prop · G003107 · 1976-12-31 00:00:00 — Det är mindre lyckligt att det finns två stödformer som riktar sig tillsamma krets av mottagare och avser samma åtgärder. De inbördes olikabestämmelserna gör del svårt för de lånsökande alt orientera sig och bedömavad som är "bäst". En nackdel med nuvarande ordning är också enligt styrelsenall i viss mån identiska bestämmelser finns i två olika författningar. Behovetav information blir också större för att relevanta skillnader skall kunnaredovisas. Dessutom kan den övre gränsen för stöd enligt energisparkungörelsen- . per lägenhet - vara ell hinder för en rätt inriktning avåtgärderna. Styrelsenanför vidare au bestämmelserna i bostadsfinansieringsförordningen på avgörandepunkter är gynnsammare än energisparkungörelsens. a. tillämpas annuiielslåni stället för rak amortering. Vidare finns del möjligheter till längreamorteringslid, förskott och räntebidrag. Reglerna ibostadsfinansieringsförordningen är dock ogynnsammare i fråga om krav påsäkerhet och när det gäller övre lånegräns för andra låntagare än kommuner ochallmännyttiga förelag. Beträffande reglerna för säkerhet anser styrelsen att,vid en överföring av energisparkungörelsens bestämmelser till bostadsfmansieringsförordningen,kravet på säkerhet bör jämkas såvitt gäller mindre lån till enbart energibesparandeåtgärder. Den nedre gränsen för krav på säkerhet bör därvid sältas på sammanivå som f n. är fallet enligt energisparkungörelsen, dvs. vid lån om . Som en konsekvens av överföringen följer att bestämmelserna i energisparkungörelsenom all stöd utgår endast om kostnaderna för åtgärden uppgår till minst I 500kr. kommer att ersättas av bostadsfinansieringsförordningens bestämmelse all åtgärdernainte skall vara av "ringa omfattning". Slutligenanser styrelsen au handläggningen bör förenklas så alt, när bostadslånet avserendast energibesparande åtgärder ett enda beslut bör meddelas förflerfamiljshus. Somskäl mot att slopa energisparkungörelsen anger bostadsslyrelsen att en tillomfattningen rätt begränsad förordning kan förenkla hanteringen av de ärendensom endast avser energibesparande åtgärder. Som en förutsättning för altbevara energisparkungörelsen anger styrelsen au det inte skall finnas något valmellan energispariån och bostadslån när det är fråga om enbart energibesparandeåtgärder. Begränsningen av energispariånei lill Prop.1976/77:107 12 bör därför slopas och 9;? första stycket bostadsfinansieringsförordningenutgå. Bostadsslyrelsenbedömer att skälen för att överföra bestämmelserna i energisparkungörelsen lillbostadsfinansieringsförordningen väger tyngst och föreslår en sådan ändring.Styrelsen anger att ändringen bör göras den . Bostadsslyrelsenhar fått i uppdrag att till regeringen redovisa förslag lill åtgärder ochöverväganden i vissa frågor med anledning av beslut (CU 1975/76:23, rskr1975/76:265). En sådan fråga gäller energibidragets storlek. Styrelsen anföratt den konlinueriigt ser över tillämpningsföreskrifterna till energisparkungörelsen.Vid årsskiftet 1975-1976 utökades sålunda antalet stödberättigade åtgärdersamtidigt som flertalet schablonbelopp höjdes. Trots schablonbeloppensanpassning medför kostnadsutvecklingen och de allt kostsammare åtgärderna -tilläggsisolering och anslutning till fjärrvärme - all bidraget läcker en alltmindre del av kostnaderna, varigenom stimulanseffekten försvagas. Styrelsenföreslår med hänsyn härtill att det maximala bidraget höjs från . Bostadsslyrelsensförslag alt slopa energisparkungörelsen föranleder enligt styrelsen att ramsysiemeibör ändras. Bostadslån lill enbart energibesparande åtgärder bör avräknas motramen avseende bostadslån för ombyggnad och räntebärande förbältringslån.Vidare bör en särskild bidragsram finnas mol vilken avräknas energibidrag ochmotsvarande bidrag lill allmänna samlingslokaler. De särskilda förbällringslånenför energibesparande åtgärder, vilka under /76 uppgick lillsammanlagt 13 milj. kr., torde enligt styrelsen kunna avräknas mot ramen för räntefriaförbältringslån. Motbakgrund