prop · G00390 · 1976-12-31 00:00:00 — Mot bakgrund av vad jag nu har anfört avser jag attnärmare gå in på de ändringar i privUegieringsreglerna som jag tänker föreslå. 12.5,2Sjukdom m. m. Som jag har angett i det föregående jämstäUs enligtSemL med arbetad dag sådan dag då arbetstagaren under pågående anstäUning harvarit oförmögen till arbete på grund av sjukdom. När arbetsoförmågan inte harföranletts av yrkesskada är privilegietiden begränsad till 90 dagar.Begränsningen hänger samman med att 90-dagarstiden är samordningstid vidtillämpning av AFL och lagen om yrkesskadeförsäkring. utgårersättning från den allmänna försäkringen, oavsett sjukdomsorsaken. Förstdärefter ersätts yrkesskada enUgt lagen om yrkesskadeförsäkring. En olägenhetmed nuvarande ordning är, att semesterförmånerna kan bli oUka stora, beroendepå om yrkes- 1976/77: 90 126 skadaeller annan sjukdom inträffar först. Den som först drabbas av yrkesskada somtvingar honom att vara borta från arbetet har därigenom tagit ianspråk privilegieutrymmet och får inte som semestergrundande räkna senareinfaUande sjukdomstid. Har däremot annan sjukdom inträffat före yrkesskadan,får arbetstagaren tillgodoräkna sig såväl den förstnämnda sjukfrånvaron somsjukledighet på grund av yrkesskada. Även om det kan synas otillfredsställande atttiUfällighetcr på detta sätt skall avgöra semesterförmånernas omfattning, harman ansett att de praktiska vinsterna med samordningen är så stora, att denämnda bristerna bör accepteras. Det alternativ som har funnits har nämligenvarit att helt skilja på yrkesskada och annan sjukdom samt att, närarbetstagaren önskar det, vid all frånvaro på grund av sjukdom utreda huruvidayrkesskada föreligger. Den nuvarande begränsningen av den privilegieradesjukdomstiden har gällt , då också annan sjukdom änsådan som har förorsakats av yrkesskada gjordes semestergrundande. betänkande framgår att huvuddelen av antalet sjukdagarfaller inom 90-dagarstiden (SOU 1975: 88 s. 212). Enligt RFV:s statistik frånår 1972 var omkring 2,5 milj. sjukpenningförsäkrade sjukskrivna . Avdessa var omkring 162 000 sjukskrivna i och 46 500 sjukskrivnaunder eller än . Av de gjorda ca 150 000skadeanmälningarna enligt yrkesskadeförsäkringen avsåg kortareersättningstid än och reglerades därför genom den allmännaförsäkringen (prop. 1975/76: 197 s. 66). Jag har redan framhållit att det enligt min meningbör vara möjligt att utvidga den semesterlönegmndande frånvarotiden för sjukdomi allmänhet, utan att en försäkringsmässig kostnadsfördelning samtidigtinförs. De statistiska uppgifter som jag har redovisat ger klart vidhanden, att endast en mycket liten del av arbetstagarna är frånvarande på grundav sjukdom . Det är vidare enligt min mening aUmäntsett rimligt att en arbetstagare ges rätt tUl full betald semester, även om detskulle inträffa att han under intjänandeåret har varit sjukledig under längretid än nuvarande . Genom en förlängning av den semesterlönegrundandefrånvarotiden kan vidare uppnås den fördelen, att viss del av denna tidreserveras för sjukdom i allmänhet, även om frånvaro på grund av arbetsskadainträffar först, eftersom frågan huruvida yrkesskada föreligger, skall avgörasefter samordningstidens utgång. I avvaktan på resultatet av ett fortsattutredningsarbete bl. a. beträffande en framtida semesterlönefond bör dockförlängningen begränsas till en fördubbUng av nuvarande tid . Jagvill i detta sammanhang erinra om att den nuvarande yrkesskade- 1976/77: 90 127 o. m. ersätts med en (prop.1975/76: 197, SfU 40, rskr 377 SFS 1976: 380). Enligt denna utgår i principfull ersättning för inkomstbortfall för den som drabbas av skada i sitt arbete.Den nuvarande samordningen med AFL behålls (3 kap. 1§). Jag föreslår sålunda att ledighet på grund avsjukdom skall vara scmesterlönegrundande, i den mån ledigheten underintjänandeåret inte överstiger . Föreligger arbetsskada skaU dennämnda begränsningen inte gäUa. Någon ändring föreslås inte i fråga ombehandlingen i semesterhänseende