prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Somjaglidigare nämnt vid min anmälan av anslaget Styrelsen för teknisk utveckling:Teknisk forskning och utveckling bör styrelsen för teknisk utveckling kunnabidra härtiU genom att stödja angelägna forsknings- och utvecklingsprojekt vidanstalten. kommer således en väsentlig del avverksamheten vid laboratoriet att vara av kunskapsuppbyggande karaktär. Dennaforsknings- och utvecklingsverksamhet bör dock, frånsett renuppdragsforskning, enligt min mening inte sträcka sig utöver vad som motiverasav uppdragsverksamhetens behov . Manöver- och våglaboraloriet innebär enbetydelsefull utökning av skeppsprovningsanstaltens möjligheter all ulföraolika uppdrag. Med hänsyn liU all utökningen relativi sett är belydande bördock en viss försiktighet iakttas. Verksamheten bör därför enligt min meninginle växa snabbare än vad som motiveras av en ökad uppdragsvolym. a. atl anstalten bör vara restriktiv när det gäller utökning av personalen. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Statens skeppsprovningsanstaU:Uppdragsverksamhet för /78 anvisa ell förslagsanslag av 1 000kr. Bidrag till statens skeppsprovningsanstalt 1975/76Utgift 2911 133 Reservation 142610 1976/77Anslag 3 lOOOOO 1977/78Förslag 3200000 Som har framgått av redogörelsen under anslagetlill uppdragsverksamhet föreslår statens skeppsprovningsanstalt att dettaanslag höjs tiU . 1 anslaget för innevarande budgetår ingår ettengångsbidrag av . för att underiätta igångsättningen av verksamhetenvid det nya manöver- och våglaboraloriet. Dessa medel avgår vidanslagsberäkningen för nästa budgelår. Med hänvisning till vad jag tidigareanfört föreslår jag att anslaget för näsla budgetår räknas upp med 300000 kr.Sammanlagt bör alltså anslaget /78 föras upp med 3,2 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår alt lill Bidrag UU statens skeppsprovningsanstaltför budgelårel 1977/78 anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 245 1975/76 Utgift 1628 558 Reservation 12 288 551 1976/77 Anslag M000000 1977/78 Förslag 1000000 ' Härutöver har anvisats . på tilläggsbudget I. Från anslaget bestridsskeppsprovningsanstaltens investeringar i mer kostnadskrävande utrustning.Utmstning som anskaffats med anlitande av anslaget tillförs anstaltensutmstningskapital. Medel motsvarande avskrivning och förräntning avutruslningskapitalet omförs till särskild inkomsttitel på statsbudgeten. Skeppsprovningsanslalten föreslåratl får i uppdrag att utarbeta byggnadsprogram för en mindreskeppsprovningsränna i anslulning lill anstaltens nuvarande anläggningar.Rännan avses avlasta den befintliga stora skeppsprovningsrännan en mängdrutinförsök. Kostnaderna för försöken i den nya rännan bör kunna hållas lägreän i den befintliga stora rännan bl. a. beroende på all personalbehovet kanbegränsas. Anstalten uppskattar kosinaderna för all bygga den mindre rännanlill 2 milj. kr. och för uli:uslning lill 1,5 milj. kr. För modernisering, nyanskaffningoch komplettering av utrustning beräknar skeppsprovningsanslalten en kosinadav 1,3 milj. kr. under /78. Skeppsprovningsanslalten beräknaratt en personalökning med blir aktuell under de närmasl kommande åren.För atl kunna placera denna personalstyrka och för atl få utrymme för planeradutökad verksamhel erfordras mer lokalulrymme. Anstalten föreslår därför allbyggnadsstyrelsen får i uppdrag all utarbeta byggnadsprogram för tillbyggnad avbefintliga lokaler. Tillkomsten av det nya manöver- ochvåglaboratoriet, som f. n. håller på all utrustas, innebär en myckel krafligökning av skeppsprovningsanstaltens kapacitet. AnstaUen har dämlöver begärtatt byggnadsprogram skall utarbetas för en ny skeppsprovningsränna och entillbyggnad av konlorslo-kaleraa. Med hänsyn lill vad jag lidigare har anförtom att en viss försiktighet bör iakttas vid utökningen av anstaltensverksamhel är jag inte beredd att föreslå någon ytteriigare utbyggnad avskeppsprovningsanslalten. För fortlöpande modemisering och komplettering avskeppsprovningsanstaltens