prop · G00374 · 1976-12-31 00:00:00 — Detta avstyrks a v flera remissinstanser däriblandÖB och ÖEF, Som motiv för avstyrkandet anförs huvudsakligen del angelägna i allavspärrningsreserven lagras i form av färdiga produkter för alt underlätta ochvid bristande sjötransporlmöjligheler säkerställa distributionen. Härigenom kanäven en mer spridd lagring erhållas än om en del av behovet lagras i form avråolja. Vidare anges som skäl de begränsade utbyggnadsmöjligheterna för råoljavid nuvarande rafflnaderilägen. Flera remissinstanser med anknytning lillsjöfartsnäringen betonar all i del fall den svenska kusitankerfloitan inte slåsut genom högre driftkosinader och försämrat konkurrensläge kommer den ikrislider huvudsakligen flnnas tillgänglig i svenska farvatten och bidra tillberedskapen. Vidare framhålls att det har skett en viss förnyelse av delsvenska kusllonnagel . konstaterar i sitt ytirandeatl OLK inle berör miljöfrågorna i anslutning till de framlagda förslagen tillberedskapslagring. Verket tillstyrker kommitténs förslag om en utbyggnad avbergrumslagringen under den förutsättningen att naturvårdens intressen och deför verksamhelen befarade miljöstörningarna karlläggs och alt systemarbetas fram för att eliminera störningarna. Det ärenligl verket av stor viktall resurser ställs till förfogande för en bred utredning av naturvårds- ochmiljöskyddsfrågorna runt bergrumslagringen för att myndigheterna skall flunderlag för deras bedömning av denna typ av lagring. Även iGöteborg och län understryker miljöaspekternas betydelse vidbergrumslagring och anser del vara angeläget att dessa utreds. 1 frågan om vilken procentsats som skall användasvid angivandet av fyllnadsgraden i cisternerna framhåller ÖB, ,oljelagringsrådel och SPI inte bör sällas högre än 95 96. Som motivhärför anförs all del inle är möjligl all exakt anpassa elt bergrumsulrymmetill den varumängd som skall inlagras och att utrymmet erfarenhetsmässigt börvara minst 5 96 större än varuvolymen. Anledningen härtill anges vara sådanalekniska förhållanden som bl. a, vatteninnehåll i tillförd olja, inläckandevatten och ledningstömningar liksom svårigheten alt exakt anpassafartygslasterna lill avsedd varuvolym. För att kunna utnyttja uppkommande möjligheter tillsambyggnad av lagringsutrymmen med andra intressenter och de ekonomiskafördelar som ell sådani förfarande innebär är del enligt ÖEF angelägel altutbyggnaderna inle alltför hårt låses lill budgelårsvisa medelsanvisningar. Prop.1976/77:74 189 rationelltom regeringen av erhöll ett rambemyndigande avseende hela denkommande programperioden, all efler förslag av ÖEF successivi beslula omutbyggnadernas fördelning på oljeslag resp. deras föriäggning i liden. Detförhållandet att finansieringen föreslås ske via oljelagnngsfonden synes enligtÖEF underlätta ett sådant förfarande, 1likhet med remissinsianserna förordarjag alt merparten av beredskapslagringenför främst fredskriser lagras i form av råolja. Jag delar inte den tveksamhetsom vissa remissinstanser har anmält till förslagel att lagra en mycketbegränsad del av avspärrningsreserven i form av råolja. Den aktuellakvantiteten lorde i en avspärrningssiluaiion till stor del behövas för att täckaen del av västra behov av färdigprodukter, Transportslräckorna blirmed andra ord ganska korta. Vidare bör en i förhållande till raffinaderikapacitetenstörre lagring ske vid raffinaderiet på ostkusten än vid raffinaderierna påvästkusten, vilkel ytterligare begränsar behovel av sjöburna transporier av vidraffinaderierna erhållna färdiga oljeprodukter. De kvantiteter som kanberäknas behöva bli transporterade med kusttankers genom och sedangenom exempelvis kanal kan bedömas bii relativt små. De störningarsom i inledningen till en avspärrningssiluaiion kan uppslå vid sjötransporternabör bli relativi begränsade. Det är också somfärdigprodukter erhållna ur råolja vid de svenska raffinaderierna behövertransporteras sjöledes. Mot denna bakgrund finner jag atl säkerheten medavseende på inhemsk