prop · G00396 · 1976-12-31 00:00:00 — 1976/77:96 Regeringens proposition medförslag till lag om patentbesvärsrätten m. m.; Regeringen föreslår att antaga de förslagsom har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll ovannämnda dag. Beslut av patent- och registreringsverket i ärendenrörande patent, mönster, varumärken och namn kan f. n. överklagas till verketsbesvärsavdelning. I propositionen föreslås att besvärsavdelningen formellt fårställning som förvaltningsdomstol och kallas patentbesvärsrätten. Denna skalldock alltjämt vara knuten administrativt tUl patent- och registreringsverket. Regler om patentbesvärsrätten föreslås bli intagnai en särskild lag, som avses träda i kraft . 1 1976/77. 1 saml nr 96 1976/77: 96 2 1 §Patentbesvärsrätten upptager som förvaltningsdomstol besvär mot beslut av patent- och registreringsverket enligt vad som föreskrives i patentlagen (1967: 837), mönsterskyddslagen (1970: 485), vammärkes- lagen (1960: 644) och namnlagen (1963: 521). Patentbesvärsrättenhar sitt kansli i patent- och registreringsverket. 2 §I patentbesvärsrätten finns patenträttsråd. De skall vara tekniskt kunniga eller lagfarna. Patenträttsråd utnämnes av regeringen. Regeringenförordnar ett av de lagfarna patenträttsråden att vara domstolens ordförande. 3 § Patentbesvärsrätten ärdelad i avdelningar. Patentbesvärsrättens ordförande är ordförande på enavdelning. Ordförande på annan avdelning är det patenträttsråd som regeringenförordnar. För varje avdelning förordnar regeringen också ett patenträttsrådatt vara vice ordförande. 4 § Patentbesvärsrätten är domförmed tre ledamöter. Fler än fyra får ej i annat fall än som sägs i 5 § sitta irätten. I patentmål skall minst två tekniskt kunnigaledamöter ingå i rätten och skall en ledamot vara lagfaren, om ej rätten finneratt medverkan av lagfaren ledamot icke är behövlig. I mål om mönster, varumärke eller namn skall minsttvå lagfarna ledamöter ingå i rätten. Åtgärd som avser måls beredande får i denomfattning domstolen bestämmer vidtagas av ledamot i domstolen eller av annantjänsteman hos deima. 5 § Finner avdelning vidöverläggning till avgörande av patentmål att målet eller viss fråga är avsärskild betydelse från principiell synpunkt, får avdelningen förordna attmålet eller, om det kan ske, den särskilda frågan skall avgöras av domstolen idess helhet. I mål om mönster, varumärke eller namn får i motsvarande fallavdelningen förordna att domstolens samtiiga lagfarna ledamöter skall jämte avdelningendeltaga i avgörandet. 6 § I fråga om jäv mot den somhandlägger mål enligt denna lag gäller bestämmelserna i 4 kap. rättegångsbalkenom jäv mot domare. 7 § Ledamot i patenbesvärsrättenskall vara svensk medborgare och ha avlagt domared. Den som är omyndig eller ikonkurs får ej utöva befattning som ledamot. Första stycket gäller även föredragande hospatentbesvärsrätten som ej är ledamot. De som står i sådant förhållande till varandra somsägs i 4 kap. 12 § får ej tjänstgöra som ledamöter ipatentbesvärsrätten. 1976/77: 96 3 8 § I fråga om målsanhängiggörande och handläggning äger 36, 8, 1014 och 1719 §§förvaltningsprocesslagen (1971:291) motsvarande tillämpning. 9 § Förfarandet är skriftligt. 1 handläggningen får ingå muntiig förhandling, närdet kan antagas vara till fördel för utredningen. Muntlig förhandling skallhållas, om part begär det och förhandlingen icke uppenbart är utan betydelseför målets bedömning. Avslås begäran om muntlig förhandling och är ej uppenbartatt parten redan har slutfört sin talan, skall tillfälle därtill lämnas honom. 10 § I fråga om offentlighet ochordning vid muntlig förhandling gäller 5 kap. 15 och 9 §§ itillämpliga delar. Utöver vad som följer av 5 kap. 1 § fårrätten förordna om handläggning inom stängda dörrar, om det är påkallat för attförhindra att företagshemlighet uppenbaras. Är patentansökan som är föremål förrättens prövning ej tillgänglig för envar enligt 22 § patentlagen (1967: 837),skall rätten förordna om handläggning inom stängda dörrar. 