av av en sjukdomsperiod.Oavsett om frånvaron beror på arbetsskada eller annan sjukdom, inräknas dentiden i den för sjukdom i allmänhet angivna 180-dagarsperioden. En särskildbestämmelse av denna innebörd bör tas in i lagen. Den semesterlönegmndande tidsom kvarstår efter samordningstidens utgång kommer däremot att varasemesterlönegrundande vid sjukdom i allmänhet, även om arbetstagaren har varitfrånvarande på grund av yrkesskada. De förutberörda nackdelarna med samordningen från semestersynpunkt minskas alltså i defall då arbetstagaren är frånvarande av arbetsskadeskäl . Enligt 7 § andra stycket SemL jämställsmed arbetad dag sådan dag då arbetstagaren i samband med havandeskap ellerbarnsbörd har varit borta från arbetet. Även i detta fall gäller en begränsningtill . Den är knuten till havandeskapet resp. barnsbörden och inte tillkvalifikationsåret. Bestämmelsen är tillämplig endast på kvinnlig arbetstagare. Föräldraförsäkringen har varit föremål föröversyn och ändringar, I betänkandet Förkortad arbetstid för småbarnsföräldrar(SOU 1975: 62) föreslog familjestödsutredningen bl. a. en lag om rätt tillföräldraledighet, förlängning av heltidsledigheten i föräldraförsäkringen,föräldrapenning i samband med sjukdom hos barnet eller barnets ordinarievårdare samt förlängning av rätten till föräldrapenning för adoptivföräldrar. Idet sammanhanget föreslog utredningen vidare sådan ändring i 7 § andra stycket1963 års SemL, att den tid då arbetstagare i samband med barns födelse haravhållit sig från arbetet skulle grunda rätt till semester. Detta föreslogsgälla beträffande manlig likaväl som kvinnlig arbetstagare. Privilegietidenföreslogs höjd från 90 . Under remissbehandUng avfamUjestödsutredningens betänkande yttrade sig endast ett fåtal remissinstanseröver förslaget tiU ändring i gällande semesterlag. Dessa ställde sig emellertidpositiva tiU förslaget. LO föreslog att även ledighet vid barns och vårdaressjukdom gjordes semestergrundande. Fråganom ändring i semesterlagstiftningen togs inte upp i den seder- Prop, 1976/77: 90 128 meraframlagda propositionen om utbyggnad av föräldraförsäkringen m. m. Skälet tilldetta var att denna fråga hade tagits upp också i semesterkommitténs förslag(jfr prop. 1975/76: 133 s. 25). Jag delar självfaUet famUjestödsutredningens ochsemesterkommitténs uppfattning, att skillnad inte bör göras mellan manliga ochkvinnliga arbetstagare när det gäller rätten att som semesterlönegrundande fåräkna föräldraledighet i samband med bl. a. barns födelse. Den hittillsvarandebestämmelsen i semesterlagen står i strid mot den förändring som på senare tidhar skett i fråga om synen på föräldrarnas gemensamma ansvar för ochdelaktighet i vården av barnen. Semesterlagstiftningens privilegieringsreglerbör anpassas tiU den ordning som gäller inom föräldraförsäkringen. Jag villerinra om att på grundval av prop. 1976/77: 38 har beslutat om sådanändring av 7 § andra stycket SemL, att bestämmelsen fr. o. m. den 1januari 1977 blir tillämplig även på barnets fader. I familjer där föräldrarnadelar ledigheten mellan sig innebär detta att den nuvarande ledigheten isamband med bams födelse till allra största delen kommer att kunna blisemesterlönegrundande. Som jag har nämnt har semesterkommittén föreslagitatt all tid då föräldrapenning utgår skall vara semestergrundande, oavsett omdet är mannen eller kvinnan som utnyttjar rätten till föräldraledighet ellerledigheten fördelas mellan dem, samt att rätten skall utsträckas till att avseockså adoptiv- och fosterföräldrar. Även för egen del anser jag attbestämmelserna om semesterlönegrundande frånvaro i princip bör anknytas tillfrånvaro som berättigar till föräldrapenning. De ändringar som bl. a. till följd avfamUjestödsutredningens betänkande har genomförts i AFL innebär bl. a.följande (prop. 1975/76: 133, SfU 30, rskr 283, SFS 1976: 279). Försäkradförälder som är inskriven hos allmän försäkringskassa har rätt till föräldrapenningi samband med barns födelse under