raffinaderikapacitet, tidsförhållanden, kvantiteter ochbehövligt tanktonnage är tillräckligt betryggande. Lagring i form av råolja ärockså billigare än motsvarande lagring i form av färdigprodukter och ger enviss, önskvärd möjlighet till förändring av produktuitaget. Utbyggnadsmöjligheterna för råolja vid nuvaranderaffinaderilägen kan möjligen i viss utsträckning verka begränsande. EnligtÖEF:s egna undersökningar är möjligheterna att genomföra föreslagen lagring iråolja något osäkra. För egen del anser jag all planeringen bör inriktas molOLK:s förslag till lagerulbyggnad med undanlag för eldningsoljelager avseddaatt dämpa vinterdispensens verkningar ur uthållighelssynpunkt. Den forisattaplaneringen får avgöra huruvida praktiska svårigheter föreligger, OLK har i sina beräkningar utgått frän lätt arabiskråolja, I likhet med kommittén vill jag föreslå alt någon bindning lillspeciell råoljetyp inle görs . Några remissinslanser befarar ålerverkningar påmiljön. Frågan bör beakias vid detaljplaneringen av de framtidalagringsanläggningarna. Denav OLK angivna fyllnadsgraden av lagringsanläggningarna har, som jag lidigarehar redovisat, mött invändningar från flera remissinstanser. Förutom vissatekniska faktorer och allmänna säkerhetsåtgärder synes fyllnadsgraden ocksåpåverkas av det sätt på vilket oljan upphandlas. Jag finner att skillnadenmellan den av OLK angivna fyllnadsgraden och den av remissinsianserna förordadefrån kostnadssynpunkt är liten. Prop.1976/77:74 190 bakgrundflnner jag dci inte nödvändigt atl låsa fyllnadsgraden till en vissprocentsals. Jag vill i stället göra del principiella uttalandet att de avstaten ägda lagringsanläggningarna bör fyllas upp maximalt inom ramen för desäkerhetskrav som måste ställas på anläggningarna. Jag kommer senare alt mera i detalj redovisa detsammanlagda behovet av investeringsmedel för den kommande oljelagringsperioden.Den bedömda kostnaden för dels den av mig förordade, dels denunder åren 1973, 1974, 1975 och 1976 av statsmakterna beslutade försiärkningenav försörjningsberedskapen inom detla område uppgår lill ca 5 000 milj, kr. Manbör göra allt för atl begränsa kostnaderna för denna lagring av råolja ocholjeprodukter. Sålunda bör en utbyggnadsplan för hela oljelagringsperiodenutarbetas av ÖEF, Planen bör ligga till grund för regeringens budgetårsvisframlagda förslag lill . Men regeringen bör därutöver enligt minmening ha vissa möjligheter att sätta igång ytterligare utbyggnad avförrådsanläggningar. Skälen härför är följande. Den beslutade lagringen av ca 1 milj. meldningsoljor byggs upp inom ramen för det bemyndigande som regeringen då fick(prop 1974:85, FöU 1974:17, rskr 1974:142), Erfarenheterna från dennaverksamhet har varil mycket goda, ÖEF har när möjligheter har uppställ,kunnat ingå avtal med kommunala och privata intressenter. Sambyggnadav lagringsutrymmen har kunnat ske. Förfarandet har medfört lägrebyggnadskostnader för staten samtidigi som lagren snabbi har kunnat byggas upp. Möjligheteratt samordna den i oljelagringsprogrammel ingående slatliga lageruppbyggnadenmed övrig kommersiell uppbyggnad bör även utnyttjas under den kommandeoljelagringsperioden. Jag vill dock understryka alt lönsamhetsbedömningen börbaseras på elt vidare underlag än endast anläggningskostnader. Föratl underlätta denna samordning och möjliggöra en begränsning av kostnadernabör regeringen ha bemyndigande all beslula om viss utbyggnad avförrådsanläggningar för oljeiagring m. m. uiöver de under Förrådsfondenförekonomiskt försvarbudgetårsvisanmäldabyggnadsobjek-len. Regeringen bördärför inhämta bemyndigande att inom en viss kostnadsram sätta igångutbyggnad av förrådsanläggningar för oljelagring m. m. i enlighet med de föroljelagringsprogrammel 1978-1984 föreslagna riktlinjerna.Ulbyggnadskoslnaderna för hela perioden beräknarjag lill ca 1 100 milj. kr. Jagbedömer att ett bemyndigande för regeringen att under /78besluta om erforderiig utbyggnad inom en kostnadsram av 305 milj. kr. bör geerforderiig handlingsfrihet. Jag