utmstning beräknarjag för nästa budgetår I milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till StatensskeppsprovningsanstaU: Utrustning för /78 anvisa eltreservationsanslag av 1 OOOOOO kr. Prop.1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 246 1975/76 Utgift 790000 1976/77 Anslag 870000 1977/78 Förslag 970000 Bidraget utgör statens stöd tillIngenjörsvelenskapsakademiens (IVA) cenlrala verksamhel Qfr prop. 1968:68 s.57, SU 1968:131, rskr 1968: 304). Anslaget bör med hänsyn till ökadekostnader räknas upp med . Därutöver föreslår IVA att anslaget ökasmed för ökandekontaktermed utländska samfund, speciellt i och , för teknikvärderingoch arbete rörande forskningens organisation och planering, för lVA:s extema biblioteksservice. Sammanlagt föreslås alltså atl anslaget ökas med 875000kr. För näsla budgetår bör anslageträknas upp med . Jag hemsläller att regeringen föreslår alt till Bidrag tillIngenjörsvetenskapsakademien för /78 anvisa ett anslag av970000 kr. 1975/76 Utgift 3 925 000 1976/77 Anslag 4610000 1977/78 Förslag 5 265000 () är centralorgan för den nationella standardiseringsverksamheten ochföreträder i del internalionella slandardiseringsarbelet. Kommissionenutarbetar och fastställer svensk standard samt verkar för att denna användsinom statiig och verksamhet liksom inom näringslivet. Kommissionenbidrar även till samordningen mellan slandardiseringsarbelet ochvamdeklara-lionsverksamheten. Kostnaderna för verksamhetenbestrids genom slalsbidrag, kontantbidrag från näringslivet och ersättningarfrån statliga verk m. fl. samt genom försäljning av standardpublikalioner.Sedan budgelåret 1966/67 utgör statsbidraget av näringslivets kontantbidragtill verksamhelen under del sislföiflutna budgelårel (jfr prop. 42, SU 1966:10, rskr 1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 247 1966:10).Slalsbidraget läcker därmed ca en fjärdedel av kostnaderna för verksamheten.För vart och ett av budgetåren 1973/74-1976/77 erhöll kommissionen dessutom120000 kr. för atl underlätta ett samordnat införande av det intemationeUamåttsystemet (Sl-systemet) i . Näringslivets kontantbidrag lill kommissionen ochdess fackorgan under budgelårel 1975/76 var . Kommissionenhemställer därför om statsbidrag för /78 av dettabelopp eller avrundat . Kommissionen anhåller också om ett särskiltbidrag för /78 på . för vidgat internationelltsamarbete rörande harmonisering av standarder. hemsläller vidare omelt forlsatt statsanslag för ålgärder i samband med införandel av Sl-systemeti . Omställningen planeras vara genomförd till slulel av . i statsbidrag under budgelårel1977/78, Kampanjen för Sl-syslemet beräknas bli slutfördunder . Medel för detla ändamål föreslås under /78 blianvisade över anslaget Bidrag till statens provningsanslall. Jag beräknardärför inga särskilda medel härför under detta anslag. För allmännaverksamhet under /78 avseende nationellt och intemationelltslandardiseringsar-bete bör slalsbidrag ulgå med . Jaghemsläller alt regeringen föreslår all lill Bidrag till för /78 anvisa ett anslag av . 1975/76Utgift 55 508808 Reservation 49291192 1976/77Anslag 106000000 1977/78Förslag 114300000 Från anslaget finansieras huvuddelen av det avriksdagen antagna treåriga programmet för forskning och utveckling inomenergiområdet - Huvudprogram Energiforskning (prop. 431-465och s. 475-476, NU 1975:30, rskr 1975:202 och prop. 1975/76:100 bil. 15 s.224-244, NU 1975/76:42, rskr 1975/76:260). För huvudprogrammet och vissa därmed sammanhängandeinsatser har för treårsperioden /761977/78 angivits en sammanlagdmedelsram 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 248 om366 milj. kr. För /76 har härav anvisats 116,2 milj. kr. och förbudgelårel 1976/77 120 milj. kr. Huvudprogram Energiforskning är uppdelat på sexprogram. För varje program finns ett programansvarigt organ. Vidare tillkalladedåvarande chefen för industridepartementet en delegation(11975:02) för energiforskning med uppgift bl.a. att verka för samordning avforsknings- och utvecklingsverksamheten inom