sammanlagt för bådaföräldrarna. Fosterföräldrar jämställs i detta hänseende med föräldrar.Adoptivföräldrar har från den dag de får barnet i sin värd rätt tUlföräldrapenning , om barnet är och, beroende på omföräldrarna är förvärvsarbetande eller inte, 45 eller , om barnet harfyllt sju men inte . Utöver de fall som jag nu har berört utgårföräldrapenning för tillfiillig vård av barn, när föräldern behöver avstå frånförvärvsarbete i samband med sjukdom hos barnet eller dess vårdare och i vissaandra fall. Föräldrapenning utgår i dessa fall , beroende påantalet barn i familjen. De återgivna reglerna i föräldraförsäkringen gällerfr. o. m. . Fr. o. m. gäller vidare lagen (1976:280) om rätt till föräldraledighet. För egen del är jag av den principiellauppfattningen, att ledighet tmder vUken arbetstagaren har rätt tillföräldrapenning bör grunda rätt 1976/77: 90 129 Jag anser likväl med hänsyn till att den enskilde arbetsgivarensvarar för semesterlönen vid föräldraledighet att en begränsning börföreskrivas såvitt gäller föräldrapenningen i samband med barns födelse elleradoption. Som jag förut har nämnt föreslog familjestödsutredningen att 120dagar gjordes semesterlönegrundande. Förslaget tillstyrktes avremissinstanserna. Mot bakgrund av den genomförda utbyggnaden avföräldraförsäkringen anser även jag en period av lämpligt avvägd. Deninnebär en förlängning med en månad av nuvarande semesterlönegrundande tid. Fördet fall föräldrarna skulle välja att dela föräldraledigheten mellan sig, kandenna i sin helhet bli semesterlönegrundande. Med den lösning som jag nu harförordat föregriper man inte den närmare utformningen av en kommande förlängdföräldraledighet. Enligt min mening bör den föreslagna tiden om 120dagar förlängas i fråga om ensamstående förälder. I detta fall bör avledighet med föräldraförsäkring göras semesterlönegrundande. Med ensamståendeförälder bör i detta sammanhang avses sådan förälder som saknar möjlighet attdela föräldraledigheten med annan. EnUgt 20 kap. 2 § andra stycket AFL (i desslydelse enligt SFS 1976: 279) samt 1 § andra stycket lagen (1976: 280) om rätttill föräldraledighet anses som förälder vid tillämpning av bestämmelserna omföräldrapenning och föräldraledighet även den med vilken förälder är eller harvarit gift eller har eller har haft barn, om de stadigvarande sammanbor, Idessa fall kan alltså föräldrapenningen och föräldraledigheten delas mellan debåda sammanboende och den längre privilegieringstiden är intetUlämplig. Jag förordar sålunda att ledighet i samband medbarns födelse eUer adoption, som ger rätt till föräldrapenning, blirsemesterlönegrundande av eller, i fråga om ensamståendeförälder, av . Fosterföräldrar som är berättigade tillföräldrapenning blir i semesterlönehänseende likställda med föräldrar. Detidsperioder som jag nu har föreslagit bör knytas till barnets födelse elleradoption och inte till intjänandeåret. Föräldraledighet för tillfällig vård av barn bör,som LO har påpekat, likaså göras semesterlönegrundande. I detta fall saknasenligt min mening anledning att begränsa tiden, eftersom föräldrapenningenutgår under endast ett fätal dagar. Inte heller bör nu berörd tid räknas in iden semesterlönegrundande frånvaron i samband med barns födelse eller adoption. Rätt tiU föräldraledighet i samband med barnsfödelse är i princip förbehållen arbetstagare som har varit anställd viss tidhos arbetsgivaren. Enligt 4 § lagen om rätt till föräldraledighet ha'- dockkvinnlig arbetstagare alltid rätt till ledighet i samband med barns födelseunder före och efter nedkomsten. Även den sist nämndaledig- 9 1976/77.1 saml. 1976/77: 90 130 hetenbör liksom vara semesterlönegrundande. Genom att knyta privilegieringen inom förut angiven tidsbegränsning till ledighet som föreskrivs i lagen omföräldraledighet, erhålls enligt min mening det önskade resultatet. 