11 § Rätten får vid muntligförhandling höra vittne eller sakkunnig, om det behövs för utredningen.Förhöret får hållas under ed. Om förhör gäller 36 kap. 118, 20 och 2225 §§samt 40 kap. 2, 911 och 1318 §§ i tillämpliga delar. Vägrarvittne utan giltigt skäl att avlägga ed eller att avge vittnesmål eller besvarafråga, får rätten vid vite förelägga vittnet att fullgöra sin skyldighet. 12 § I fråga om omröstning gäller16 och 29 kap. i tillämpliga delar. 13 § Rättens avgörande av målskall gmndas på vad handlingarna innehåller och vad i övrigt har förekommit imålet. Avbeslutet skall framgå de skäl som har bestämt utgången. 14 § Beslut, varigenom måletavgöres, skall tillställas part genom handling som fullständigt återgerbeslutet och skiljaktig mening, där sådan har förekommit. Beslut som kanöverklagas skall dessutom innehålla upplysning om vad den skall iakttaga somvill anföra besvär över beslutet. 15 § Beslut, som till följd avskrivfel, räknefel eller annat sådant förbiseende innehåller uppenbaroriktighet, får rättas av patentbesvärsrätten. Om det ej är obehövligt, skalltillfälle lämnas part att yttra sig, innan rättelse sker. 16 §Bestämmelserna i 39, 40 och 4253 §§ förvaltningsprocesslagen (1971:291) äger motsvarande tillämpning vid handläggning enligt denna lag. 17 §I fråga om talan mot patentbesvärsrättens slutUga beslut fiims be stämmelser i patentiagen (1967: 837), mönsterskyddslagen (1970: 485), varumärkeslagen (1960: 644) och namnlagen (1963: 521). 1976/77: 96 4 Mot patentbesvärsrättens beslut, som ej ärslutligt, får talan föras endast i samband med talan mot beslut i självamålet. Talan får dock föras särskilt när rätten har 1. ogillat invändning om jäv motledamot av rätten eller invändning om att hinder föreligger för talansprövning, 2. avvisat ombud eller biträde, 3. utdömt vite eller straff förunderlåtenhet att iakttaga föreläggande eller ålagt vittne eller sakkunnig attersätta kostnad som vållats genom försummelse eller tredska, 4. förordnat angående ersättningför någons medverkan i målet. Särskild talan som avses i andra stycket får förasav den som beslutet angår, om det har gått honom emot. Talan föres genombesvär hos regeringsrätten. Därvid äger bestämmelserna i 7 §förvaltningsprocesslagen (1971: 291) motsvarande tillämpning. Denna lag träder i kraft , dålagen (1967: 840) om patent- och registreringsverkets besvärsavdelning upphöratt gälla. I mål som före ikraftträdandet har företagits till avgörande påbesvärsavdelningen skall äldre bestämmelser alltjämt äga tillämpning men skallvad som i dem föreskrives om besvärsavdelningen i stället avse patentbesvärsrätten. Lagom ändring i patentlagen (1967: 837) Härigenom föreskrives att 25, 69 och 72 §§patentiagen (1967: 837) skall ha nedan angivna lydelse. Talan enligt 24 § föres genom Talanenligt 24 § föres genom besvär hos patent- och registre- besvär hos patentbesvärsrätten in ringsverkets besvärsavdelning inom från beslutets från beslutets dag. dag .Den som vill anföra besvär Den som vill anföra besvär skall skall erlägga fast erlägga fastställd ställd besvärsavgift vid påföljd att besvärsavgift vid påföljd att be- besvären icke upptagas till prov svaren icke upptagas till prövning. Mot beslut på besvärsavdelning- Motslutligt beslut av patentbe- en må talan föras av sökanden, om svärsrätten må talan föras av sö- det gått honom emot. Talan föres kanden, om det gått honom emot. hos regeringsrätten genom besvär Talan föres hos regeringsrätten ge- från beslutets nom besvär dag. från beslutets dag. Bestämmelserna i 22 § femte Bestämmelsemai 22 § femte stycket äga motsvarande tillämp- stycket äga motsvarande tillämp ning beträffande handlingar som ning beträffande handlingar som inkomma till regeringsrätten. 1Senaste lydelse 1971: 626. 