återkommer lill detta i del följande vid minanmälan av anslagsfrågor. OLK anser att de av konsumenterna finansieradelagren i princip bör ägas av staten. Prop.1976/77:74 191 OLK föreslår all de 3 milj, m råolja och oljeproduktersom har fattat beslul om skall lagras i form av råolja samtatl ytteriigare 3,6 milj. m råolja lagras. Denna lagring bör enligt OLKomhänderhas av ÖEF. Resterande behov föreslås bli lagrade i form av färdigaprodukler. Denna lagring anser OLK kan ske antingen hos näringslivet enligtnuvarande ivångslagringssyslem eller - eftersom den enda omsättningskrävandeprodukten motorbensin täcks genom råoljelagring - i statens regi. Statliglagring blir enligl OLK:s beräkningar billigare, eftersom i vissa fall slörrelagringsanläggningar kan väljas. Eftersom den utökade lagringen i huvudsakhänför sig till avspärrnings- och fredskrisreserverna är kravet på omfattandespridning av lagren inte lika väsentligt som under lidigare program. Den störredelen av avspärrningsreserven kommer således alUjämt att lagras i form avfärdiga produkter av de lagringsskyldiga. På så sätt lillgodoses kraven påberedskapsmässig spridning och omedelbar gripbarhei. Vidare kan den spridningsom behövs av disiribulionsskäl tillgodoses inom ramen för ett statligtoljelagringsprogram. OLK anser det fördelaktigt att slaten flr det totalaansvaret för programmet. Ett enhetligt system för finansieringen kan då byggasupp. Förslaget alt staten skall ta ansvaret för denvidare uppbyggnaden av beredskapslagringen av olja utom för bränsle tillgasturbiner tillstyrks av flertalet remissinstanser. Endast ÖEF ifrågasätter ominte lagringen för avspärrningssilualioner även fortsättningsvis bör ingå inäringslivets tvångslagring. Härigenom skulle den från beredskapssynpunktönskvärda spridningen bättre lillgodoses. Jag anser att kravei på en tillfredsställandegeografisk spridning kan tillgodoses bättre om staten tar ansvaret även förlageruppbyggnaden av de kvantiteter av bl, a. motorbrännolja och eldningsoljasom del enligl ÖEF:s förslag kan bli fråga om. Vid en utökad tvångslagring kanbefaras att den stora koncentrationen av oljeprodukter lill ell fltaloljehamnar och konsumtionscentra ytteriigare förstärks. Jag anser således attstaten skall ha ansvaret för den vidare uppbyggnaden av beredskapslagringen avolja ulom för bränsle lill gasturbiner. Detta bör, som jag harframhållit, inte hindra att vissa oljeprodukter lagras i samverkan mellanstaten och näringslivet. Enligt OLK kommer, som jag lidigare har redovisai,lill följd av nuvarande lagringsregler ett nyetablerat företag eller ettföretag som ökar sin försäljning eller förbrukning av oljeprodukter att blilagringsskyldigt resp. få ökad lagringsskyldighet inom ramen för lidigarelagringsprogram. Någon möjlighet alt ekonomiskt kompensera sig för dennalagringsplikl genom bidrag eller särskill pristillägg torde enligt OLK inleföreligga. De i programmen ursprungligen ingående företagen har däremol fåtttäckning för sina kostnader för denna lagring dels genom statliga bidrag, delsgenom atl 1976/77:74 192 kompenserasig prisvägen bl. a. med beredskapslagringsavgifter. Delta medför svårighetervid nyetablering och marknadsexpansion. OLK har övervägl olika möjligheter alt molverka deextra svårigheter i fråga om beredskapslagringen som med nuvarande regleruppstår för nytillkommande lagringsplikliga företag och expanderande företaggenom att de blir delaktiga i äldre lagringsmål. OLK föreslår att om ell förelag ändrar sin basmängddella endasl i begränsad omfattning skall påverka förelagets andel i äldrelagringsmål. Detta föresläs gälla såväl oljehandelsföretag som lagringspliktigaförbrukare. Vad belräffar skyddad och särskill lokaliseradlagring enligt äldre lagringsmål anser OLK del otillfredsställande attnytillkommande lagringspliktiga kan tvingas atl bygga bergrumsanläggningar förtidigare skyddad och lokaliserad lagring till följd av att de inte har rätt attfl disponera uirymme i bergrum avsedda för denna lagring. OLK