prop · G00377:115 · 1976-12-31 00:00:00 — lagar och förordningar, som reglerar denna.Genomgången skall syfta till att göra en utvärdering av om de uppgifter somsamlas in i sektorn kan avvaras, förenklas eller samordnas genom olikaåtgärder t. ex. ändrade mtiner eller författningsändringar. Vidare är avsiktenatt vinna metoderfarenhet som kan användas vid senare genomgångar av andrasektorer. Jag vill i detta sammanhang också nämna att chefenför ekonomidepartementet tidigare denna dag har erhållit regeringensbemyndigande att tillkalla en utredare för atl medverka tUl att åtgärder medmotsvarande inriktning vidtas inom SCB. Utredaren bör knytas till delegationenoch utredningsarbetet bör samordnas med delegationens arbete. Jag vill ocksåerinra om det arbete som kommittén (E 1976: 02) för att utreda behov avframtida folk- och boladsräkningar ägnar ål uppgiftslämnarfrågorna. För att delegationen skall kunna bedömamöjligheterna att utnyttja redan insamlade uppgifter eller samordna olikamyndigheters uppgiftsinsamlande behövs någon form av registrering av deuppgifter som hämtas in regelbundet. Eftersom statskontoret och SCB arbetarmed denna fråga, bör delegationen härvidlag samverka med dem för att så långtmöjligt undvika dubbelarbete för statsförvaltningen och uppgiftslämnarna. Delfinns enligt min mening behov av ett register som är så utformat atl man kanfölja hur uppgiftsinhämtandet förändras över tiden, såväl på enskilda områdensom totalt sett. Det behövs emellertid inte bara registrering ochöverblick av de uppgifter som samlas in. Som jag har berört bördelegationen genomföra den kartläggning av hur uppgiftsinsamlandet ter sig frånförelagens sida som flera remissinstanser har efterlyst. Jag kommer därmed inpå de andra av delegationens huvuduppgifter, nämligen alt lägga gmnden för enfortlöpande bevakning av uppgiftslämnandet och ta fram underlag för mer permanentaåtgärder. Karlläggningen skall bl.a. ge en bild av uppgiftsinsamlingensomfattning och karaktär för olika branscher, typer av företag o.d. saml avolika uppgifters besvärlighet från uppgiftslämnarsynpunkt. En sådanundersökning bör ge elt bättre underlag både för avvägningar i fråga omenskilda uppgifter och för utfärdande av råd och riktlinjer lilluppgifts-insamlade myndigheter. Det är tänkbart atl här berörtkartläggningsarbete bör samordnas med arbetet att upprätta etl register överuppgiftsinsamlandet. Bland de uppgifter av utredningsnatur somdelegationen bör utföra ingår att klariägga i vad mån kraven på sekretess- ochintegritetsskydd för uppgifter reser hinder mot samordning avuppgiflsinsamlingen och samutnyttjande av uppgifter. Jag har tidigareredovisat min principiella syn på dessa frågor. En annan utredningsuppgift är att belysa för- ochnackdelar med att ersätta företagen för deras uppgiftslämnande. Även dennafråga har jag tidigare behandlat. Delegationen bör på denna punkt också beaktavad som Prop.1976/77:115 57 haranförts i finansutskottets yttrande angående företagensuppgiftsskyldighet (FiU 1976/77: 3). Ytteriigare en utredningsuppgift för delegationenär all gå igenom vUka uppgiflskrav som är förenade med uppgiftsplikt mensom skulle kunna samlas in på friviUig väg. Genomgången bör ske medutgångspunkt från vad jag har anfört rörande frivillighet och tvång. bör även informeras om att delegationensuccessivt skaU lämna regeringen förslag i olika frågor. För att möjliggöraför regeringen att kunna följa arbetet skall delegationen dessutom åriigenlämna en särskild rapport om sin verksamhet. Vidare bör delegationen under dettredje året utvärdera sin verksamhet och mot bakgrund härav och detkartläggnings-och utredningsarbete som jag har skisserat föreslå mervaraktiga åtgärder på central nivå för att hålla nere och förenklauppgiftslämnandet. 