prop · G00374 · 1976-12-31 00:00:00 — Inom den anbefallda ramen anser sig styrelsen hapresenterat förslag som så längt det är möjligl försöker tillgodosetotalförsvarels krav pä sjukvärden i krig. Dessa förslag är emellertid enliglslyrelsens uppfattning helt otillräckliga för att fylla behovet av sjukvård ikrig. Styrelsen finner det därför nödvändigt all lägga fram ett eget förslag påen ekonomiskt högre nivå (alternativ 2), vilket styrelsen betraktar som sitthuvudalternativ. De önskvärda förbättringarna av resurserna försjukvården i krig kan således enligt styrelsen inte rymmas inom en ram på 15milj. Den nuvarande fiexibla operationskapacitelen gär inleatl behålla. Inom ramen ryms endast elt mindre antal särskilt uppsattaoperalionsannex som kompletteras med den modernare delen av denberedskapslagrade opera-tionsulmslningen. I övrigi måste delar av utmstningenfrån äldre operationsavdelningar utnyttjas för alt komplettera elt 35-ialslörre vårdcentraler, som därmed bör kunna tiänstgöra som operationsannex. Prop.1976/77:74 3 rationsutredningenlill slora delar är tekniskt föråldrad, måsle den successivt ulgå under liden framtill mitten av . Det är enligt styrelsen nödvändigt alt utnyttjaviss del av denna materiel för att undvika en nedgång i fiexibeloperationskapacilel. Den önskvärda förbättringen och ökningen avvårdplatsutruslningen är inte heller möjlig inom föreskriven ram. Del är inteheller möjligl att omsätta eller höja malerielens siandard. Lokalabristsituationer avseende vårdplats-kapacitet kommer snabbt att uppstå. Dettotala antalet vårdplatser blir också otillfredsställande. Styrelsen har för atl höja effekten pä kort siktprioriterat en förbättring av ledningsorganisationen, röriiga operationslag,utbildning av fältepidemiologiska grupper, kirurgi- och ledningspersonal samten komplettering av blodförsörjningen. Någon särskild utrustning för de röriigaoperationslagen ryms emellertid inle inom den ekonomiska ramen. Programplanen ger ullryck för en relalivt starksatsning pä utbildningssidan jämfört med dagens läge. Styrelsen anser altutbildningen för sjukvård i krig måste ses som ell komplement till denutbildning och den arbetserfarenhet, som medicinsk och adminislrativ personalskaffar sig i fred. En stark prioritering måsle dock göras både lill och inomde grupper som i en krigssituation får en påtagligt annoriunda arbetssituationoch de som har del största utbildningsbehovet. Inom delprogrammel för ulbildning skall ävenbekostas annan verksamhel, bl. a. försvarsmedicinsk tiänslgöring. Inom denföreskrivna ramen finns endast möjlighel att göra ett tiänslgöringsultag förden försvarsmedicinska tiänslgöringen molsvarande av nuvarande uttag. Inom delprogrammet Försörjning har regeringen inteföreskrivit några ekonomiska ramar. Den redovisning för sjukvårdsmateriel avförbrukningskaraktär, som ges i program planen, är enligl styrelsen att ansesom ell första utkast till behovsberäkning för beredskapslagring m. m, föravspärrning och krig. En särskild uiredning inom styrelsen behandlar dellastora och kostnadskrävande komplex. Uiredningen beräknas kunna avge en förstarapport under /78, Siffermaterialet i programplanen är därförmyckel preliminärt. Styrelsen underslryker vidare, att denfredsadministraiiva organisationen måsle ses över, om den skall kunna bilda eneffektiv grund för planering, organisation, utrustning, försörjning,ulbildning, personalplanering samt för samordningen med övriga delar avtotalförsvaret. Den nu anbefallda ekonomiska ramen 15 milj. kr. perår skulle innebära all organisationen för sjukvården i krig skulle vara heltotillfredsställande vid femårsperiodens slut. Fördelningen av kostnader på produktionsområdenenligl alternativ I framgår av följande labell. 