfinns uirymme för en sådan nyanserad bedömning av egenföretagarnas skadefall. Remissinsianserna lämnar i allmänhet utan erinrankommitténs förslag om en fast koppling mellan arbetsskadeförsäkringen och accepterar kopplingen under förutsättning allersättningsreglerna blir desamma för dem som återkallar undantagande från ATPför alt bli arbelsskadeförsäkrade. Förbundet undrar dock om inle en lösning isamordningsfrågan är möjlig enligt del syslem som lillämpas förpensionstillskott, dvs. alt från livräntan avräknas den ATP som skulle hautgått om undanlagande inte hade gjorts. Denna lösning förs även fram av SAF,och , som menar atlsamhället bör kunna la på sig de administrativa olägenheier som ell skiljandeav försäkringarna kan innebära. Dessa remissinslanser anser all ingen skallbehöva Ivingas återkalla ett undantagande från ATP för att komma med iarbetsskadeförsäkringen. Rlksrevlsionsverkei menar atl egenföretagarnas skydd börvara hell obligatoriskt. En arbetsskada kan nämligen inte förutses som enålderspensionering, och samhället kan bli tvunget alt ge ekonomisk hjälp iannan form lill den som har ställt sig utanför arbetsskadeförsäkringen.Sveriges advokatsamfund anser all all inkomst som har undanlagils från ATP börräknas som obefintlig och all detta av rättviseskäl skall gälla ävenarbetstagare med s. k. blandad inkomsl. Sverigesadvokatsamfund saknar vidare övertygande motivering för atl inle låla ett s. k.likslällighelsavial i ell uppdragsförhållande föra med sig all denarbetspresterande parlen anses som arbetstagare även belräffande förmåner frånarbetsskadeförsäkringen, Samfundel förordar all härom följs ochgör gällande att olägenheier annars kan uppstå, t. ex. vid debitering avförsäkringsavgifter. Även ifrågasätter kommitténs förslagi denna del. Riksrevisionsverkei tillstyrker däremol uttryckligen kommitténsförslag. Arbelarskyddsslyrelsen anser del kunna diskuieras om inte gruppindelningenav egenföretagare och uppdragstagare är mera komplicerad än omständigheternakräver och påpekar att denna mol bakgrund av kommande arbelsmiljölag kan fåkonsekvenser för yrkesskadeslatistiken. Någraremissinslanser betonar viklen av anvisningar och informalion beträffandeegenföretagarnas arbelsskadeförsäkring. Prop.1976/77:64 97 4.3 Fråganom frivillig försäkring Kommitténs förslag atl inle överföra den frivilligaförsäkringen lill LAF lillslyrks eller lämnas ulan erinran av bl.a.försäkringsrådet, , , . , hantverks- och industriorganisalion. Försäkringskasseförbundel instämmeri förslagel utom såviii avser hemmamakar och kan alternativt länka sig alldessa blir obligatoriskt försäkrade. Även kammarrätten i ochriksförsäkringsverket ifrågasätter om man inle borde behålla elt frivilliglskydd för hemmamakar. Verkei är inle heller främmande för alt låla sluderandefå fortsatt möjlighet lill frivilligt skydd. LO inslämmer uttryckligen i kommitténs förslag attinle inrymma en frivillig försäkring för hemmamakar i den nya lagen. Endasl fåhemmamakar har utnyttjat del nuvarande skyddel, och dessulom skulle man få göraavsteg från arbetsskadeförsäkringens syfle alt ge förvärvsarbetande skydd molinkomstbortfall lill följd av arbetsskada. beklagaratt möjligheten till frivillig försäkring slopas för de mycket föegenföretagare som kommer all stå utanför del obligatoriska skyddet och förbarn och ungdom som dellar i t. ex. lantbmksarbete. vill om möjligt ha skyddel kvar för dem som slår ulanför ATP ochinle har råd alt ansluta sig till den försäkringen. Försäkringsinspekiionenpåpekar all vissa gmpper kan väntas få svårt all skaffa sig en molsvarandeprival försäkring. Del föreslagna slatliga personskadeskyddet får iallmänhet ell myckel positivt mottagande. Kommitténs förslag anses angelägeloch bedöms ge en välkommen enhetlighet på områdei. Förslaget blir i sin helhelgodtaget av bl. a. , , försvaretssjukvårdsstyrelse, värnpliktsverket, civilförsvarsslyrelsen,bislåndsulbildningsnämnden, , statskontoret,riksrevisionsverkei, , statens brandnämnd,Försäkringskasseförbundel, SAF, LO, Frivilligorganisalionernas samarbetskommittéoch . Kriminalvårdsstyrelsenuttalar särskild lillfredsslällelse över utvidgningen av skyddel påkriminalvårdens område till kortvariga frihetsberövanden och till allasjukdomar som kan drabba de anstallsintagna. finner förslaget i dennadel vara uttryck för ell nytt synsätt på de anstallsintagna, till vilkelFolksam ansluler sig. (majoriteten) anser däremol -medhänvisning lill bl. a. förslagel atl varje sjukdom skall ge räll tillersättning enligl lagen och lill den föreslagna garanliregeln försjukpenningunderiagel -atl de anstallsintagna, särskiltungdomsvårdsskoleeleverna, inte bör ges ell bättre skydd än arbetstagare ellerdem som vid yrkesutbildning omfattas av arbetsskadeförsäkringen. Rådet föreslårdärför all denna gmpp liksom f. n. 7 1976/77. Prop.1976/77:64 98 gesskydd genom en särskild lag som anknyter lill LAF. Även riksförsäkringsverketpåpekar att ungdomsvårdsskoleeleverna får ell bättre skydd än andra elever.Socialstyrelsen upplyser atl försök numera görs med frivillig intagning påungdomsvårdsskolor och all i AFL inlagna beslämmelser om atl sjukpenning inleutgår är akluella för omprövning. Styrelsen betonar vidareviklen av all både räddningstiänst och frivilligl räddningsarbete bliromfattade av den nya lagen. ÖBhar för sin del inte några principiella erinringar mot kommitténs förslag menanser all kretsen skyddade frivilliga inom totalförsvaret skall anges direkt iden nya lagen. TCO, som finner förslagen angelägna, menar atl avgränsningen avskyddet för anstaltsintagna bör göras inte genom lermen "inlagen"ulan genom "omhändertagen" och därigenom inrymma alla tvångsåtgärder.Arbetsmarknadsstyrelsen tillstyrker förslagen belräffande vapenfriatiänsteplikliga och föreslår all också verksamhet som kan åläggas med stöd avallmänna tiänstepliklslagen (1959:83) förs in under personskadeskyddei.Styrelsen anser vidare alt garantiregeln beträffande sjukpenningunderiagel börkunna göras lillämplig även på hemvärnsmän och annan frivillig personal.Liknande synpunkter förs fram av ochförsäkringsinspekiionen. Försvarets civilförvaltning anser alt garantiregelnbör vara generellt lillämplig. finner i övrigi kommitténsförslag väl motiverade. ifrågasätter om frilidsskydd börfinnas vid vislelse ulom . Rådet anser alt del vid utlandsvistelseliksom för övriga medborgare bör kunna räcka med del skydd som den allmännaförsäkringen ger. 4.5Ersättning för ideell skada Kommitténs förslag i denna del godtas i sak av bl.a. , , , försvarets clvllförvahning,försvarets sjukvårdsstyrelse, värnpliktsverket, bislåndsulbildningsnämnden,, riksrevisionsverkei, ,, statens brandnämnd och (majoriteten) föreslår atl lagen skall omfatta ävenarbelsskadeförsäkrade som slår utanför TFY. Lagen bör därvid uiformas på annatsätt än kommittén har föresiagii och regeringen bör fastställaersällningsnormer. SAF, och har inget alt invända mot kommitténs förslag men betonar alt lagenskall ses som ett undanlag och atl den inle för sträckas ut lill andrakategorier. Föreningarna påpekar att TFY slår öppen för alla kaiegorier avarbetstagare och alla arbelsgivare, liksom för föreiagare som saknar anslällda.Civilförsvarsslyrelsen anser att skyddstiden bör överensstämma medpersonskadeskyddels och således omfatta även fritid. LO inslämmer i kommitténsmålsättning men anser alt också arbetsmarknadsutbildning o. d. bör las med.Försäkringsrådet och är inte heller främmande för detta. 1976/77:64 99 Rådetmenar dessutom atl lagens territoriella omfattning behöver klariäggas närmareoch föreslagna preskriplionsbestämmelser ses över. ifrågasätter om man inle borde hänvisa lill allmännaskadeståndsprinciper i stället för till TFY. Statskontoret uppskattar antaletskadefall lill 100-500 och menar all skyddel kan bli dyrare än kommitténhar räknal med. Belräffande förslagel att slopa det särskildaolycksfallsskyddel för värnpliktiga i samband med den nya lagstiftningenifrågasätter försvarets civilförvaltning om inle den av kommittén självåberopade allmänna uppfattningen om de större skaderiskerna under självatiänslulövningen borde föranleda vissl bibehållet särskilt skydd. Härigenom kanman dessutom minska antalet skadeståndsanspråk. En sådan särskild ersättningbör avse skada under själva tiänstutövningen saml såsom en menersättninghänföra sig lill den medicinska invaliditeten och ulgöra ell engångsbelopp somåtminstone förskottsvis kan snabbi ulbelalas. anser å andra sidan, med hänsyn lill all inkomstföriust kommer allläckas av personskadeskyddet, all del inte finns anledning atl invända mol allolycksfallsskyddel upphävs som rätten till ideell ersättning införs. 