12.5.4Risk för överförande av smitta Arbetstagare som ar frånvarande på grund av riskför överförande av smitta får inte enligt SemL räkna sådan frånvarotidsom privilegierad. I lagen om ersättning åt smittbärare föreskrivs medstöd av vissa bestämmelser i bl. a. smittskyddslagen (1968: 231, ändrad senast1975: 101) om ersättning i viss ordning åt smittbärare, som på gmnd av myndighetsingripande underkastas observation eller isolering eUer i övrigt inskränkningari fråga om arbetet i syfte att förekomma spridning av smitta. Med smittbärareavses därvid den som, utan att därigenom ha förlorat arbetsförmågan, har ensmittosam sjukdom eller annars är smittoförande samt den som misstänks försmitta. Tillfällig smittbärare har rätt till ersättning för inkomstbortfallmotsvarande sjukpenningen under . För den som är tillförsäkrad lönav aUmänna medel minskas ersättningen i motsvarande mån. För kronisksmittbärare motsvarar ersättningen vad som i det särskilda faUet bedöms somskäligt. föreslår att semesterlön skallkunna tjänas in arbetstagaren är ledig frän arbetet på grund avrisk för överförande av smitta. Förslaget, som har godtagits avremissinstanserna, är enligt min mening välmotiverat. Den frånvaroanledning somdet här gäller står nära sjukfrånvaron och bor därför behandlas på samma sättsom denna. Från kostnadssynpunkt torde en komplettering av den semestergmndandefrånvaron med ledighet vid risk för överförande av smitta vara margineU.Längden av den semesterlönegrundande frånvarotiden bör vara densamma som vidsjukdom i allmänhet. Jag föreslår sålunda att ledighet på grund av. riskför överförande av smitta skall grunda rätt tiU semesterlön, om arbetstagarenhar varit berättigad till ersättning enligt lagen om ersättning åtsmittbärare. Detta bör gälla i den mån frånvaron under intjänandeåret inte haröverstigit . Inte heller ledighet för utbUdning ger enligtgällande semesterlagstiftning i aUmänhet rätt tiU semester. Detta äremellertid fallet när viss utbildningstid enligt bestämmelser i annan lagstiftningskall jämställas med arbetad tid. Enligt lag utgår semesterlön vid deltagande isvenskundervisning för invandrare inom eUer utom ordinarie arbetstid. Lagen omfackliga förtroendemän ger vidare rätt tiU betald ledighet, inklusive semesterförmåner,för utbildning som avser den fackliga verksamheten på 1976/77: 90 131 arbetsplatsen.Skyddsombud tjänar likaså in semester även under utbildningstid. Enligt det framlagda kommittéförslaget kommersemesterlön att tjänas in under utbildningstid i de fall arbetsgivaren betalarlön eller annan ersättning vid utbildningen. Det gäller också sådan utbildningsom inte är ett direkt led i tjänsten utan syftar till att vidga arbetstagarensyrkeskunnande. Här avses tid som åtgår när arbetstagaren, på arbetsgivarenseller eget initiativ, deltar i kurser och andra studier som inte har direktsamband med de löpande arbetsuppgifterna utan syftar tiU att höja yrkeskunnandetoch därmed göra det möjligt för arbetstagaren att fullgöra nya och meraarbetskrävande arbetsuppgifter (vidareutbildning, upp-skolning). I vissa falljämställs ersättning för utbUdningstid med lön för arbetad tid. Det gäller tidsom åtgår när arbetstagaren pä arbetsgivarens initiativ deltar i instruktionerpå arbetsplatsen samt t. ex. i interna och externa kurser och konferenser ochövrig utbUdning som i instruktionssyfte sker vid anställningens början ellersom har ett direkt samband med arbetstagarens aktuella uppdrag och löpandearbetsuppgifter och alltså syftar tUl att hålla yrkeskunnandet på aktuell nivå(inskolning, fortbildning). Att semesterlön tjänas in följerdirekt av att semesterlön beräknas på i första hand den lön som betalas förarbetad tid. Den fråga som jag nu avser att ta upp är den, omledighet för utbildning i andra faU än de nu berörda bör grunda rätt tiUsemesterlön. Den lagstadgade rätten tUl ledighet för utbUdningär vidsträckt. Några begränsningar gäller inte i fråga om utbildningens art ochlängd. Den s, k, studieledighetslagen reglerar bara själva ledigheten.Betalning utgår i första hand enligt de införda systemen förvuxenstudiestöd och utbildningsbidrag