1976/77:74 4 Fördelningav koslnader på produktionsområden (1 OOO-tal kr.). Produktionsområde 1977/78 1978/79 1979/80 1980/31 1981/82 1977/82 Ulbildning m, m. a) regional planlägg- Den av föreslagna högre ekonomiskaramen (alternativ 2) ligger inom en genomsnittlig årsram av 24 milj. kr. Alternativ 2 skiljer sig från alternativ 1 bl. a.genom atl operationskapacitelen förden beredskapslagradeoperationsutrusiningen skulle bli nästan fördubblad till millen av 1980-taleloch alt modema operationsavdelningar kan anskaffas. Anskaffningen avoperationsavdelningar medför en motsvarande kapacitetsökning inom medicinskservice och poliklinisk vård. Trots detla är kapaciteten enligt styrelsenotillräcklig. Det högre allernalivel medför all anskaffning sker avytteriigare 5 000 vårdplalsulmstningar och av utrustning till 5 000sjukhärbärgesplatser. Standarden pä samtliga vårdplats-utrustningar höjs.Slutligen sker en försiärkning av utbildningen främsl inom ramen förfrivilligorganisationernas verksamhet. anser alt ramen 24 milj. kr.innebär ett väsentligt tillskott av flexibel operations- och vårdplatskapacitetför en relativt ringa kostnadsökning i förhållande till anbefalld ram.Därigenom kommer enligt styrelsen organisationen all bättre kunna svara mot dekrav, som loialförsvarel släller på hälso- och sjukvården i krig. En bättrehandlingsfrihet ernås ocksä på lång sikl. Fördelning av koslnader på produktionsområdenenligl altemativ 2 framgår av följande labell. Prop.1976/77:74 5 Fördelningav kostnader på produktionsområden (I OOO-tal kr. a) regional planlägg- Försvarsuiredningen har i betänkandena (SOU 1976:5)Säkerhetspolitik och totalförsvar och (SOU 1977:1) Totalförsvaret 1977-82behandlat frågan om sjukvården i krig och därvid anfört atl denna funktionmåste ägnas ökad uppmärksamhet. De studier och ulredningar som har genomförts inomsjukvårdsområdet visar enligt försvarsutredningen, alt sjukvårdsresurserna ifiera avseenden är helt otillräckliga under avspärrning och i krig eller atl deinte kan utnyttjas rationellt. Utredningen anför också, all det är synneriigenangeläget alt bristerna snabbt undanröjs. Den bedömer all en avsevärt störreeffekt skulle kunna uppnås om andra principer för ulnyltiande av de samladeresurserna tillämpas, 1 delta sammanhang har försvarsuiredningen funnitdet väsentligt atl ulgå ifrån alt ett krig för vår del kommer att beröra helasamhället och alt värt försvar förutsätter hela samhällets samladeansträngningar. Hälso-och sjukvården skall främst minska dödlighet ochinvaliditet samt återföra personal i sin verksamhel. Detta är en för samhälletgemensam angelägenhet och leder enligt uiredningens mening till behov av en förtotalförsvaret så långt möjligl gemensam krigsorganisation för hälso- ochsjukvård. 1976/77:74 6 Ansvaret för planläggning av och omställning tillkrigsorganisation av den allmänt civila hälso- och sjukvården åvilarsjukvårdshuvudmännen, som därvid skall ulgå från anvisningar.Sjukvårdshuvudmännen ansvarar även för driften av krigsorganisationen, medanledningen i övrigt vid krigsorganisering övergår till länsstyrelserna.Försvarsuiredningen har understrukit betydelsen av att ansvar i fred för vissverksamhet bör följas av motsvarande ansvar i krig. Därav följer enligtutredningen att sjukvårdshuvudmännen bör åläggas sin del av ansvaret förledning och drift av sjukvården även under krig liksom för förberedelsernahärför i fred. Genomförda studier har påvisat, attsjukvårdsresurserna i krig är helt otillräckliga inom vissa delar av landei.Bristerna har därvid visal sig vara störst i fråga om kirurgiskoperationskapacilel. Mot denna bakgrund anser försvarsutredningen detnödvändigl, alt sädana åtgärder vidlas alt även civil kirurgisk kapacitet kankoncentreras lill de delar av landet där de behövs och där de snabbt skallkunna börja utnyttias. De sjuktransporter, som disponeras med nuvarandeorganisation, är emellertid enligt utredningen otillräckliga. För attförbättra möjligheterna till snabb behandling av skadade, skulle det varaönskvärt atl i siörre utsträckning kunna disponera helikoptrar för transport avskadade. Civila och militära helikoptrar inom landet bör kunna betraktas somgemensamma tillgångar för totalförsvaret. Med ett sådant synsätt skulle de samladehelikoptertillgångarna i krig