prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Det statsägda (Rymdbolaget) har till uppgifi alt huvudsakligen på uppdrag av delegationensvara för vissa uppgifter inom rymdområdet, såsom det tekniska verkställandetav det nationella sondraketprogrammet, driften av sondraketförsöksplatsenEsrange, sekretariats- och utredningsuppgifter åt delegationen samtinternationell marknadsföring av svensk rymdteknisk kompetens vid företag ochstatUga institutioner. Rymddelegationens verksamhet är organiserad enligtprogrambudget-principer med följande program och delprogram. 1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet Dellagandei ESA:s vetenskapliga program Från förevarande anslag finansieras verksamheteninom programmet Myndighetsuppgifter samt delprogrammen Deltagande i och i ESA:s tillämpningsprogram. Programmet Nationellrymdverksamhet finansieras dels från anslaget Styrelsen för teknisk utveckling:Teknisk forskning och utveckling, dels från anslaget under utbildningsdepartementelshuvudtitel Naturvetenskaplig forskning. Delprogrammen Deltagande i program och Deltagande i specialprojekl finansieras frånanslaget under huvudtitel Europeiskt samarbete inomrymdforskningen. En redogörelse för de riksdagsbeslut som liggertill grund för dellagande i ESA:s program har lämnats i prop. 1975:1(bil. 15 s. 164). Följande sammanställning ger en ekonomisk översiktav verksamheten inom detta anslag (i I OOO-tal kr. 1975/76 Utfall 1976/77 Beräknar Myndighetsuppgifter ESA:s grundprogram ESA:s tillämpningsprogram Avgår bidrag från industrin Delegationen räknar med ett ökat medelsbehov tillföljd av de ökade kosinaderna för bevakning av det svenska ESA-engagemangel.Den ut- Prop.1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 233 ökade kostnaden motiveras av att ESA:s program ärbetydligt mer omfattande än vad dess föregångare ESRO:s var. Delta ställerbetydligl större krav på bevakning av del svenska ESA-engagemanget än tidigare.Behovet av ökad ESA-bevakning frän delegationens sida accentueras ytterligareav att den tekniska attachén i inte längre hinner bevaka rymdfrågor påsamma sätt som . Härutöver har behovet av ökadesvenska insatser i samband med ;s budgetarbete och kostnadskontroll blivitallt mera uppenbart . Det svenska arbetet i /76 har bl. a. lett till en revidering av ESA:s helabudgetstruktur vilkel möjliggör en effektivare kostnadsuppföljning. Fortsallaökade insatser inom detta området är angelägna och kan ge ett betydandeekonomiskt utbyte. Delegationen beräknar för denförstärkta ESA-bevakningen en ökning av anslaget med . utöver vad sommotiveras av ökade lönekostnader och övriga kostnader. Totalt beräknardelegationen under programmet . för /78. Dellagande i ESA:s grundprogram och tillämpningsprogram Kosinaderna för verksamheten inomdessa delprogram utgörs av avtals-bundna bidrag. Delegationen beräknar på ettpreliminärt underlag kostnaderna under detta anslag för deltagandetill . Som intäkt under anslaget räknas demedel som svensk industri, i enlighet med avtal med staten, släller lilldelegationens förfogande. Dessa medel uppgår till . och avgårvid anslagsberäkningen. Till de ovan beräknade kostnademakommer vissa koslnader inom Aria-ne-programmet för kvalitetskontroll av svenskaindustrileveranser. Dessa kostnader har inte inkluderats eftersom derasfördelning i tiden inte är känd. Totalt uppgår de till ca . Genom deltagande i deleuropeiska rymdsamarbetet tillförs svensk industri beställningar på teknisktavancerade produkler. ger industrin möjlighet att följa med iutvecklingsarbetet på det rymdtekniska området och stärka sin internalionellakonkurrenskraft på detta och angränsande områden. Vidare får svenska forskaremöjligheter alt delta i det fortsatta utforskandet av rymden och fårstörre möjligheter att påverka ulformningen av europeisk rymdpolilik. Delegationens beräkning avstorleken på bidrag till det europeiska rymdorganet /78 bygger på gäUande avtal och beräkningsprinciper, somtidigare har redovisais för . Jag godtar denna beräkning. Vad gällerprogrammet Myndighetsuppgifter anför delegationen flera skäl för allsatsningen på ESA-bevakning bör ut- 1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 234 ökas.Jag finner dessa skäl bärande och beräknar en ökning av anslagsbeloppet fördetta ändamål. Totalt beräknar jag förnästa budgelår ett medelsbehov under anslaget av . Jag hemställeratt regeringen föreslår atl till Europeiskt rymdsamarbete m. m. /78 anvisa ett förslagsanslag av . Statens provningsanslall är