energiområdet. För att möjUggöradenna samordning har det föreskrivits att de programansvariga organen skallsamråda med delegationen rörande programinriktning och av-gränsningsfrågor. Samrådskall vidare ske rörande möjligheteraa lill internationellt samarbete och ominformationsverksamhet inom programmen. I delegationens arbetsuppgifter ingårvidare att fortlöpande följa utvecklingen vad gäller forskning och utvecklinginom energiområdet inom och utom . Delegationen har uigivitrapporten (Ds I 1976: 2) Forskning och utveckling inom energiområdet - englobal översikt 1976. Delegationen är också programansvarigt organ förprogrammet Allmänna energisystemstudier. Delegationen för energiforskning har efter remissavgivit yttrande över programorganens anslagsframställningar (program 1-5). För överskådlighelens skull disponerar jagframställningen så att programorganens förslag ochenergiforskningsdelegationens ytirande däröver redovisas samlat for vaijeprogram. Först redovisar jag emellertid delegationens allmänna ochsammanfattande synpunkter. Delegationenför energiforskning (DFE) framhåller inledningsvis atl underlaget förstatsmakternas bedömning av forskningsinriktningen och medelsbehovel samt förprogramorganens initiering av forsknings- och utvecklingsarbete inom fleraområden klart har förbättrats i jämförelse . DFE framhåller dockatt materialet är ojämnt. Totalt sett menar delegationen atlanslagsframställningaraa inte ger något underlag för all ändra den i 1975 årsriksdagsbeslut (prop. 1975:30, NU 1975:30, rskr 1975:202) gjorda bedömningenrörande anslagsramen för hela huvudprogrammet eller fördelningen mellan deolika programmen. Inle heller har, konstaterar delegationen, genom dess egenutredningsverksamhet och systemanalys eller i annan för delegationentillgänglig information framkommit sådani underlag. Delegationens behandlingav anslagsframställningaraa har därför framförallt avsett avgränsningen mellanenergiforskningsprogrammet och andra näraliggande aktiviteter, den föreslagnainriktningen av verksamheten inom de olika programmen, avvägningen mellandelområden inom programmen och samordningen av verksamheten mellan de olikaprogrammen. 1sin granskning av anslagsframställningarna för /78 hardelegationen noterat alt programorganen under ifrågavarande budgetår kan kommaatl förfoga även över reserverade medel . Därigenom kanforsknings- och utvecklingsverksamheten under budgelåret 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 249 1977/78komma alt få en omfattning som överstiger den av statsmakterna avsedda.Delegationen medger att en viss gradvis upptrappning av forsknings- ochutvecklingsinsatserna, främst inom nya områden, är nödvändig och även förutseddi statsmakternas beslut . Om upptrappningen i början av programperiodengår avseviirt långsammare än beräknat kan insatserna emellertid mot periodensslut komma atl nå en nivå som överstiger den ursprungligen avsedda. Detla kanenligl delegationen leda till att låsningarna inför näsla programperiod blirstörre och handlingsfriheten atl inrikta forskningen och ulvecklingen mindre änvad som är önskvärt. i sinanslagsframställning aviserat önskemål om en ändrad programstruktur. DFE angeralt även statens råd för byggnadsforskning under hand har väckt motsvarandefråga. Delegationen framför som sin principiella inställning att en ändringredan under innevarande treårsperiod av den programstruktur som används idialogen med statsmakterna är olämplig och därför inte kan tillstyrkas. Energianvändning i industriella processer Programansvarigt organ för program 1 är styrelsenför teknisk utveckling (STU). STU redovisar atl kartläggande studier hargenomförts rörande energianvändning i stål- och metallframställning,gruvhantering samt inom trä-, pappers- och massaområdena. Projekt harigångsatts bl.a. rörande förbränningsmekanismer, värmeöverföring i ugnar,virvelbäddsgranulering, våtpressning, förbättrad avvattning i skogsindustriellaprocesser, nya torkningsmetoder, defibrering och målning av vedflis. För budgetåret1976/77 