av alt ramen för energibesparande åtgärder avser budgetår medan övrigalåneramar avser kalenderår föreslår styrelsen alt också ener-gisparstödels ramfastställs kalenderårsvis. Medanledning av del i det föregående nämnda uppdraget all till regeringen redovisaförslag till åtgärder och överväganden i vissa frågor med anledning avriksdagens beslut (CU 1975/76:23, rskr 1975/76:265) lar ocksåupp frågan om behovet av stöd till nya lösningar i fråga om energibesparandeåtgärder. Styrelsen anför bl. a. följande. Stödutgår f n. främst till sådana åtgärder som minskar husens värme-föriuster,isolering m. m., samt lill förbättring av befintlig värmeanläggning ellerövergång till fjärrvärme m. m. Där fjärrvärmeanslutning inte kan ske, har stödockså lämnats för övergång lill värmesystem som generellt är energisnålareeller medför lägre oljeförbrukning än det befintliga. Att bestämmelserna omstöd till utbyte av värmepanna och oljebrännare har upphört hindrar inte,enligt styrelsens mening, all stöd lämnas lill övergång lill annat värmesystem,t. ex. utbyte av oljeaggregat mot stokeranordning för fiis-eldning. Påmarknaden förekommer ett växande antal nya värmesystem, vilka påslås gebetydande energibesparing i förhållande till de konventionella. 1976/77:107 13 I flertalet fall har dock den påstådda energibesparingen inte kunnatdokumenteras i praktisk tillämpning. Delta är enligt styrelsens uppfattningfortfarande fallet med bl.a. värmepumpar. Föratt i ökad omfattning möjliggöra prövning av sådana nya syslem, så altförbättrade erfarenheter av drift och underhåll erhålls, föreslår styrelsen attstöd utgår till ett antal lämpliga experimentprojekt där nya lösningar provassamt anför vidare. Syftetmed stöd till experimentprojekt bör enligt styrelsen vara all ge underiag föratt bedöma om ett visst system är så energiekonomiskt och i övrigl lämpligt,alt generellt stöd i löpande ärenden bör utgå för systemet. För all möjliggöraen snar utvärdering av försöken bör experimentprojekten i största möjligautsträckning kunna inordnas i en plan för uppföljning av erfarenheter. Del börankomma på statens råd för byggnadsforskning att bedöma angelägenheten avprojekten mot denna bakgrund. Enligtgällande bestämmelser kan bostadsslyrelsen medge förhöjt låneun-deriag föråtgärder som minskar driftkostnaderna. En förhöjning får ske inom ramen för vadsom kan bedömas vara faslighelsekonomiskt lönsamt. En sådan bedömning kan varasvår, särskilt vid komplicerade experiment, där lönsamheten kan bli god men därresultatet är svårt att förutse. 1 sådana fall skulle ett räntefritt ståendelån kunna komplettera eller ersätta en utökad långivning på ordinära villkor.När resultat kan överblickas bör prövning ske huruvida lånet skall förräntas ochamorteras eller om det skall avskrivas. Utöverlångivning kan bidrag behövas för all läcka utvecklings- och ex-perimentkoslnader.Ett bidrag av storieksordningen 50 96 av låneunderiags-förhöjningen skullesammanfalla med energisparkungörelsens proportioner och skulle tillgodosebehovet för de flesta experimentprojekt av enklare slag. För mera avanceradeoch "integrerade" projekt kan större bidrag behövas. Kombinationenförhöjt låneunderiag med lån på ordinära villkor plus bidrag torde bli den vanliga. Moldenna bakgrund föreslår all styrelsen, utöver nu gällandebestämmelser om förhöjt låneunderiag för åtgärder som minskar driftkostnaderna,får medge bidrag och i vissa fall även räntefria, stående lån lill experimentinom energisparomrädet. Stöd i form av bidrag föreslås utgå av låneunderlagsförhöjningen.För mera avancerade och "integrerade" projekt föreslås all störrebidrag skall kunna utgå. Frågan om betalning eller avskrivning av räntefria,stående lån till experiment inom energisparomrädet föreslås bli prövade efter5-10 år. Här avsedda lån och bidrag föreslås kunna utgå såväl i samband mednybyggnad som till befintliga hus. Bostadsslyrelsenföreslåren särskild delram för bidrag och räntefria, stående lån lillexperimentprojekt inom ramen