1976/77: 96 Imål enligt 65 § skall rätten inhämta yttrande från patent- ochregistreringsverkets besvärsavdelning, om det finnes erforderligt. Imål enligt 65 § skall rätten inhämta yttrande från patentbesvärsrätten, omdet finnes erforderligt. Talanmot annat slutligt beslut av patentmyndigheten enligt denna lag än som avses i24 §, föres genom besvär hos patent- och regist-rernigsverketsbesvärsavdelning från beslutets dag. Den som vill anförabesvär skall erlägga fastställd besvärsavgift vid påföljd attbesvären icke upptagas till prövning. Motbesvärsavdelningens beslut föres talan hos regeringsrätten genom besvär från beslutets dag. Talan mot annat slutligt beslut avpatentmyndigheten enligt denna lag än som avses i 24 §, föres genom besvär hospatentbesvärsrätten från beslutets dag. Den som vill anförabesvär skall erlägga fastställd besvärsavgift vid påföljd attbesvären icke upptagas till prövning. Motpatentbesvärsrättens slutliga beslut föres talan hos regeringsrätten genombesvär från beslutets dag. Dennalag träder i kraft . Lagom ändring i mönsterskyddslagen (1970: 485) Härigenomföreskrives i fråga om mönsterskyddslagen (1970: 485) dels att i 7, 8, 14, 31,46 och 49 §§ ordet "Konungen" i olika böjningsformer skall bytas utmot "regeringen" i motsvarande form, dels att 22 och 47 §§ skall hanedan angivna lydelse. Talan enligt 21 § föres hos patent- och registreringsverkets besvärsavdelning genom besvär från beslutets dag. Den som vill anföra besvär skall erlägga fastställd besvärsavgift vid påföljd att besvären annars icke upptages till prövning. Mot beslut på besvärsavdelningen får talan föras av sökanden, om beslutet gått honom emot. Talan föres hos regeringsrätten genom besvär från beslutets dag. 2 Senaste lydelse 1971: 626. 1 Senaste lydelse 1971: 627. Talan enligt 21 § föres hos patentbesvärsrättengenom besvär från beslutets dag. Den som vill anföra besvärskall erlägga fastställd besvärsavgift vid påföljd att besvärenannars icke upptages till prövning. Mot slutligt beslut av patent-' besvärsrätten får talanföras av sökanden, om det gått honom emot. Talan föres hos regeringsrättengenom besvär från beslutets dag. Prop.1976/77: 96 6 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Talan mot annat slutligt beslut Talan mot annat slutligt beslut av registreringsmyndigheten enligt avregistreringsmyndigheten enligt denna lag än som avses i 21 § föres dennalag än som avses i 21 § fö- genom besvär hos patent- och re- res genombesvär hos patentbe- gistreringsverkets besvärsavdelning svärsrätteninom från från beslutets beslutetsdag. Den som vill anföra dag. Den som vill anföra besvär besvär skallerlägga fastställd be skall erlägga fastställd besvärsav- svärsavgiftinom vid gift vid påföljd påföljd attbesvären annars icke att besvären annars icke upptages upptages till prövning, till prövning. Talan mot besvärsavdelningens Talan mot patentbesvärsrättens beslutföres hos regeringsrätten ge- slutligabeslut föres hos regerings- nom besvärinom från rätten genom besvär inom två må- nåder från beslutets dag. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i varumärkeslagen (1960: 644) Härigenom föreskrives i fråga om varumärkeslagen (1960:644) dels att i 18, 26, 28, 29, 30, 35 och 48 §§ ordet "Konungen"skall bytas ut mot "regeringen", dels att i 26 § ordet "rådhusrätt" skall bytasut mot "tingsrätt", dels att 47 § skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Talan mot slutligt beslut avregistreringsmyndigheten enligt denna lag må föras av sökanden, om det gåtthonom emot. Mot beslut, varigenom ansökan bifallits oaktat invändningframställts i behörig ordning, må talan föras av den som gjort invändningen.Återkallar invändaren sin talan, må denna likväl prövas, om särskilda skälföreligga. Talan föres genom besvär hos Talan föres genom besvär hos patent- och registreringsverkets be- patentbesvärsrätteninom två må-svärsavdelning nåder från beslutets dag. Mot besvärsavdelningens beslut Mot patentbesvärsrättens slutli- ma talan föras av sökanden, om ga beslut må talan föras avsökan det gått honom emot. Talan föres den om det gått honom emot. Ta- hos regeringsrätten genom besvär lan föres hos regeringsrätten ge- från beslutets nom besvär från dag. Denna lag träder i kraft . 