anger STU all utredningar och förprojekt bearbetas och projekt rörandehela processer eller delar därav påbörjas. Studier av de små och medelstoraindustriernas energianvändning kommer att igångsättas. STUanger vidare all under /78 kommer styrelsen alt kunna sältaigång den första generationen långsiktiga forsknings- och utvecklingsprojektbaserade på utförda kartläggningar och analyser av järnoch stål- samt trä-,pappers- och massaindustrin. STU framhåller all projekten kan blikostnadskrävande då vissa arbeten kan behöva ulföras i halvstor eller fullskala. Studier av små och medelstora industriers energianvändning skallfortsätta och väntas resultera i igångsättning av forsknings- ochutvecklingsprojekt. Anslag till programmet föreslås utgå med 14 milj.kr. STU hemställer också om bemyndigande att göra fleråriga åiaganden inomprogram 1 för /79 med 4 milj. kr. och för budgelårel 1979/80 med1,5 milj. kr. 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 250 DFE noterar atl tre branscher som inle har angivilsi prop. 1975: 30 av STU har lagits upp för insatser som svarar mot avanslaget för /78, nämligen gruvindustrin, cement- ochbelonglnduslrin samt den kemiska industrin. DFE anger att STU:s motiveringarför insatser på dessa områden är sådana att delegationen inte har någotprincipiellt att invända mot insatserna men att större satsningar bör bli föremålför samråd med delgationen. Vad beträffar projekt inom områdena små ochmedelstora företag, järnoch stålbranschen samt trä-, massa- ochpappersbranschen tillstyrker DFE de av STU föreslagna insatsema. DFE anseremellertid att projekt som är av större omfattning eller som kan leda lillföljdåtaganden av sådan art att de påverkar inriktningen av hela programmet börbli föremål för särskilt samråd. DFE påpekar även en del brister i programmet.Delegationen anser således att STU inom ramen för program I bör la uppvärmepumpar för industriprocesser drivna med "alternativa bränslen"samt ålminslone i sin forskningsplanering beakla de eventuella sidoeffekternaför industristrukturen av att energibesparingsmålet för sitl förverkligandekräver stordrift inom vissa branscher. Energianvändning för transporter och samfärdsel Programmet är indelat i två delprogram.Transportsystemels ulveckling och Energianvändning i drivsystem.Programansvarigt organ är transporl-forskningsdelegationen. Vissa frågorbelräffande delprogrammet Energianvändning i drivsystem handläggs av STU. Transportforskningsdelegationen framhåller atl fördelprogrammet Transportsystemets utveckling har del genomförda programarbetetlett till atl följande mål för forsknings- och utvecklingsverksamheten haridentifierats. - Högre kunskapsnivå omtransportsektorns energiförbrukning f n. och i elt framtidsperspektiv. - Ökad kunskap om sambandenmellan energiförbmkning i transportsektorn och därtill relateradenergiförbmkning i andra sektorer. - Ulveckling av merenergieffekliva transportsystem. - Minskning av behovet avtransportarbete. - Beredskap förtransportfunktionen alt på bästa sätt tillgodose behov i plötsligt uppkommandekrissituationer. Förstudier och forskningsprojekt inom angivnafält har initierats under /76. För verksamheten budgetåren1976/77 och 1977/78 framhålls som särskilt angelägna uppgifler följande. - Energimässig jämförelse mellanolika transportmedel. - Undersökning av hur olikaområdens arbetsplats-, service- och bostads- Prop.1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 251 lokalisering,bebyggelsestruktur, gatu- och vägnälsutformning och kollekliva nät kan tänkaspåverka individens Iransporlbeleende och energikonsumtion. - Undersökning av möjlighetema atl effektiviseratransportarbetet och åstadkomma energibesparing genom samverkanslösningar av olika slag, såsom samverkan mellan olika företag i en region, samverkan vad gäller reluriasler o. d. Samåkningsmöjlighetema avses också studeras. Vad gäller delprogrammet Energianvändning idrivsystem har transportforskningsdelegalionen samrått med STU och alllväsentligt underlag har utarbetats av