föreslår därförall lagringsplikten i skyddadoch lokaliserad lagring för kommande lagringsperiod fastställs till denlagringsplikl som gäller för enskilda företag vid innevarande lagringsperiodsslut. Ett nytillkommande lagringsplikligt förelag blir därför inte skyldigt althälla skyddade eller lokaliserade lager enligt äldre lagringsmål. OLK framhåller atl de föreslagna ålgärderna för attdämpa de negativa effekterna av nuvarande ivångslagringssyslem inte kanbetraktas som slutliga lösningar. OLK föreslår därför att dessa frågor ulreds isärskild ordning. Endasl ett fåtal remissinstanser har yttrat sig idenna fråga. SPK stöder kommitténs förslag. ÖEF och SPI avvisar förslagel omhur förändringar i företagens basmängd skall påverka den enskildelagringsplikiiges tvångslager under hänvisning till den av OLK föreslagnautredningen. Föregen del kanjag tillstyrka alt lagringsplikten iskyddad och lokaliserad lagring fastställs lill den lagringsplikt som gällerenskilda företag vid innevarande lagringsperiods slut. Närdel gäller förslaget avseende basmängdsberäkningarär jag inle beredd alt nuföreslå några förändringar. Jag har för avsikt att senare föreslå alt fråganutreds. Det är dock av största vikt att det nuvarande ivångslagringssystemetsnegativa effekter dämpas så snart och så mycket som möjligl. ÖEF harförfattningsenliga möjligheterait lämna dispens från lagringsplikten.Jag finner det angeläget alt sådana dispenser vid behov ges åt i försia handnytillkommande lagringsplikliga oljehandelsförelag. Härigenom boren del avivångslagringssystemets negativa effekter på konkurrensen kunna dämpas. Jagavser atl föreslå regeringen att ge ÖEF till känna vad jag nu har anfört. Prop.1976/77:74 193 Den föreslagna lagringen för drift avgasturbinanläggningar måste enligt OLK i stor utsträckning ske i form avspecialbränsle och i anslutning till anläggningarna. Enligt uiredningen innebärdetta atl statlig lagring är mindre lämplig. Det föreslås i stället atllagringsplikt införs för ägare av gasturbiner. Investeringskostnaderna fördenna lagring beräknas av OLK till sammanlagt högst 88 milj. kr. Lagringav kol och koks samt gasbensin m. m. Lagringen av kol och koks som råvara fördenmetallurgiska industrin har tidigare skett i statens regi genom ÖEF. OLKföreslär att lagringen även under kommande program bör ske i statens regi.Investeringskostnaden för utökningen av lagringen har beräknats till 160 milj.kr. Den föreslagna lagringen av råolja gör del möjliglatt täcka en del av gasbensinbehovet för avspärrning. OLK anser all resterandebehov av gasbensin bör lagras i statens regi. Investeringskostnadernaförgasbensinlag-ringen har beräknats till 215 milj. kr. OLK föreslår vidare att lagringen av denspecialkvalitei av eldningsolja som erfordras för produktion av kimrök lagras istatens regi. Investeringskostnaderna för denna lagring har beräknats till 9milj. Jagbiträder OLK:s förslag. OLK har föresiagii all elt beredskapslager avkärnbränsle byggs upp. Detla beredskapslager är främst avsett atl mölaförsörjningskriser i fred. Med hänsyn till de normala intervallen mellanbränslebytena och den därmed sammanhörande uthålligheten i kärnkraftsystemeiföreslår OLK all lagringen skall omfatta behov av ersältningsbränsleför varje reaktor som kommersiellt producerar elkraft. Kärnbränsle upphandlas av de svenska kraftförelagengenom del gemensamt ägda (). 1 deltabolag äger staten utse hälften av ledamöierna i styrelsen samt ordföranden. 1Aka-ulredningens betänkande (SOU 1976:30 och 31) Använt kärnbränsle ochradioaktivt avfall föreslås alt staten flr utse tvä tredjedelar av styrelsen iSKBF. Slaten lämnar f n. kreditgarantier lill SKBF för inköp av anrikningstiänsteroch nalururan. OLK har övervägt om lagringen skulle ske genomstatens försorg. Mot detla lalar enligl OLK dels alt vissa kontrakt, delvisavsedda för beredskapslagring, redan har tecknats för kärnkraftproducenlernasräkning, dels utländska myndigheters krav på kontroll av kärnbränslet framförallt för all undvika alt det används för produktion av kärnvapen. Flera länderuppställer som krav för försäljning atl köparen skall vara kraftproducent. 