2 Senaste lydelse 1971; 627. 3 Senaste lydelse av 30 § 1970: 742 48 § 1967: 841. 4 Senaste lydelse 1971; 625. 1976/77: 96 7 Lagom ändring i namnlagen (1963: 521) Härigenomföreskrives i fråga om namnlagen (1963: 521)i dels att i 27, 30 och 43 §§ ordet"Konungen" skall bytas ut mot "regeringen", dels att 35 §skall ha nedan angivna lydelse. Talan mot slutligt beslut av namnmyndigheten måföras av sökanden, om det gått honom emot. Mot beslut, varigenom ansökanbifallits oaktat invändning framställts i behörig ordning, må talan föras avden som gjort invändningen. Återkallar invändaren sin talan, må denna likvälprövas, om särskilda skäl föreligga. Talanföres hos patent- och re- Talan föres hos patentbesvärs- gisireringsverketsbesvärsavdelning rätten genom besvär, genom besvär. Motbesvärsavdelningens beslut Mot patentbesvärsrättens slutli- måtalan icke föras. ga beslut må talan icke föras. Dennalag träder i kraft . .1Senaste lydelse av 27 § 1972: 220. 2 Senaste lydelse 1971: 632. Prop.1976/77: 96 Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsrådenBohman, , , , , , , Äsling, Söder,, Mundebo, Krönmark, , , Lagrådsremiss med förslag till lag om patentbesvärsrättenm. Inom patent- ochregistreringsverket (PRV) skall enligt särskild lag finnas en besvärsavdelningför prövning av besvär i ärenden rörande patent, varumärken och mönster samtärenden angående släktnamn och fömamn. har i skrivelse den 13december 1972 med anledning av mot. 1972: 924 om inrättande av en från PRVfristående patentdomstol och i skrivelse med anledning avprop. 1973: 1 (bil. 12 s. 70) anhållit om en översyn rörande patent- ochregistreringsverkets besvärsavdelning i enlighet med vad näringsutskottetanfört (NU 1972: 56, rskr 1972: 334 och NU 1973: 16, rskr 1973: 94). Med stöd av Kungl. Maj:tsbemyndigande tillkallade dåvarande chefen förhandelsdepartementet en sakkunnig' med uppdrag att göra en översyn avbesvärsavdelningens organisation och arbetsformer. Utredningen (H 1973: 01)avgav sitt betänkande (Ds H 1976: 1) Besvärsavdelningen inompatent- och registreringsverket. 1 enlighet med direktiven har utredningenfrämst inriktats på de frågor, som kan lösas oberoende av utvecklingen av patentadministrationeninom den blivande europeiska patentorganisationen (EPO). I direktiven hadevidare angivits bl. a. att besvärsavdelningen även skulle varaknuten till PRV och att de sammanlagda personella resurserna för patent- ochbesvärsavdelningama i stort sett 1 förordnades generaldirektören , patenträttsrådet , rådmannen och byråchefen att somexperter biträda den sakkunnige. 1976/77: 96 9 Utredningen bör fogas till protokollet i detta ärende sombilaga 1. Efter remiss har yttranden över betänkandet avgettsav regeringsrättens ledamöter, , kammarrätten i ,statskontoret, (), försvarets civilförvaltning,patent-och registreringsverket (PRV), (), (), Centralorganisationen /SR, Sverigesadvokatsamfund. (), Svenska industriens patentingenjörers föreningsamt (). Härjämte har ledamöterna avbesvärsavdelningen vid PRV avgett ett eget remissyttrande. /SR hänvisar i sitt yttrande till två bifogadeyttranden av patentverkets ingenjörsförening samt lokalföreningen av jurist-och sam-hällsvetarförbundet vid verket (i fortsättningen kallade /SR (PI)respektive /SR (JUS)). hänvisar i sitt yttrandehelt till de synpunkter som har anförts i Svenska industriens patentingenjörersförenings yttrande. Patent- och registreringsverkets besvärsavdelninginrättades 1931 i samband med en omorganisation av verket. varregeringsrätten enda besvärsinstans. Besvärsavdelningen utgör andra instans i patent-,vammärkes-, mönster- och namnärenden. Avdelningen är sista instans i ärendenangående släktnamn och förnamn samt för invändare i patent-, vammärkes- ochmönsterärenden. Sökande i sistnämnda tre gmpper av ärenden kan utanprövningstillstånd fullfölja talan i regeringsrätten. De grundläggande bestämmelsema om avdelningensorganisation och verksamhet återfinns i lagen (1967: 840) om pcitent- ochregistreringsverkets