inom arbetsmarknadsutbildningen. föreslår till en början, som jagtidigare har nämnt, att semesterlön skall tjänas in arbetstagarenär ledig för utbildning och erhåller timstudiestöd, dagstudiestöd iform av inkomstbidrag eller vuxenstudiebidrag. Jag hyser stor förståelse föratt sådan ledighet görs semesterlönegrundande. Vägande skäl kan i och för siganföras för att även den s. k. bristyrkesutbUdningen inom arbetsmarknadsutbildningenger rätt till semesterlön. Den kan nämUgen i viss mån jämställas medstudiestödet tUl vuxna. I detta fall kan arbetstagaren formellt stå kvar i sinanstäUning under utbUdningen och bidraget skall motsvara inkomstbortfallet.Kommittén har emeUertid ansett att frågan om semesterlön i detta senare fallmåste ses i samband med frågan om semesterrätten vid arbetslöshet och andraformer av arbetsmarknadsutbildning och den har därför inte funnit skäl attbryta ut bristyrkesutbUdningen till särskild behandling. Frågan om särskild semesterlönvid arbetsmarknadsutbildning liksom vid arbetslöshet borde 1976/77: 90 132 prövasi samband med frågan om inrättande av en generell fond för all semesterlön. Jagdelar den uppfattningen. Mot bakgmnd av vad jag nu har anfört bör till enbörjan övervägas att låta arbetstagare som är ledig för utbildning och därviderhåller timstudiestöd, inkomstbidrag eller vuxenstudiebidrag enligtstudiestödslagen få räkna sådan tid som semesterlönegrundande. Timstudiestöd, dagstudiestöd i form avinkomstbidrag samt vuxenstudiestöd har så till vida särskild anknytning tiUarbetslivet som det endast kan utgå tUl arbetstagare. För rätt tiUvuxenstudiebidrag krävs f. ö. förvärvsarbete. I fråga om nuberörda former av vuxenstudiestöd viU jag i detta sammanhang även nämnaföljande. Ett viktigt motiv till att man införde de nyastudiestöden för vuxna var önskemålet att förbättra de korttidsutbUdadesmöjligheter att bedriva studier. Timstudiestöd kan endast utgå för studietimmesom motsvarar arbete som den studerande har tagit ledighet från. Det krävs ocksåatt han förlorar arbetsinkomst under ledigheten. Timstudiestöd kan utgå endastom antalet bidragsberättigade studietimmar uppgår till minst tio under två påvarandra följande kvartal. Timstudiestöd kan inte utgå för mer än 35studietimmar . Det totala belopp som högst kan utgå itimstudiestöd i hela landet bestäms av i sänder.För /77 finns medel som motsvarar ca 29 000 hela stöd om 35studietimmar. De för ett budgetår tillgängliga medlen för timstudiestödfördelas av CSN mellan länen i landet. Nämnden skall därvid beakta bl. a.förekomsten av korttidsutbildade och frekvensen av skiftarbete.Vuxenutbildningsnänmden i länet prövar ansökan om timstudiestöd. Vid beviljandeav timstudiestöd skall företräde ges åt arbetstagare med särskilt svåraarbetsförhållanden, exempelvis kompUcerad skiftgång och mycket obekvämarbetstid. Särskild hänsyn bör också tas tUl dem som har tunga och slitsammaarbeten oavsett hur deras arbetstid är förlagd. Finns medel tiUgängliga sedanstöd har utgått till arbetstagare med särskUt svåra arbetsförhållanden, skallföreträde ges åt arbetstagare med kort tidigare utbildning framför arbetstagaresom har längre utbildning. Dagstudiestöd (inkomst- och inter-natbidrag) kanutgå till deltagare i ämneskurs vid folkhögskola. Stödet kan utgå för minst tväoch högst . Det förutsätts för att inkomstbidrag skall utgå attden studerande förlorar arbetsinkomst på grund av att han deltar i ämneskursviss dag. De bidragsberättigade kursdagarna skall infalla under högst tvä påvarandra följande kvartal. Det totala belopp som högst kan utgå i dagstudiestödi hela landet bestäms av i sänder. För budgetåret1976/77 finns medel som motsvarar ca 9 500 hela stöd om fem dagar.Dagstudiestöd beviljas efter samma grunder som timstudiestöd av vuxenutbUdningsnämnden i länen. Vuxenstudiebidrag,som utgör bidragsdelen i det s, k, särskilda vuxenstudiestödet, utgår såvälvid heltids- 1976/77: 90 133 Studiestödet kan beviljas för högst två kalenderhalvår isänder. Särskilda