för bidrag till energibesparande åtgärder. Dennadelram bör förslagsvis fastställas lill 10 milj. kr. under ett första år. Ramarnassloriek beräknar bostadsslyrelsen på följande sätt. 1976/77:107 14 kvartalet1976 beviljades bidrag med i genomsnitt 12 milj. kr. Delta motsvararell åriigl belopp på inemot 150 milj. kr. Förslaget om höjning avmaximibeloppet för bidrag från . leder lill all ramen börökas. Då inte alla bidrag utgår med maximibeloppet räknar styrelsen med att enökning med ca en tredjedel är tillfyllest. För bidrag lill allmänna samlingslokalerberäknar styrelsen ell oförändrat utrymme på 5 milj. kr. För bidrag avseendeexperiment beräknas ett belopp av 10 milj. kr. Totalt bör ramen för år 1978följaktligen fastställas till 215 milj. kr. Ramenför /77 föreslås få förlängd giltighet till utgången av år 1977och vidgad med 110 milj. kr. för beslut om bidrag lill energibesparandeåtgärder under andra hälften av . Förall undvika att stora reservationer uppkommer på anslaget på grund av den långaliden mellan beslut och utbetalning föreslår styrelsen all anslaget Vissa energibesparandeåtgärder inom bostadsbeståndet m. m. ändras lill ett förslagsanslag, tillvilket medel anvisas i den mån så erfordras för utbetalning av bidrag. Motbakgrund av att den gällande ramen för lån och bidrag till bosläder om 300milj. bedöms bli utnyttjad helt under /77, vilket innebäratt de medel som har anvisats på anslaget kommer all las i anspråk förutbetalning av beviljade lån och bidrag, föreslår styrelsen att anslaget /78 förs upp med 100 milj. kr. Föradministration m. m. föreslår alt 2,2 milj. kr. tas i anspråkav anslaget för /78. Byggnadsstyrelsenerinrar i sin anslagsframställning för /78 om all medel förbeslut om bidrag till energibesparande åtgärder i civila statliga byggnader harställts tillförfogande inom en ram av totalt 50 milj. kr. Byggnadsstyrelsenredovisar att den har lagt ned betydande insatser på allminska energiförbrukningen i del statsägda lokalbeståndet som förvaltas avstyrelsen. Verksamheten med regionala ener-giinventeringsgrupper har påbörjatsinom samtliga byggnadsförvaltningar och ell första resultat av dessa insatserredovisas . Ett flertal av utvecklingsprojektbehandlar energifrågor ur olika aspekter i avsikt au erhålla ökad kunskap omteknik, ekonomi och lämpliga åtgärder för de typer av byggnader sombyggnadsstyrelsen producerar och förvaltar. Ifråga om bidrag lill energibesparande åtgärder i kommunala och lands-tingskommunalabyggnader har regeringen fram till behandlat 1 185 ansökningar.Bidrag har beviljats med totalt ca 27,6 milj. kr. Utvecklingen /77 tyder på all antalet ansökningar kommer alt öka. Statensråd för byggnadsforskning (BFR) anför att prototyp- och demonstra-tionsverksamheienär inriktad påatt demonstrera effektiv drift av småoch medelstoravärmeanläggningar samt att samordna energiplaneringen i kommunerna. Prop.1976/77:107 15 Demonstraiionsverksamhetenhar under /76 i första hand inriktats på att för fastighetsägareoch fastigheissköiare vid mindre och medelstora oljeeldade anläggningar visahur de kan förbättra förbränningen och pannornas värmeutbyte genom enklaretrimningsåtgärder med hjälp av rökgasanalys. Under /77 fördjupasdenna demonstration till att omfatta även andra åtgärder, som påverkar enanläggnings årsverk-ningsgrad, t. ex. val och installation av reglerutrustningoch inreglering av värmesystem. Statensråd för byggnadsforskning föreslåratt 4 milj. kr. anvisas för energiinriktadprototyp- och demonstrationsverksamhel under /78. Rådet beräknar2 milj. kr. för vardera prototyp- resp. demonsira-tionsverksamheten. För demonstraiionsverksamhetenbetyder detta ett belopp som är 2 milj. kr. lägre än anslaget för innevarandebudgetår. Rådet har dock senare under hand lämnat uppgifter om att 4 milj. kr.behövs enbart för demonstrationsverksamhelen under /78. Prop.1976/77:107 16 3Förbättrad finansiering av fjärrvärmeutbyggnader 3.1 Inledning Regeringenuppdrog ål statens industriverk all studera energianvändningen