besvärsavdelning (ändrad 1970; 493). Denna lag innehållerbestämmelser om sammansättning, om möjlighet att fördela arbetet påavdelningar, om beslutförhet, om omröstning och om rätt att låta höra vittnevid allmän domstol. Vissa föreskrifter rörande besvärsavdelningen finnsvidare upptagna i instmktionen (1965: 658) för patent- och registreringsverket(omtryckt 1972: 372, senast ändrad 1973: 415). Dessa rör främst avdelningenssammansättning men reglerar också i viss omfattning förfarandet. I 11 § instruktionen föreskrivs attbesvärsavdelningen skall bestå av generaldirektören, sex patenträttsråd somtekniskt kunniga ledamöter samt två patenträttsråd och en byråchef somlagkunniga ledamöter. Som tillfällig ledamot kan dessutom tjänstgöraöveringenjör, byråchef, avdelningsdirektör eller byrådirektör. 1976/77: 96 10 Genom beslut medgav Kungl. Maj:tatt besvärsavdelningen tills vidare fick bestå av, fömtom de tjänstemän som angesi instruktionen för PRV, fyra tjänstemän med förordnande att bestrida göromålsom ankommer på patenträttsråd som är tekniskt kunnig ledamot av avdelningen.Den 20 december 1973 medgav Kungl. Maj:t att ytterligare tre sådanagöromålsförordnanden fick inrättas att gälla till och med den 30 juni 1975.Efter framställningar från PRV har sistnämnda förordnanden förlängts att gällatill och med . tjänstgör på besvärsavdelningen förutom i viss omfattning generaldirektören och byråchefen på administrativaavdelningen 15 patenträttsråd, av vilka sju har göromålsförordnanden. Enligt 12 § instmktionen för PRV arbetarbesvärsavdelningen på två avdelningar. På den ena av dessa är generaldirektörenordförande. I särskilda förordnanden har det emellertid medgivits attbesvärsavdelningen tills vidare skall arbeta på tre avdelningar. För de treavdelningarna finns ett gemensamt kansli med en uppsättnings- och utskriftsdetaljsamt en diarieförings- och expedieringsdetalj. Ytterligare bestämmelser om arbetet påbesvärsavdelningen finns intagna i PRV:s arbetsordning (kap. VIII). Vid riksdagsbehandlingen av proposition (prop.1966: 40) med förslag till patentlag m. m. föreslogs i en motion (mot. 1966:1: 760)bl. a. att besvärsavdelningen borde omvandlas till förvaltningsdomstol med enfrån patentverket helt fristående ställning, så att icke samma befattningshavarekunde tjänstgöra i både första och andra instans. Första lagutskottet (1 LU 1967: 53, s. 25 f.)uttalade med anledning av denna motion att utskottet delade motionärensuppfattning att vissa skäl talade för en prövning av besvärsavdelningensorganisation. Enligt lagutskottet syntes det dock ofrånkomligt att avvaktainförandet av en gemensam nordisk besvärsinstans innan det var möjligt att taställning till en nyorganisation av besvärsavdelningen. avslog motionen(rskr 1967: 325). 1972: 924 framhöll motionärerna att det medhänvisning till osäkerheten om inrättandet av en nordisk besvärsinstans under1970-talet inte längre fanns anledning att skjuta på frågan om en prövning avbesvärsavdelningens organisation och arbetsformer. I motionen togs frågan omomvandling av besvärsavdelnirigen till fristående domstol upp från delvis nyautgångspunkter. Antalet besvär i patentärenden hade legat på enväsentligt högre nivå än när samma fråga hade dryftats på 1960-taIet.Besvärsavdelningens härav föranledda per- 1976/77: 96 11 sonalbehovhade i betydande utsträckning fått tillgodoses genom s. k. korttidslåning avtjänstemän från verkets patentavdelning. Den bästa och mest effektiva lösningenvar enligt motionärerna att bygga ut besvärsavdelningen till en självständigförvaltningsdomstol med erforderligt antal fasta ledamöter, inklusivegöromålsförordnanden, samt fasta föredragande för beredning och föredragning avmål. Motionärerna påpekade att besvär i patentärendenfrån besvärsavdelningen kunde föras vidare till regeringsrätten, när beslutetgått sökanden emot. Tvistefrågan i det stora flertalet patentärenden var avutpräglat teknisk karaktär. I sådana frågor kunde det, ansåg motionärerna,inte sägas att regeringsrätten