vuxenstudiestöd beräknas för deltidsstuderande för varjeperiod . Det belopp som högst kan utgå i form av särskildavuxenstudiestöd bestäms av i sänder. /77 finns medel anslagna som motsvarar 8 100 vuxenstudiestöd förett års (nio månaders) heltidsstudier. Antalet personer som under denna tidfår stödet kan dock antas bU betydligt fler, eftersom många kommer att få detför studier . Vid val mellan sökandena gäller att företräde skallges åt sökande som har störst behov av utbildning och stöd. Avser ansökanstudier på grund-skole- eller gymnasieskolenivå skall särskild hänsyn tas tillom sökanden har kort tidigare utbildning, är handikappad eUer i övrigt, t. ex.på grund av skiftarbete, har särskilt svårt att bedriva studierna på fritid.Vidare tas hänsyn till antalet år på arbetsmarknaden. Även betungandeförsörjningsbörda spelar roll. Ansökningar om särskilt vuxenstudiestödhandläggs av vuxenutbildningsnämnderna. Utbetalning sker genom . Det nu berörda studiestödet för vuxna har utformatsfrån delvis andra utgångspunkter än de som ligger tiU grund för det tidigarestudiesociala stödet. Avsikten med vuxenutbildningsreformen är i första handatt försöka utjämna skiUnaderna i utbildning såväl meUan de vuxna inbördes sommellan vuxengenerationen och ungdomsgenerationen. Framför allt skall genomreformen de äldre korttidsutbUdade medborgarna ges möjlighet tiU stimulans attförbättra sin ungdomsutbildning. Avsikten är därvid i första hand att geförtur åt studerande som genomgår utbildning på grundskole- och gymnasienivå,med stor frihet för dem såväl vid studieval som när det gäller möjligheten attvarva studier med arbete. Det framgår av vad jag nu har anfört, attvuxenstudiestödet i form av timstudiestöd, dagstudiestöd och särskUtvuxenstudiestöd främst är riktat tiU dem som har en kort och bristfälUggrundutbildning. Stödet är utformat så att det skall kunna vara möjligt attvarva studier med arbete. Tim- och dagstudiestödet har införts särskilt föratt vissa grupper av arbetstagare skall kunna utnyttja sin lagliga rätt att taledigt från arbetet för att delta i kortare studier. Studiestödet har starkanknytning till arbetslivet och utgör ersättning för inkomstbortfall understudietiden. Den anknytning av semesterprivilegieringen till vuxenstudiestödetsom har föreslagits i betänkandet innebär att en klar gränsdragningsker gentemot andra former av studiestöd. Jag föreslår därför i likhet medsemesterkommittén, att ledighet för utbildning görs semesterlönegrundande iden mån arbetstagaren har erhållit timstudiestöd, inkomstbidrag ellervuxenstudiebidrag enligt studiestödslagen. Jag kan däremot inte tillmötesgå deremissinstanser som "av rättviseskäl" förordat privilegiering avledighet även i de fall då arbetstagaren i stället har 1976/77: 90 134 Den ordning som jag nu har föreslagit innebär att ytterligare stegtas mot förverkbgande av principerna i den av ratificerade (nr 140) om betald ledighet för studier (jfr prop. 1975: 63). Ensärskild typ av utbildning är den fackliga utbildningen. Denna har i aUmänhetviss nära anknytning tUl arbetslivet. Sådan utbildning har också gynnats iskilda hänseenden. Enligt lagen om arbetstagares rätt till ledighet för studierfordras i allmänhet för ledighet att arbetstagaren har varit anstäUd viss tidhos arbetsgivaren. Detta gäller emellertid inte när arbetstagaren vill delta ifacklig utbildning. Arbetsgivarens möjlighet att skjuta upp ledigheten äravsevärt mindre vid facklig utbUdning än annars. Grunden för särbehandlingen äratt den pågående reformeringen av arbetslivet ställer betydande krav päarbetstagarna och deras organisationer, varför behovet av fackUg utbUdning ärsärskUt angeläget. föreslår att semesterlön skaU kunna tjänasin när arbetstagare är ledig för utbildning som tiU väsentlig del avserfackliga eller med facklig verksamhet sammanhängande frågor och rätt till semesterlöninte förvärvas enligt annan lag. Formuleringen av studieändamålet är densammasom i 3 § i studieledighetslagen.