STU. Från delprogrammet finansierashuvuddelen av statens andel av verksamhelen vid . Dei övrigi mest aktuella områdena är följande. - Anpassning av befintligadrivsystem till alternativa bränslen. - Utveckling av alternativadrivsystem, t.ex. sliriing- och braylonmoto-rer (gasturbiner) eller elektrisktdrivna syslem. - Alternativa drivmedel. - Ulveckling av elektriska,mekaniska och termiska ackumulatorer. - Ulveckling av energiomvandlare,t. Samtiiga under /76 igångsattaprojekt fortsätter. De sedan lidigare år pågående projekten, t.ex. belräffandestiriingmolorn, planeras också fortsätta. För verksamheten /78 framhållssärskilt följande uppgifler. - Satsning på energiekonomiskulveckling av befintliga drivsystem saml anpassning av dessa till altemativadrivmedel. - Utveckling av keramisksliriingmotor och utveckling av hybridsystem för bussar. - Utveckling av ackumulatorer medhög energitäthet, utveckling av ter-misk energiackumulator samtkomponenlulveckling för avancerade svänghjul. - Ulveckling avjärn/luft-bränsleceller, utveckling av Iraktionära bränsleceller samlutveckling av katalysatorer för bränsleceller. Delegationen uppskattarmedelsbehovet under /78 lill 3 fördelprogrammet Transportsystemets ulveckling och till 8 milj. kr. fördelprogrammet Energianvändning i drivsystem. Beräknad utgående reservationinom program 2 anges till 1 milj. kr. Anslagsbehovet /78 beräknas därför totalt för program 2liU lOmilj.kr. Transportforskningsdelegationen hemsläller vidareom bemyndigande alt göra fleråriga åtaganden inom program 2 för budgetåret1978/79 med 4 milj. kr. och för /80 med 2 milj. kr. Vad gäller delprogrammet Transportsystemetsutveckling anser DFE att del inle av transportforskningsdelegationensanslagsframställ- 1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet ningframgår vilka satsningar som planeras med avseende på projekt som kan geunderlag för avvägningar mellan olika energibesparande åtgärder. Enligt DFE:suppfattning bör energiekonomiska analyser med dessa syften ges hög prioritet.DFE betonar också viklen av att studier genomförs som syftar till att höjakunskaperna om de krav som ställs på transportsystem och infrastruktur vid enminskad tillgång på motorbränslen. Transportforskningsdelegationen har föreslagit satsning under budgetåren 1976/77 och 1977/78 på studier avtrafikreglerande ålgärder för atl uppnå jämnare trafikrytm. DFE anser sig inleha någol all erinra mot förslaget under fömtsättning av att en sådan satsningföregås av en förstudie där besparingspotential, genomförbarhel osv. Inom delprogrammet Energianvändning i drivsystemanger DFE alt sådana insatser för effektivisering av befintliga drivsystem iform av bl.a. stöd lill energiekonomisk motorulveckling m.m., som STU lämnatinom ramen för delprogrammet, i fortsättningen inte bör göras med medel frånanslaget Energiforskning. Delegationen anger också att en samlad överblick översatsningarna på metanolområdet och utvecklingen inom stirlingmotorområdelsaknas i föreliggande anslagsframställningar. Delegationen efterlyser vidarenågon form av förstudier vad gäller möjUgheten att på lång sikl anpassamotorer för vätedrift. Sådana studier bör samordnas med vätestudier inomprogram 5. Programmet är indelat i följande delprogram:Klimathygien, Byggnaden, Installations- och apparatteknik. Programansvarigt organ är statens råd förbyggnadsforskning. Frågor om industriellt utvecklingsarbete inom programmethandläggs av STU. I byggforskningsrådets anslagsframställning harerforderliga medel för planering, behovsutredning och uppföljning samlinformationsverksamhet särredovisats för program 3 i dess helhel. Genom atl, ilikhet med vad som sker för övriga program, räkna in dessa medel iprogramkoslnaderna erhålls följande medelsfördelning mellan olika delprogram: 1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 253 Beträffande delprogrammet Klimathygien anger rådetatt forskningens mål är att formulera krav på den byggda miljön frånklimatsynpunkt och alt ange vägar för hur kraven skall kunna