13Riksdagen 1976/77. I saml Nr 74 1976/77:74 194 motdenna bakgrund att stallig beredskapslagring av kärnbränsle i föreslagenomfattning inle är ett realistiskt alternativ. Med hänsyn till svårighetema att bedöma denframtida kärnbränslemarknaden och med hänsyn till redan ingångnaupphandlingskonlrakl anser OLK del mindre lämpligt atl föreslå skyldighel förde enskilda kärnkraftproducenterna all lagra kärnbränsle. Kraftinduslrin har emellertid förklarat sig villigatl bygga upp ett beredskapslager av kärnbränsle av den omfattning somföreslås under förutsättning att staten släller kreditgarantier lillförfogande för de erforderliga investeringarna. Eftersom staten har ett stort inflytande påkärnkraftsektorn bl. a. genom styrelserepresenlaiionen i SKBF och med hänsyntill de speciella förhållanden som råder på kärnbränslemarknaden anser OLK atlberedskapslagringen bör kunna ske utan reglering i lag. Avtal omberedskapslagringen bör enligt OLK träffas mellan ÖEF och berörda kraftföretagi samråd med SKBF. OLK föreslår atl staten ställer för beredskapslagringenerforderiiga kreditgarantier, för vilka slalen bör ha säkerhet iberedskapslagret av kärnbränsle. Beroende på priset för nalururan och i vilkenform lagringen skall genomföras beräknar OLK investeringsbehovet för 13reaktorer enligt energipoliliska beslut till mellan 970 och 1 400milj. Kommitténs förslag angående lagringsansvarel flrstöd av bl. a. SKL CDL och SKBF framhåller all kraftindustrin är villig altbygga upp beredskapslagrel under förulsällning all slalen släller erforderiigakreditgarantier till förfogande. SKBF avser att bygga upp lagrel genom alt istörsta möjliga utsträckning utnyttja redan existerande kontrakt för leveranserav nalururan och anrikningstiänster. Jag har tidigare ställt mig positiv lill OLK:sprincipiella förslag om beredskapslagring för främsl fredskriser av ett årsbehov av ersättningsbränsle för varje reaktor som kommersiellt producerarelkraft. Frågan om kärnenergins roll i vår framlida energiförsörjning befinnersig f. n. under uiredning i . Efler samråd med statsrådetJohansson vill jag därför förorda all frågan om beredskapslagring avkärnbränsle las upp vid kontrollstationen, då frågan kan behandlas mol bakgrundav bl. a. förslag och slatsmakternas ställningstagandenlill dem. I della sammanhang bör påpekas alt kraftförelagengenom SKBF log initiativ till all upprätta ett reservlager avkärnbränsle. I avsikt främsl alt underiätta finansieringen av ell sådant lagerinfördes en stallig garanti för SKBF:s åiaganden. SKBF har med ulnyltiande avdenna garanti tecknat kontrakt för såväl natumran som anrikningstiänster lillreservlagrel. För de reaktorer som är i drift vänlas denna frivilligalagring komma all ge en uthållighet som är något lägre än enligt OLK:s förslag.Om del redan före kontrollstationen skulle anses önskvärt all öka lagringen avkärnbränsle lorde överenskommelse kunna träffas med kraflförelagen.Finansieringsfrågan kan i sådant fall lösas inom ramen för nuvarandegaranlisyslem. Prop.1976/77:74 195 Enligl sina direktiv ulgår OLK från att kostnadernaför det nya oljelagringsprogrammel skall finansieras genom uttag av avgifierpä beredskapslagrade produkter. Finansiering av del föreslagna programmmelskall således ske . F.n. ulgår avgifter för beredskapslagring i två former. Oljehandeln lar ul enberedskapslagringsavgift för finansiering av ivångslagringen. Denna avgiflbeslår av en investeringsdel (fonddel) och en driftkosinadsdel. Avgiften ärbaserad pä de beräknade faktiska kostnadema för beredskapslagringen av resp.produkl. Vidare lar staten ut en särskild beredskapsavgifi på vissaoljeprodukter för finansiering av statlig råolje- och eldningsoljelagring samtfrån för finansiering av fredskrislagring inom detpetrokemiska vamområdet. Denna särskilda beredskapsavgifi är baserad på andragrunder än kostnaderna för lagring av molsvarande kvantitet