5.10.2Delegationens ställning och resurser Som har framgått av min redogörelsebördelegationen aktivt arbeta för att reducera och förenkla samhälletsuppgiftsinsamling. Den lämpligaste lösningen är, som jag harantytt, att delegationen ges den formella ställningen av en kommitté med vissmyndighetsfunktion. En organisatorisk anknytning till någon befintlig myndighetbör alltså inte ske f n. Det är enligt min uppfattning angeläget attdelegationen, med de arbetsuppgifter och det tidsperspektiv jag har redogjortför, inte får en om-fallande fast organisafion. Den bör i stället gestillräckliga resurser för alt på ett flexibelt sätt kunna anlita externutredningskapacitet för avgränsade arbetsuppgifter. Delegationen bör dessutomäven kunna lägga ut utredningsuppdrag på olika myndigheter. Kostnadema fördelegationens verksamhet beräknar jag för /78 tUl ca 3 milj.kr. Ifrågavarande verksamhet är av en sådan karaktär att kostnadema t. v. börbestridas från budgetdepartementets kommittéanslag. För det fall delegationenskostnader inte ryms inom ramen för redan anvisade medel bör anslag påtiUäggs-budget aktualiseras. Denav mig förordade delegationen kommer att spela en betydelsefull roll för altbegränsa och förenkla arbetet med atl registrera och lämna uppgifter.Huvudansvaret för dessa anträngningar kommer dock också i fortsättningen attligga hos de uppgiftsinsamlade myndighetema. Jag avser därför föreslåregeringen ett antal åtgärder i syfte alt ge ökat eftertryck ål kraven på deuppgiftsinsamlade myndighetema atl ägna ökad uppmärksamhet åt de problem somuppgiftsinsamling medför för uppgiftslämnama. En av de åtgärder jag avser vidtaär att ta initiativ tiU att regeringen gör ett tillägg till aUmänna verkstadgan(1965:600) av innebörd att det åUgger varje uppgiftsinsamlande myndighet attvidta nödvändiga åtgärder för Prop.1976/77:115 58 att begränsa och förenkla uppgiftsinsamlingen från företag,kommuner och organisationer. Jag avser även att föreslå att motsvarande tUlägggörs till förordningen (1975: 567) om ralionaliseringsverksamheten i den civilastatsförvaltningen. Vidare avser jag föreslå regeringen att i anvisningarnaför anslagsframställning ta in bestämmelser där myndigheterna åläggs altredovisa vilka åtgärder som har vidtagits med anledning härav. Härigenom bördel enligt min mening otvetydigt framgå att det åliggermyndigheterna att regelbundet gå igenom och pröva sin uppgiftsinsamling i syftealt begränsa eUer förenkla uppgiflskraven eller lägga ned viss uppgiftsinsamling. I enlighet med vad jag haranfört bör myndigheterna även la initiativ till arbetsgmpper i syfte att geuppgiftslämnama möjlighet atl påverka innehållet i de uppgifter som insamlassamt formerna för uppgiflsinsamlingen. Som jag förut har nämnt räknar jagockså med att de centrala revisions-och rationaliseringsorganen ägnaruppmärksamhet åt möjlighetema att begränsa eller förenkla myndigheternasinhämtande av uppgifter från företag, kommuner och organisationer. Detta bör ihuvudsak kunna ske inom ramen för det ordinarie revisions- ochrationaliseringsarbetet. Jag förutsätter också att SCB som samordningsorgan påstatistikens område fortsätter atl verka för en begränsning av förelagensuppgifislämnarbörda. Som jag har påpekat måsteäven de som utanför den statliga sektom samlar uppgifter från företag åläggasig lika hårda restriktioner i sitt uppgiftsinsamlande som de statligamyndighetema. Jag förutsätter alltså att företagens egna branschorganisationer,de företag som i kommersiellt syfte samlar in uppgifter samt kommuner ochlandstingskommuner ålägger sig samma restriktivitet i sin uppgiftsinsamling somuppgiftsinsamlande myndigheter. De åtgärder jag har föreslagit får inte medföraatt andra intressenter i företagen utnyttjar möjlighetema atl öka sininsamling av uppgifter. Jag vill också understrykafinansutskottets uttalande (FiU 1976/77: 3) atl en begränsning av företagensuppgiftslämnande inte får innebära ett utökat uppgiftsinhämtande frånallmänheten. Med hänvisning till vad jag nu haranfört hemställer jag att regeringen föreslår att godkänna de riktlinjer som jaghar förordat för hur företagens uppgiftslämnande skall begränsas Regeringen ansluter sig tillföredragandens överväganden och beslutar all genom proposition föreslåriksdagen atl anlagadel förslag som föredraganden har lagt fram. 1976/77:115 59 1 Inledning ....................................................... 