kunna utnyttjas alltefter lägels krav. Delinnebär att militära helikoptrar i fred i ökad utsträckning borde kunnautnyttjas för bl. a. sjuktransporter. Utredningen förordar mot denna bakgrundatl möjligheterna undersöks att öka helikop-terkapaciteien inom landet medlämplig fördelning av kostnaderna. För att resursema för sjukvård och sjuktransporterskall kunna utnyttjas rationellt behövs en effektiv ledningsorganisation.Nuvarande organisation med central och högre regional sjukvårdsledning bedömerförsvarsuiredningen som i princip lämplig. Sjukvårdshuvudmännen börtillförsäkras erforderligt inflytande i dessa organ. Utredningen anför, alt päsamma sätt som gäller för den högre regionala sjukvårdsledningen bör del övervägasatt organisera en lägre regional sjukvärdsledning med representanter förförsvarsområdesbefälhavare, länsstyrelse och sjukvårdshuvudmän. Effektivitetoch snabbhet förutsätter att de olika organen för sjukvårdsledning tilldelasrelativi vidsträckta befogenheter inom ramen för nuvarande ledningssystem. Försvarsuiredningen anser vidare att utbildningenavseende hälso- och sjukvård i krig bör förbättras säväl för medicinalpersonalsom för viktigare administrativ personal, Försvarsuiredningen bilräder försörjningsberedskapsutredningensförslag i betänkandet (SOU 1975:57) Varuförsörjning i krislid alt uthållighetennär del gäller sjukvårdsmateriel och läkemedel bör förbättras och förordar, atl Prop.1976/77:74 ' specielllagring kommer till stånd. Härvid bör läkemedelsrävaror, sera ochproduktionsförberedelser för vätskeförsörjning prioriteras, I fråga om sjukvårdsmaterielanser dock försvarsutredningen atl slällningslagande till lagringensomfattning kan ske först sedan resultat av pågående uiredning inomsocialstyrelsen föreligger. Utredningen förordar i della sammanhang, atlsjukvårdshuvudmännen fär elt ökat ansvar för den beredskapslagrade malerielenför bl. a. beredskapssjukhus. Belräffande skyddel av personal, patienter ochviktigare sjukvårdsfunktioner har försvarsuiredningen förordat, atluppmärksamhet ägnas åt möjligheterna atl skapa skydd för avgörandesjukvårdsfunktioner, främst kirurgi. Enligt uiredningen blir emellertidkosinaderna myckel högre om behovet av skydd för såväl personal och patientersom viktigare sjukvärdsfunktioner helt skall lillgodoses. Uiredningen förordardärför alt frågan om skyddel av sjukvårdsinrättningar i krig, bl.a.omfattningen av skyddet och finansiering av detsamma, närmare undersöks.Utredningen erinrar här om det nya system för planering, produktion ochfinansiering av skyddsrum som håller pä att införas. Inom hälso- och sjukvårdsområdet pågår f n, ettstorl antal utredningar och studier, Försvarsuiredningen har anmält ett behovav alt bl, a, närmare undersöka hur finansieringen av sjukvårdensberedskapsåtgärder bör ske mot bakgrund av den inriktning utredningen angiviisaml vilka administrativa och författningsmässiga ålgärder som behövs.Uiredningen finner därför att del behövs en närmare uiredning för alt problemsammanhängande med sjukvården i krig skall kunna ges en rationellhelhetslösning, Försvarsuiredningen har i annat sammanhang anfört,all ulredningar om sjukvården i krig ej bör fördröja landslingens beredskapsplanläggning,vari sjukvärden är en väsenllig del. Ej heller bör sädana ulredningar fördröjaåtgärder för att avhjälpa de slörsla bristerna inom sjukvården i krig. Däravföljer att en del av de åtgärder föreslår i sin programplan börvidlas ulan dröjsmål. Uiredningen har tidigare framfört alt del ärnödvändigl all sådana åtgärder vidlas som möjliggör att även civil kimrgiskkapacitet kan koncentreras till olika områden där den snabbi skall kunna verka.Redan under programplaneperioden bör följaktligen en förstärkning ske av bl.a. den rörliga kirurgiska kapaciteten och av vårdmöjligheterna. Den nödvändiga förbättringen avledningsorganisationen bör, uiöver pågående studier och närmare uiredning,omfatta en beredskapsplanläggning för landslingens verksamhet i krig ulgåendefrån atl sjukvårdshuvudmännen