uppfyllas. Arbetetinriktas främst på alt fastställa de krav på inomhusklimatets olika variablersom ställs av brukarna. Under /78 skall laboratoriesludier avklimatförhållanden som föranleds av energihushållningsåtgärder fortsättas. Bl.a. bedöms klimatförhållandena vid värmesystem av lågtemperatur-lyp - vilkaaktualiseras av elt ökal sptllvärmeutnyltjande - bli undersökta. Resurser för systematiska fältmätningar avinomhusklimat skall byggas upp och teknik för mätning och utvärderingutvecklas. Denna verksamhet avseratl ge referensmalerial vid utveckling avklimatindex och klimatkrav men bedöms också kunna ge underlag för bedömning avpotentiella energisparmöjligheler. Mål för delprogrammen Byggnaden och Installations-och apparatteknik är resultat som skall ge underlag föratt utforma byggnaderoch konstruktioner, välja byggmaterial och komponenter samt utveckla apparateroch system för energiförbrukande eller energiomvandlan-de installationer ochanläggningar så alt god energihushållning upprätlhål-les. Vidare ingår altutveckla metoder m. m. för energisnål drifl av byggnader och anläggningar.Delprogrammen omfattar mer än hälften av programmet Energianvändning förlokalkomfort. /78 planeras en slutredovisning av studierna i de första svenskasolvärmehusen. Nya solvärmehus beräknas bli uppförda och infogade iundersökningsserien. Praktiska prov planeras med solvärme i flerfamiljshus. Iövrigt avses arbetet med att utveckla komponenter (solfångare, lagringsenheterelc.) och la fram basdala fortsätta. Inomområdet värmepumpar räknar rådet med all arbetena i huvudsak fortsätter efterlidigare riktlinjer och i samma omfattning men att de också kompletteras medprovhusverksamhet. Ifråga om byggnads- och installationsteknik, provhus m. m. anför rådet vidareatl ett flertal utredningar, studier och projekt pågår, vilka är av väsentligbetydelse för bedömningen av den fortsatta verksamheten. Det gäller byggnaderslufttäthet, energibesparande åtgärder i flerfamiljshus, ventilationsteknik,värmeväxlares funktion etc. /78 räknar rådet med bl. a. studier av lågtemperatur-syslem ochvarmluftsystem i samband med utnyttjande av solvärme, värmepumpar ochspillvärme. Vad gäller industriellt utvecklingsarbete omfattarprogrammet uppföljning, initiering och stöd av insatser som berör ulvecklingav komponenter. De akluella områdena är väggisolering, fönsterisolering,ventilation, reglering av värmesystem, lagring av billig energi, förbättringav pannor. STU handlägger dessa frågor och områdei kännetecknas enligt rådet avbred och aktiv satsning. 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 254 För delprogrammet Entreprenader anges alt rådetföljer energiprogramkommitténs program sedan det bearbetats efler riktiinjerangivna i prop. 1975:30 (bil. I s. 443). Målet för delprogrammet Systemfrågor, sominnehåller projekt med långsiktig inriktning, är enligl rådet atl få framunderiag för ändrade bebyggelsesätt och integrerade försörjningssystem, vilkakan erbjuda möjligheter att radikalt ändra energiförbrukningen. Så kalladeekologihus är exempel på projekt som ingår i delprogrammet. Rådet räknar medatt en ökning av budgetutrymmet behövs för della delprogram under budgetåret1977/78. Planeringsfrågor med anknytning,energisystem - energiplanering, samband mellan fysisk planering ochenergihushållning samt spillvärmefrågor, är samtliga betydelsefulla och kräverenligt rådet långsiktiga insatser för atl ge resultat. Nya byggnadssätt knutnatill an-vändandel av lokala energikällor är också ett omfattande område. för byggnadsforskning beräknarmedelsbehovet för energiinriktad forskning och utveckling till totalt 19 milj.kr. för /78. Härav föreslås 6 milj. kr. utgå över anslagetEnergiforskning. 13 milj. kr. avses bli tagna i anspråk från fonden förbyggnadsforskning. Belräffande delprogrammen Byggnaden ochInstallations- och apparatteknik anser DFE all forskningen inom solvärme- ochvärmepumpområdena har tilldelals för små medel i förhållande till denbetydelse de - ålminstone internationellt - bedöms få på lång sikt.