1 fråga om menersältningens adminislralion råderdelade meningar. /SR, ochÖB vill lägga administrationen hos irygghetsnämnden. a. statens avlalsverkåberopar därvid en särskild promemoria från trygghetsnämnden. De skäl somanförs för trygghetsnämnden är i huvudsak följande. Ersällningen för ideellskada föreslås av kommittén ulgå enligl statens personskadeförsäkring (TFY),som i första instans administreras av nämnden. Nämndens beslul kan överklagashos en särskild skiljenämnd. Nämndens avgöranden läggs i viss mån lill grundför avlalsändringar. Nämnden kan därigenom falla åtskilliga principbeslut ifråga om lolkningen av avtalet. Genom sin sammansättning har nämnden dessutomtillgång lill uppgifter om vad parterna avsåg när avtalet slöts. Domstolar bördäremol inte sättas all lillämpa och tolka kolleklivavlal. Del finns risk försplittrad praxis om nu också dessa skall tillämpa avtalet, särskill med hänsynlill atl det här gäller endast ell mindre antal skadefall. Inom nämndens kanslihar man en ingående kännedom om förekommande problem och ett väl fungerandehandläggningssystem. Nämnden tar själv slullig ställning till ersällningen,även om den försia uiredningen görs hos resp. anslällningsmyndighel. Del lordeför samtliga nu akluella personkalegorier vara möjligt all finna molsvarandemyndighet eller organ. Det är inte välbetänkt atl ha en annan instansordningför dessa ärenden än den som gäller för TFY-fallen. Denna ordning medgerdessulom ett snabbi förfarande, vilket är viktigt för den skadade. Om nämndenanförtros dessa nya uppgifler, krävs endasl en mindre personalökning. beslutade menersäll-ningar betalas i samtliga fall ul avriksförsäkringsverket. Riksförsäkringsverkelanför liknande principiella synpunkler som trygg- Prop.1976/77:64 100 helsnämndenmen upplyser atl handläggningen av frågor om de statsanställdasersättningar i olika avseenden, bl. a. lönefrågor i samband med arbetsskada,kommer alt göras lill föremål för ytteriigare övervägande. I avvaklan påresultatel av bl. a. sådana överväganden är verket inle berett all ta slulligslällning i adminislralionsfrågan belräffande ersättningen för ideell skada. vill läggaadministrationen av menersällningen hos försäkringskassorna. Dessa är numeravana all få olika nya uppgifler. Här föreligger dessutom ell nära samband medpersonskadeskyddet, som ju skall administreras av kassorna. Förbundet anser detvidare vara principiellt felaktigt att åläggs bådeadministration och lillsyn på detta område. Även advokatsamfundifrågasätter om inle denna nya uppgifi bör anförtros kassorna. Samfundet pekardärvid bl. a. på all de olika skadeersättningarna måste gmndas på delvis sammauiredning. Statskontoret, som finner svagheter i samtliga härdiskuterade lösningar, anför att riksförsäkringsverkel mot bakgrund av denyligen av annan uiredning föreslagna ändringarna av besvärsordningen inomsocialförsäkringen inle bör tillföras nya beslulsuppgifler i försia instans.Statskontoret finner det vidare önskvärt alt den enskilde bara behöver vändasig till en myndighet. Statskontoret föreslår därför atl man prövar en lösningsom innebär alt kassorna skall besluta efter hörande av irygghetsnämnden.Statskontoret erinrar slutligen om atl del inle har gjorts några beräkningar avkostnader för nya system och rutiner. Endast tre remissinslanser yttrar sig särskill idenna fråga. och Försäkringskasseförbundel lämnarkommitténs förslag ulan erinran i sak. Förbundei anser emellertid liksomstatskontoret all ersällningen bör administreras av allmännaförsäkringskassa, som har en särskild sjöfartsdelalj. Även dessa frågor behandlas närmare av endasl någraremissinslanser. Försvarels clvllförvahning tillstyrker kommitténs förslag. FörLO framslår del som viktigt att de äldre livräntorna justeras upp. LO finneremellertid i motsats lill kommittén atl också livräntor som grundas på lägre än25-proceniig invaliditet bör kunna bli uppräknade. LO föreslår därvid attarbetstagare skall få begära individuell prövning, om de kan slyrka all skadanhar föranlett inkomstförlust. LO menar atl man på goda gmnder kan anta att endel yrkesskadade trots låg invaliditet kan vara anställda med lunga ochslitsamma arbeten. LO finner det angelägel att anslällda i den situationen för 1976/77:64 101 enfullvärdig ekonomisk kompensation. LO tillstyrker kommitténs förslag lillålgärder i fråga om samordning mellan äldre livräntor och allmän pension.Folksam delar LO:s åsikt belräffande livränlor vid låg invaliditet och föreslåralternativt all den generella minimigränsen för uppräkning sänks. En minoritetInom försäkringsrådei vill ha en beloppsmässigl högre uppräkning.