hade bättre fömtsättningar än besvärsavdelningenatt komma till ett riktigt resultat. Något principiellt betänkligt i att görabesvärsavdelningen till sista instans i den administrativa prövningen syntesej förefinnas, om besvärsavdelningen byggdes ut till en från PRV friståendeförvaltningsdomstol. Som motionens främsta motiv angavs att det inompatentverkets verksamhetsområde borde ske en anpassning till vad som allmäntgäller förvaltningsrättsreform. Över motionen avgav PRV yttrande. Detta åtföljdemotionen vid förnyad remiss. I den andra remissomgången avgavs yttranden avregeringsrättens ledamöter. Svenska industriens patentingenjörers förening.Svenska patentombudsföreningen. uttalade i betänkande (NU 1972:56) med anledning av motionen att det vid remissbehandlingen framkommit en radsåväl positiva som negativa synpimkter på motionäremas förslag. PRV avstyrktemotionsyrkandet med hänvisnmg till att förslag om ändring av besvärsavdelningentill en fristående patentdomstol inte kunde framläggas utan en genomgripandeutredning avseende handläggningen av patentärenden i samtliga instanser ochorganisationen härför, att förutsättningarna för en revision av förfarandet ipatentärenden kunde komma att på ett avgörande sätt förändras till följd av deninternationella utvecklingen av patentväsendet och att tillräckliga skäl intehade framkommit för att nu sätta i gång en utredning av nämnda slag. En gruppreservanter inom PRV, bestående av vissa ordinarie och tillförordnadeledamöter av besvärsavdelningen, och ett par av de organisationer somföreträder patentverkets kunder förordade främst av rättssäkerhetsskäl attbesvärsavdelningen skulle ombildas till domstol. PRV:s majoritet och industriförbundunderströk att den nuvarande organisationen hade fördelar. En sådan fördelbestod i möjligheten att låta besvärsavdelningen delta i överläggningar ipolicy-frågor inom verket. Vidare medgav organisationen en större flexibilitetvid utnyttjandet av verkets resurser. Regeringsrättens ledamöter förordadedomstolsalternativet främst för att systemet med prövningstill- 1976/77: 96 12 ståndför fullföljd till regeringsrätten härigenom skulle kunna införas i fråga ommål på patentverkets område. Ett par remissinstanser tog avstånd från tanken påen genomgripande förändring men förordade en översyn av besvärsavdelningensorganisation och arbetsformer. Utskottet noterade att det internationellasamarbetet på patentområdet nu tog sikte på organisatoriska lösningar som kundefå mycket långtgående verkningar på den svenska patentadministrationen.Ovissheten om förutsättningarna för en patentdomstols verksamhet i framtidensyntes enligt utskottet tala emot att en utredning rörande ombildning avbesvärsavdelningen till domstol igångsattes under dåvarande förhållanden.Utskottet ansåg dock att de förändringar i besvärsavdelningens arbetsvillkorsom hade inträtt talade för en översyn av avdelningensorganisation och arbetsformer. Därvid borde särskild hänsyn tas till deförvaltningsrättsliga synpunkter som hade framkommit i flera remissyttranden. Riksdagenbiföll utskottets hemställan (rskr 1972: 334). I statsverkspropositionen för /74uttalade dåvarande departementschefen, efter att ha redovisat vilka åtgärdersom hade vidtagits för att möta de förändrade arbetsvillkor som följde med ensnabbt stigande efterfrågan, att den av utskottet begärda översynen redan iallt väsentligt hade ägt rum. Departementschefen ansåg därför att översynenborde göras när erfarenhet hade vunnits av den då ändrade och utökadeorganisationen och när man bättre kunde överblicka konsekvenserna för detsvenska patentverket av det internationella samarbetet på patentområdet. Ståndpunkten att den av i december 1972begärda översynen borde uppskjutas till en senare tidpunkt godtogs inte avnäringsutskottet som i betänkandet NU 1973: 16 begärde att översynen skullekomma till stånd utan vidare dröjsmål. biföll utskottets hemställan(rskr 1973: 94). Ifråga om förslagen i betänkandet får jag hänvisa till bilaga 1.