åläggs sin del av ledningsansvaret i en på olikanivåer integrerad ledningsorganisation i krig. Denna planläggning bör inledassnarast. förordar att den ekonomiskaplaneringsramen för den kommande femårsperioden utökas i förhållande till den iregeringens anvisningar angivna ramen så att den i huvudsak moisvararalternativ två 1976/77:74 8 Därtill kommer medel för att möjliggöraberedskapslagring av främst läkemedel och sjukvårdsmateriel avförbruk-ningskaraklär i huvudsak enligt de grunder föreslagit.Planeringsramen för della måste dock närmare prövas bl.a, mot bakgrund av kravenpå uthållighet, sammansättningen av lagringen och driftkostnaderna för lagren. Resurserna under fred är av avgörande betydelse föratt hälso- och sjukvården skall kunna fylla sin viktiga funktion inomtotalförsvaret. För den långsiktiga inriktningen av hälso- och sjukvården ikrig är hänsynstaganden lill fredsresursernas framlida utveckling därförbetydelsefulla. En betydande utbyggnad av hälso- och sjukvärden har skett undersenare lid i vårt land. Det gäller både kvantitativt och kvalitativt. Vi har enväl utbyggd sjukhusvård, medan den öppna värden utanför sjukhusen fortfarandeär otillräcklig. Tyngdpunkten i den fortsalla utbyggnaden har därför lagts påen utbyggnad av den öppna disirikisvården saml på långtidssjukvården. a. av att tillgången på läkare och annan personal beräknas öka isnabb takt under det närmaste decenniet. Sålunda ökar antalet läkare från ca 17000 är 1976 till ca 26 1985. Förmåganoch viljan till motstånd inom totalförsvaret kräver en väl fungerande sjukvårdi krig och under avspärrning. En alltför stor skillnad mellan freds- ochkrigssjukvården kan medföra all molslåndsviljan undergrävs. Av dessa skäl börberedskapslagring av läkemedel, sjukvårdsmateriel etc. vara av sådan omfattningatl sjukvården på väsentliga områden så långl som möjligl kan hålla fredsmässigsiandard även . 1974års försvarsutredning har i sina betänkanden (SOU 1976:5) Säkerhetspolitik ochtotalförsvar och (SOU 1977:1) Totalförsvaret 1977-82 anfört bl. a. atlsjukvårdsresurserna i flera avseenden är otillräckliga under avspärrning och ikrig och alt det är synneriigen angelägel all bristerna snabbt avhjälps.Utredningen pekar bl. a. på behovet av en effektiv ledningsorganisation försjukvård och sjuktransporter, ökad uthållighet i försörjningen medsjukvårdsmateriel och läkemedel, ulvidgad ulbildning av berörd personal förhälso- och sjukvården i krig samt förbättrat skydd för personal, patienter ochviktigare sjukvårdsfunktioner. Motbakgmnd bl.a. av vad försvarsuiredningen anfört har tillkallats enpariameniariski sammansait kommitté (S 1976:05) för att uireda frågan omsjukvården i krig. Enligt direktiven skall målsättningen för kommitténsutredningsarbete vara att sjukvårdens fredsresurser i största möjliga utsträckningskall användas i krig saml att den i fred gällande sjukvårdslagstiftningen börulgöra grunden för de beslämmelser som skall gälla i krig. 1976/77:74 9 månbör ett enhetligt ansvar för verksamheten i fred och krig eftersträvas.Kommittén skall samråda med olika utredningar inom fredssjukvården och medutredningar inom total försvarsseklorn, som berör sjukvärden i krig.Utredningsarbetet skall bedrivas skyndsamt. Kommunministern kommer senare denna dag att föreslåregeringen atl förelägga förslag om landstingskommunernas inordnandei den kommunala beredskapsplanläggningen. Därvid får nuvarande ansvars- och organisationsförhållandentas till utgångspunkt. Utredningen om sjukvården i krig bör således intefördröja landstingens inordnande i den kommunala beredskapsplanläggningen. har redovisat en programplan förhälso- och sjukvården i krig för perioden /78-1981/82, Enligt regeringensanvisningar skulle programplanen bl, a, inriktas pä att undanröja de bristersom försvarsuiredningen har påvisat. Styrelsen skulle vidare i samråd medöverstyrelsen för ekonomiskl försvar (ÖEF) redovisa programplan förberedskapslagring av läkemedel och sjukvårdsmateriel av förbrukningskaraktär.Inriktningen