inomindustrin, med början inom de energitunga branscherna järn- och stålindustrin samlmassa- och pappersindustrin. fick också i uppdrag att undersökamöjligheterna all ta tillvara spillvärme från industriella processer förvärmedistribution och att bygga ut produktionen av mottryckskraft. Den förstafasen av detta utredningsarbete har redovisats i rapporten (SIND 1976:3)Tätorternas och den lunga industrins energiförsörjning som överlämnades tillregeringen . har budgetproposition (prop. 1976/77:100 bil. 17 s.174-187 och s. 200-204) behandlat industriverkets rapport med undantag av ettförslag av verket rörande finansiering av kraflvärmeverk ochfjärrvärmeanläggningar. Förslaget avser att förbättra finansieringen avproduktions- och distribulionsanläggningar för fjärrvärme inom ramen för delnuvarande bosladsfinansieringssystemet. Följandemyndigheter och organisationer har i sina yttranden över industriverketsrapport närmare uttalat sig om industriverkels förslag i denna del nämligenbyggnadsstyrelsen, , , statensnaturvårdsverk, , statens råd för byggnadsforskning, statensplanverk, , länsstyrelserna i , ,samt , kapiialmarknadsutredning (Fi1969:59), energisparkommittén (I 1974:05), Allmänna pensionsfonden. Svenska cellulosa- ochpappersbruksföreningen. Svenska kommunförbundet.Svenska riks-byggen. , , , villaägareförbundoch . Länsstyrelsernahar hört bl. a. vissa kommuner. Iskrivelse har Sparbankernas inteckningsakliebolag ()hemställt om regeringens fastställelse av ett tillägg till bolagsordningen.Genom tillägget skulle föremålet för bolagets verksamhet utökas så all bolagetför produktionsanläggningar för fjärrvärme och tillhörande distribulionsanläggningarfår lämna kredit till kommun, kommunalförbund och - mot borgen - tilljuridisk person, i vilken kommun eller kommunalförbund äger bestämmandeinflytande. Delankommer på regeringen att falla beslut med anledning av SPIN-TAB:sframställning. Eftersom denna framställning har nära samband med det förslag omfinansiering av fjärrvärmeanläggningar, som har förts fram av statensindustriverk, redovisas också framställning och remissyttrandena överden. Prop.1976/77.107 17 Yttrandenöver framställningen har avgells av bankinspektionen, fullmäktige iriksbanken, bostadsslyrelsen. Allmänna pensionsfonden, sladshypotekskassa.Svenska kommunförbundet och . 3.2Nuvarande finansiering av fjärrvärmeanläggningar Produktionsanläggningari form av kraftvärmeverk och hetvattencen-iraler samt därtill hörande oljelagringsanläggningarfinansieras lill sin huvuddel på kommunlånemarknaden. Kreditgivare ärhuvudsakligen Allmänna pensionsfonden men även försäkringsbolag, kommunlånein-slitulm. Amorteringstiden på upptagna lån, vilken kan varierakraftigt allt efter lånens ändamål, har förkortats och är f n.10-15 år. Därutöver tvingas kommunerna för projekt av denna typ att i vissafall la upp lån eller gå i borgen för sådana lån med ännu kortare löptid föratt finansiera bl.a. distributionsnätets huvudledningar. Som säkerhet förlånen fordrar kreditgivarna ofta borgen eller motsvarande säkerhet. Finansieringinom den statliga bostadslångivningens ram Enligt9 a i? bostadsfinansieringsförordningen utgår statligt bostadslån underförutsättning bl. a. att huset ansluts lill befintlig Qärrvärmean-läggningeller annan kollektiv värmeanläggning, om sådan anslutning är möjlig ochsärskilda skäl inte föreligger däremot. Bestämmelsen gäller såväl ny- somombyggnad. Vidbelåning av fjärrvärmeanslutning inom bostadslångivningens ram tillämpas enmetod som i princip innebär att anslutningsavgift jämte fastighetsinlernadistributions- och mottagningsanordningar beaktas i låneunderlaget förbostadslån. Belåningen sker genom att ett schablonbelopp per m fördelningsyla (fdy,motsvarar summan av våningsyta och biutrymmesyta för lokaler) eller våningsyla(vy) får räknas in i låneunderiaget. Småhus erhåller därutöver ett fastbelopp. Schablonbeloppen är ursprungligen framräknade så att de skall täckamotsvarande anläggningskostnad vid egengenerering av