färdig produkt. Frånfinansieringssynpunkt hänför OLK till del föreslagna oljelagringsprogrammelflytande fossila bränslen och drivmedel saml råvaror för dén petrokemiskaindustrin. Bränsle för gasturbindrift särbehandlas med hänsyn till de särskildaregler som föreslås för lagringsplikt för ägare av gasturbiner. Vid beräkningen av avgiftema för finansiering avkommande program redovisas alternativ där samlliga färdigprodukter somberedskapslagringen avser belastas med avgifier. OLK anser - med hänsyn lill att det föreliggerbehov av beredskapslager för utrikes sjöfart och flyglransporter - att ävendessa förbrukarkalegorier bör bidra lill kosinaderna för uppbyggandet avberedskapslager. Vad gäller frågan om avgiftsbefrielse för fiskefartyg delarOLK oljelagringskommittés uppfattning alt eventuellt stöd tillfiskenäringen bör ulgå i annan form än genom befrielse frän koslnader för denoljelagring som sker för fiskets räkning. OLK föreslår alltså inteavgiftsbefrielse för olja som förbrukas för drift av fiskefartyg. Finansieringsbehovetunder den kommande programperioden, dvs. 1978-1984, avser försl och främsl denökning som föreslås av beredskapslagringen, kostnadsberäknad till ca 2 800milj. för alternativet atl slaten ansvarar för den forisattalageruppbyggnaden. Därutöver lägger OLK fram förslag om finansiering av - resterande medelsbehov underprogramperioden 1973 resp. beslutade lagringen av 3 milj. mråolja och 1 milj. m-* eldningsolja, - lagring av 3 milj. m råoljabaserad på beslutet , - resterande medelsbehov underprogramperioden 1976 beslutade fredskrislagringen av petrokemiskaråvaror, - den av OLK föreslagna lagringenav petrokemiska råvaror, kostnadsberäknad till 225 milj. kr. 1976/77:74 196 Resterande medelsbehov förden är 1973 och beslutade lagringen av 3 milj. m' råolja resp. I milj.m-' eldningsolja beräknar OLK lill ca 750 milj. kr. Enligl beslul skall ytteriigareråolja och oljeprodukter molsvarande 3 milj. m råolja lagras. Enligt OLK:sförslag skall denna lagring ske i form av råolja. Denna lagringkostnadsberäknas lill ca I 250 milj. kr. Resterande medelsbehov förden besiulade fredskrislagringen inom det petrokemiska vamområdetberäknar OLK till ca 430 milj. kr. Del sammanlagda behovet av invesleringsmedel förkommande programperiod utöver till oljelagringsfonden tillförda medel t. o. m.år 1977 uppgår säiunda till ca 5 500 milj. kr. OLK föreslår all statlig lagring under denföreslagna programperioden finansieras via särskild beredskapsavgift på ihuvudsak samma sätt som f n. Vid fastställande av den särskildaberedskapsavgiften kan olika principer användas. OLK väljer atl, medulgångspunkl i de beräknade kosinaderna för det förordade alternativet allslalen lar ansvarel för hela lagerökningen, redovisa olika alternativ förbelastning på produktema. De aliernativ OLK beräknar är - enheisavgift, dvs. de olikaprodukierna belastas med lika slor avgift, - enheisavgift på samlligaoljeslag ulom på molorbensin som belastas extra, - produklvis belastning, dvs.avgifterna skall täcka investeringskostnaderna för resp. produkt och/ellerproduklens andel i råolja, - uttag av utgåendeberedskapslagringsavgifter (investeringsdelar) och särskild beredskapsavgift' OLK anser all den föreslagna uppbyggnaden avlagring för gasturbindrift bör kunna finansieras av de lagringsplikliga ulan särskillslatligl stöd. Beredskapslagringen av koks för den metallurgiskaindusirin har tidigare finansierats över statsbudgeten. OLK föreslår ingenändring härvidlag under kommande program. Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget attden statliga lagringen av oljeprodukter finansieras genom uttag av särskildberedskapsavgift. Endast SIND riktar invändningar mol den föreslagnafinansieringsformen. Verket framhålleratt finansieringen av den föreslagnaberedskapslagringen kommer atl fungera som en punktskatt pä all energi utomvattenkraft. Enligt verkets uppfattning bör beredskapslagringen helslfinansieras över statsbudgeten utan anknytning lill speciella avgifier.