för planeringen har varit att förbättra uthålligheten. För anslagen Förvaring och underhåll av viss sjukvårdsmaterielm. m,, Utrusining m. m. av beredskapssjukhus vid krig eller krigsfara och Visskrigssjukvårdsutbildning m.m. gavs en planeringsram pä sammanlagt 15 milj, kr,per budgelår i pris-och löneläge . För beredskapslagring avläkemedel och sjukvårdsmateriel gavs inga planeringsramar. I programplanen har angett enallmän inriktning av den civila hälso-och sjukvärden i krig för liden fram t.o. m. /82. Styrelsen anser att sjukvärden i krig måste inriktasmot en sådan nexibililet alt sjukvårdsresurserna, främsl den kirurgiskakapaciteten, skall kunna koncentreras till brisiområden. Del är synpunkler somförsvarsuiredningen också har fört fram och som jag i princip ansluter migtill. haremellertid framhållit, alt den anbefallda ekonomiskaramen på 15 milj. kr. per är innebär en organisation för sjukvården i krig,vars effekl inte kan anses vara tillfredsställande vid femårsperiodens slut. Iprogramplanen har därför som sill huvudalternativ föreslagiten vidare ekonomisk ram. Inom denna vidare ram, som har betecknats somalternativ 2, kan utrustningen för den beredskapslagradeoperations-utrustningen moderniseras och näsian fördubblas fram till mitten av1980-lalel. Det högre allernalivel medför ocksä alt vårdplalsresurserna kan förslärkas.Styrelsen prioriterar således anskaffning av operationsavdelningar medtillhörande serviceavdelningar före utrustning till vårdavdelningar. Även jagförordar denna inriklning, men jag vill betona att det är angelägel all ävenvårdmöjligheterna är tillfredsställande. har funnit all utbildningenavseende hälso- och sjukvård i krig bör förbättras både för medicinalpersonaloch för viktigare administrativ personal. programplan gerullryck för en re- 1976/77:74 10 lativtstark satsning på utbildningssidan jämfört med nuläget. Jag delar den uppfattningen och anser liksom styrelsen alt utbildningen skall ha karaklär av ett komplement till den utbildning som medicinsk och admi nistrativ personal fär i fred saml atl utbildningsresursema bör koncentreras till de personalgrupper, som i en krigssituation lar en påtagligt förändrad arbetssituation och de som har del största utbildningsbehovet. Den utbild ning som bedrivs med hjälp av olika frivilligorganisationer anser jag an gelägen. Den utgör elt värdefullt komplement lill den av anordnade utbildningen. Frivilligorganisalionernas utbildningsinsatser bör därför prioriteras. förordar att den ekonomiskaplaneringsramen för den kommande femårsperioden utökas i förhållande lill den ianvisningarna angivna ramen sä all den i huvudsak moisvarar alternativ 2 isocialstyrelsens programplan. Som jag har anfört anser jag delangelägel att vä.sentligl förbättra resursema för sjukvärden i krig ochansluter mig därför till försvarsulredningens förslag. bör förden akluella femårsperioden kunna ulgå från detta förslag vid planeringen avden verksamhet som bekostas från anslagen Förvaring och underhåll av visssjukvårdsmateriel m. m., Utmstning m. m. av beredskapssjukhus vid krig ellerkrigsfara och Viss krigssjukvårdsutbildning m. m. En sådan satsning bör ledalill att i hög grad avhjälpa bristerna inom nuvarande organisation av sjukvårdsberedskapen.Jag vill i delta sammanhang också erinra om den utredning om sjukvården i krigsom tillkallats. I fråga om försörjningsberedskapen för läkemedeloch sjukvårdsmateriel av förbrukningskaraktär gäller följande. Socialstyrelsenhar programansvar för försörjningen med läkemedel, sjukvårdsmateriel, vätska,sera och vacciner under avspärrning och krig. ÖEF har produktionsansvar förplanläggning av produktion och beredskapslagring av läkemedel ochsjukvårdsmateriel. För sera och vacciner har statens bakteriologiskalaboralorium (SBL) molsvarande produklionsansvar. För den angivna avspärrningsperioden beräknarsocialstyrelsen kostnaderna för beredskapslagring av läkemedel lill 200 milj.kr. För försörjningen med sjukvårdsmateriel avförbrukningskaraktär har kosinaderna