värme. Bostadslånet, somgrundas på ett låneunderlag som inte får överstiga godtagbar total anläggningskostnadför Gärrvärmeanslutning, utgår lill fastighetsägaren. Följandelåneschabloner gäller enligt tillämpningsföreskrifter fr. o.m. Nybyggda flerfamiljshus som ansluts till fjärrvärme Högst50 kr./m fdy. 2 1976/77.1 saml. Prop.1976/77:107 18 Nybyggda småhus som ansluts till fjärrvärme Högst5 /hus i grundbelopp samt /m fdy, dock högst /hus. Befintliga flerfamiljshus som ansluts till fjärrvärme vid ombyggnad /abonnentcenlral samt högst /m vyom fastigheten omfattar högst 3 000 m våningsyta. Högst /m vy om fastigheten är större än 3 000m våningsyta. Befintliga småhus som ansluts till fjärrvärme vid ombyggnad /hus H-80 kr./m vy, dock högst /hus. Sedanjuni 1974 utgår statligt stöd till energibesparande åtgärder i bostadshusenligt energisparkungörelsen. Som jag har nämnt utgår lån med högst /lägenhel (hus) och bidrag med högst /lä-genhet (hus). Dessabelopp kan avse även kostnader för anslutning till fjärrvärmeanläggning.Kungörelsen gäller inte vid nybyggnad. Vidarekan statliga bostadslän utgå för ombyggnad som avser enbart energibesparandeåtgärder eller för en kombination av vanlig ombyggnad och energisparandeåtgärder. Lånet kan i dessa fall kombineras med bidrag enligt energisparkungörelsen,t.ex. Låneschablonernaenligt energisparkungörelsen för fjärrvärmeanslutning är desamma som enligt bostadsfinansieringsförordningengäller för fjärrvärmeanslutning vid ombyggnad. 3.3Industriverkets förslag rörande finansiering av kraftvärmeverk och fjärrvärmeanläggningar Iriksdagens energipolitiska beslut förutsattes all elproduktioneni kraflvärmeverk skulle öka från ca i då befintliga eller beslutadeanläggningar till ca . Detta motsvarade en ökning av den dåinstallerade eleffekten i kraftvärmeverk med ca I 500 MW till totalt ca 3 500MW . Utnyttjandetiden förutsattes därvid uppgå lill drygt 4(X)0timmar . har haft i uppdrag all kartlägga de närmareförutsättningarna för en sådan utbyggnad. Vidsin diskussion av möjligheterna att öka elproduktionen i kraflvärmeverk harindustriverket utgått från dels en inventering av förutsättning- 1976/77:107 19 arnaför kraft värmeproduktion i 120 svenska tätorter (Kraft värme 1975), som hargjorts av , dels material från en studie rörandekraftvärmeverkens lönsamhet som genomförts gemensamt av Centrala driftledningenoch (). Planeradeutbyggnader av kraft värmeverk i och beräknas ge tillsammans ca270 MW, vilket skulle öka den totalt installerade eleffekten i kraftvärmeverk tillca 2 240 MW. Härutöver behövs ett tillskott med ca I 260 MW för allutbyggnadsnivån 3 500 MW skall uppnås. Om kraftvärmeutbyggnad bedöms bliaktuell endast i orter där Oärrvärmenät f n. finns skulle enligtindustriverkets uppskattning I 160 MW kunna byggas ut. Vad som härutöverbehövs-ca 100 MW-skulle enligt industriverket kunna komma till stånd bl. a.genom utbyggnad av mindre kraftvärmeverk eller genom kraftvärmeutbyggnad iorter - t. ex. - där fjärrvärmenät ännu saknas. Förutsättningarnaför utbyggnad av fossileldade kraftvärmeverk i storstadsområdena är beroendeav i vad mån Ijärrvärmeleveranser från kärnkraftverk kan komma allaktualiseras. Om värmeleveranser från kärnkraftverk inte kommer lill ståndskulle utbyggnad med fossileldade kraftvärmeverk kunna bli aktuell. Industriverketbedömer mot denna bakgrund att en utbyggnad av kraftvärmeverk, som iinstallerad effekt svarar mol vad som förutsätts i energipoliliskabeslut , kan komma till stånd. För alt elproduktionen i kraflvärmeverkskall uppgå lill måste härutöver uinyiljandetiden höjas frånnuvarande drygt 2 000 till drygt . Detta förutsätter enligtverket en fortsatt utbyggnad av fjärr-värmenäiet i orter som redan har kraftvärmeverk. Investeringari fjärrvärmeanläggningar kan f n. lill viss del finansieras medanslutningsavgifter eller anslutningslån som eriäggs av värmeverkets abonnenter.Finansieringen i övrigl sker normall genom kommunala lån. Statligabostadslån kan enligt vissa regler utgå för anslutning