2 2 Utredningen .................................................. 4 2.1.1 Utvecklingen avuppgiftslämnandet........... ... 4 2.1.2 Kritiken mot uppgiftslämnandet ............... ... 5 2.1.3 Intemationella tendenser ocherfarenheter. 2.2 Kartläggningav företagens uppgiftslämnande 6 2.2.1 Syfte.................................................. 6 2.2.2 Omfattningen av uppgiftskraven............... ... 6 2.2.3 Typer av uppgiftskrav............................ ... 6 2.2.4 Koncentrationen avuppgiftskraven .......... 7 2.2.5 Periodicitet i uppgiflskraven ................... 9 2.2.6 Generella och selektivauppgiftskrav.......... ... 9 2.2.7 Författningsmässig reglering avuppgiftsinhämtandet .. 9 2.2.8 Samordnat uppgiftsinhämtandeoch samutnyltjande 2.3 Utredningenssynpunkter och förslag 11 2.3.1 Inledning.............................................. ... 11 2.3.2 Principer vid formulering avuppgiftskrav..... 12 2.3.3 Metoder för att underlättauppgiftslämnandet 12 2.3.4 Uppgiftskraven ochlagstiftningen............. 14 2.3.5 Möjligheter lill samordning........................ 15 2.3.6 Granskningsförfarande avuppgiftskrav....... 16 2.3.7 Anmälningsskyldighet föruppgiftskrav........ 18 2.3.8 Organisatorisk anknytning....................... 19 3 Remissinstansema............................................ 21 3.1 Allmänna synpunkter..................................... 21 3.2 Synpunkter på UFU:skartläggnings- och utredningsarbete .. 23 3.3 Samordning, samutnyttjande avuppgifter, sekretessfrågor m.m......................................................... ... 25 3.4 Metoder för alt begränsa ellerförenkla uppgiftslämnandet... 27 3.5 Uppgiftsplikl eller frivUligtuppgiftslämnande....... ... 29 3.6 Ersättning till företagen föruppgiftslämnande.... ... 30 3.7 Samarbete, motivation m.m........................... ... 32 4 Riksdagsbehandling av frågan............................. 36 5 Föredraganden................................................ 37 5.1 Inledning.................................................... ... 37 5.2 Utredningens betänkande.............................. ... 37 5.3 Remissinstansemas inställning istort................ ... 40 5.4 Problemets karaktär och behovetav åtgärder... ... 42 5.4.1 Förhållanden som leder tillökat uppgiftslämnande 42 5.4.2 Förhållanden som minskaruppgiftsinsamlingen 44 5.4.3 Uppgiftslämnamas situation..................... 45 5.4.4 Uppgiftsinhämtande - ettavvägningsproblem 46 5.4.5 Behovet av åtgärder.............................. .. 47 1976/77:115 60 5.5 Samutnyltjande av uppgifter,sekretessproblem m. m 48 5.6 Metoder för att begränsa ochförenkla uppgiftslämnandet ... 50 5.7 Frivilligt uppgiftslämnandeeller uppgiftsplikl....... ... 51 5.8 Ersättning till företagen föruppgiftslämnande.... ... 52 5.9 Samarbete, motivation m. m........................... 52 5.10............................................................... Granskningsorgan 54 5.10.1 Information om delegationensuppgifter .. 55 5.10.2 Delegationens ställning ochresurser ........ .. 57 5.11............................................................... Myndighetsinriktadeåtgärder m. m 57 6 Hemställan .................................................... 58 7 Beslut...................... ................................... 58