preliminärt beräknalslill minst 190 milj. kr. Till delta kommer kostnader för behovel avvälskeproduklion och lagring av sera och vacciner med ca 11 milj, kr. Försvarsuiredningen uttalar all planeringen för enkrigssituation bör koncentreras till åtgärder som dels kan anses fylla ettkrigsavhållande syfte, dels öka uthålligheten vid försvar mol angrepp.Utredningen anser också att viss försörjningsförmåga avseende livsmedel,beklädnadsvaror, bränsle för uppvärmning, läkemedel m. m, bör skapas i syfteatl säkra befolkningens överievnad efter elt krig. Målet föruthålligheten när del gäller dessa områden bör därför enliglförsvarsutredningen sättas högre än Prop.1976/77:74 ' ÖEF har fått i uppdrag att studera bl. a. behovet avberedskapsålgärder för efterkrigstid. I avvaktan på resultatet av dessa studieroch därpå följande ytteriigare överväganden i fråga om uthålligheten inomdelprogrammet Försörjning bör planeringen t. v, utgå från uthållighet underlolv månaders total avspärrning. Med utgångspunkt häri bör lageruppbyggnad avläkemedel t, v, fä planeras inom ell belopp av ca 30 milj, kr, per budgetär,vilkel för planeringsperioden innebär ca 150 milj, kr. Jag har då också tagilhänsyn till försörjningsbehovet för vätskeproduktion samt lagring av sera ochvacciner. När del gäller sjukvårdsmateriel avförbrukningskaraktär anser försvarsutredningen att ställning kan las tilllagringens omfattning först när resultat av pågående utredning inomsocialstyrelsen föreligger. Jag delar den uppfattningen och avser därför allåterkomma i denna fråga när nödvändigt planeringsunderiag föreligger. Socialstyrelsenhar i programplanen belyst verksamhetens inverkan på anslaget Socialstyrelsen.De ökade och nya arbetsuppgifterna medför ökal personalbehov för styrelsen.Frågan om framtida organisation ulreds f n. Socialstyrelsensförslag om personalförstärkning bör enligt min mening prövas sedan slyrelsensöversynsulredning lagt fram sina förslag. För att kunna genomföra den av migföreslagna förstärkningen av sjukvårdsberedskapen bör för socialstyrelsenberäknas medel med 100 CKX) kr. för utnyttjande av expertis, utöver i prop.1976/77:100, bil. 8, under förslagsanslaget E I. Ställningstaganden till anslagsframställningar iövrigt och hemställan om anslag för /78 på gmnd härav görs i delföljande vid anmälan av anslagsfrågor. Under åberopande av det anförda hemsläller jag allregeringen föreslår all godkänna de rikllinjer försjukvårdsberedskapens fortsatta utveckling som jag har angett i delföregående. Prop.1976/77:74 12 1.2Anslagsfrågor för /IH DRIFTBUDGETEN E.Myndigheter inom hälso- och sjukvård, socialvård m. m. Med hänvisning llll vad jag har anfört i detföregående hemsläller jag all regeringen föreslår alt lill för budgelårel 1977/78uiöver i prop. 1976/77:100, bil. 8 föreslaget förslagsanslag anvisa ytteriigare100000 kr. 1976/77:100 (bil 8 s. 157) har regeringenföresiagii att, i avvaktan på särskild proposition i ämnel, /78 beräkna till Förvaring och underhåll av visssjukvårdsmateriel m. m. ett förslagsanslag av 4 533 OCX) kr., till Utrusiningm. m. av beredskapssjukhus vid krig eller krigsfara elt reservationsanslag av3 . och till Viss krigssjukvårdsutbildning m. m. ett förslagsanslagav 2 650 OCX) kr. Jag anhåller att nu få ta upp dessa frågor. Förvaring och underhåU av viss sjukvårdsmateriel m. m. Frän anslaget bekostas förvaring och underhåll avberedskapsutmstning för den civila sjukvårdens krigsorganisation. Prop,1976/77:74 ändring 1977/78 1, Arvoden till redogörare a) för centrala förråd b) för lokala förråd 2, Ersäuning för för- rådsverksamhel m. m. -H 34 000 Hyror m. m. 5, Reparation och under- håll m, m. av materiel Arvodena till redogörare förcenlrala och lokala förråd bör utgå med oförändrade belopp, dvs. med 2 400 kr.resp. Anpassningen av förrädsväsendetlill gällande organisation är /78 inne i ett intensivt skede.Arbelel sker landstingsvis och beräknas vara klar /79. 1 sambandhärmed sker ett omfattande byie av förrådslokaler med anledning av mindre braförråd.