av fastigheter till fjärrvärmeverk.En del av lånebeloppet används vanligen av faslighets-ägaren för egnainstallationer medan resterande del betalas till fjärrvärmeverket i form avanslutningsavgifter eller anslutningslån. kan vidare statligt energisparstödutgå för anslutning av befintliga bostads-fastigheter tillfjärrvärmeanläggningar. Detta har underiättat utbyggnad av fjärrvärmenäi iäldre bostadsområden. Enligt industriverkets bedömning gäller dock fortfarandeall del kan vara svårt för fjärrvärmedistributören all få anslulningsbidrageller anslulningslån av abonnenter i äldre bostadsområden. Även vid anslutningav kontors- och industrifastigheter kan det vara svårt alt förhandla framlämpliga anslutningsavgifter eftersom fastighetsägarna har begränsade lånemöjligheler. Kommunernasfinansiella situation innebär enligt industriverket att det finnsuttalade finansieringsproblem för fjärrvärmeanläggningar. 1976/77:107 20 kommunalaverksamhetens kraftiga expansion har medfört all kommunerna måste finansiera enallt större del av sina investeringar med lån. Det begränsade utrymmet förkommunal upplåning på kapitalmarknaden medför enligt industriverket därförmånga gånger att investeringar som är direkt förbundna med verksamhet somkommunerna är skyldiga all bedriva t. ex. investeringar i skolor, vattenverkoch vägar prioriteras framför investeringar i t. ex. fjärrvärmeanläggningar.Verket framhåller vidare att kommunala lån normall amorteras . Dentekniskt ekonomiska livslängden på de belånade fjärrvärmeanläggningarna ärdäremot 20 ä , vilket också utgör den tidsram som tillämpas frånavskrivningssynpunkt. Skillnaden mellan den självkoslnadsbaseradeavskrivningstiden och lånens amorterings-villkor medför alt fjärrvärmeverkenbelastas hårt likviditetsmässigt. Även delta försvårar utbyggnaden avfjärrvärmenät. Tillvaralagandeav spillvärme från industriella processer och utbyggnad av kraftvärmeverkförutsätter enligt industriverket i många fall en fortsatt Ijärrvärmeutbyggnad.Om det lagförslag om allmänförklaring av fjärrvärmeanläggningar (prop.1975/76:149), som har förelagts , genomförs kommerdelta att underiätia kommunernas Ijärrvärmeutbyggnad. finns del emellertid uttalade finansieringsproblem förfjärrvärmeanläggningar. Finansieringssvårigheterna accentueras av att ett fjärrvärmenäiunder utbyggnad inte kommer all fullt utnyttja sin kapacitet förrän efter visstid. För att öka utbyggnaden av fjärrvärme måste enligt industriverketfinansieringen underiättas. Statliga bostadslån och energisparstödutgår f n. till ägare av bostads-fastigheter för alt ansluta fastigheterna tillfjärrvärmesystem. finner all del från energipolitisk synpunktfinns starka skäl som talar för att del nuvarande finansieringssystemet ändrasså att de statliga bostadslånen i stället kan betalas ut direkt tillvärmeverken. Bostadslån bör dessutom kunna utgå för såväl ledningsnät somproduktionsanläggningar. En sådan ändring av lånekonstruktionen skulle enligtindustriverket bl. a. underiäita att ansluta kontors- och förvaliningsbyggnadersaml bostadsfastigheler som inte finansieras med statliga bostadslån. Detföreslagna systemet är enligt verkets åsikt även enklare att administrera ändet nuvarande. Industriverketsförslag innebär all den del av värmeverkens lånebehov som inte täcks avstatliga bostadslån skall kunna tillgodoses av bostadsfinansieringsinstituten,dvs. och Bofab samt stadshypoteksför-eningama. Den föreslagnafinansieringsformen medför vidare all amorteringstiderna för lånen skullekomma all stämma överens med gällande avskrivningsplaner. Om det av andra skälän energipoliliska inte bedöms önskvärt att ge statliga bostadslån direkt tillvärmeverken kan en höjning av Prop.1976/77:107 21 bostadslånenlill abonnenterna övervägas. Från energipolitisk synpunkt är dock enligtindustriverkels mening denna lösning mindre ändamålsenlig. Industriverketkonstaterar alt elförbrukningen omkring enligt nuvarande bedömningarväntas ligga väsentligt under den som förutsågs i prognoser före1973.