centralförvaltningsmyndighet för officiell provning och kontroll samt allmän och legalmetrologi. Provningsansialien har lill uppift att organisera och samordna officiell provning ochkontroll samt allmän och legal metrologi, handhakontroll av ädelmetallarbeten, verkställaprobering av ädelmetaller och bestämning av vikt tin metall, handläggaärenden om mått och vikt samt utföra justeringar. På uppdrag av myndigheter och enskilda utföranstalten provningar och undersökningar av material och konstruktioner och därmedförenad verksamhet. Anstaltens uppdragsgivare inom provningsverksamhetenutgörs till ca 95 9f av mindre och medelstora företag. Provningsanstalten bedriver teknisk-vetenskapligforskning inom sitt verksamhetsområde och stäUer personal till förfogande förnationellt och internationellt standardiseringsarbete m. m. Officiell provning och kontroll syftar ytterst tillatt skydda medborgarnas liv och hälsa sarht atl minska risken för ekonomiskskada. Grunden för denna verksamhel är de föreskrifter som utfärdas av närmare30 olika myndigheter med ansvar för säkerheten inom skilda områden. Den officiellaprovningsverksamheten bedrivs till övervägande del av andra provningsorgan änstatens provningsanslall, men anstalten har med vissa undantag samordningsansvaret.Anstalten bereder vidare ärenden om utseende av riksprovplatser för olikaobjekt som skaU provas officiellt och är själv riksprovplals för bl. a. vissafordonskomponenter och embaUage för fariiga varor. Provningsansialien har även uppgiften all samordnainstitutioners och enskilda förelags verksamhet inom den allmänna melrologin,vilkel sker genom atl anstalten föreslår vilka organ som skall utses tillriksmätplalser samt själv utser och träffar avtal med aukioriserade matplatser. Verksamheten leds av en styrelse. Chef förprovningsanstalten är en generaldirektör. Fr. o. m. /76 är provningsanstaltenorganiserad i tre tekniska avdelningar, två teknisk-administrativa enheter -mätcentrum och 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 235 provcentrum- elt kansli samt tre regionala avdelningar i , och Göteborg.Provningsanslaltens centrala avdelningar och enheter skaU enUgt statsmaktemasbeslut (prop. 1971:29, InU 1971:15, rskr 1971:196) flytta tiU Borås.Flyttningen beräknas i huvudsak vara genomförd under nästa budgetår. Till provningsanstalten är knutna två rådgivandeorgan, nämligen ett råd för frågor om provning, kontroll och legal metrologisamt ett råd för frågor om allmän melrologi. Antalet hel- och deltidsanställda inomprovningsanstalten uppgick den 30juni 1976 lill 391 personer. HärtiU kommer calOOkontrollslämplingsför-rättare. Verksamheten vid provningsanstalten tillhör deområden som ingår i utrednings- och försöksverksamheten medprogrambudgetering. Följande programindelning gäller t. v. för verksamheten. att bedriva sådan materialprovning somIradilionelll hänförs tiU elt lands centrala materialprovningsanslall, att bedriva officiell provning och kontroll (inkl.justering och ädelmetall-kontroll) samt allmän metrologisk verksamhet inomramen för provningsanslaltens roll som riksprovplals och riksmälplals förvissa objekt och storheter, alt bedriva annan provning och kontroll som haranknylning till den officiella provningen och kontrollen vad avser provatobjekt, provad egenskap eller i officiell provning utnyttjade resurser. att ta fram nya och ändamålsenliga metoder förofficiell provning och kontroll inom sådana områden som bedöms vara angelägnanär del gäller atl skydda liv, hälsa och egendom. att utveckla mätmetoder och mätteknik samtprovnings- och kontrollmetoder som stöd för den tekniska utvecklingen inomlandet i takt med de krav som ställs på en industrination med omfattandeutrikeshandel. att organisera och samordna utnyttjandet av landetsresurser för officieU provning och kontroU samt för legal och allmän metrologioch leda verksamheten på området i takt med den internationella utvecklingen, allnationellt och internationellt verka för enhetiiga och rimliga myndig- 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 236 hetskravpå tekniska produkter och all medverka vid de tekniska undersökningar ochutredningar som bör föregå sådana krav. Medel för den programbudgeterade verksamhetenanvisas normall under följande anslag Därutöver anvisas medel för planering ochgenomförande av anstaltens omlokalisering lill från det under numerabudgetdepartemenlets huvudtitel uppförda förslagsanslaget Förberedelser föromlokalisering av statlig verksamhel. Anslag I är elt förslagsanslag, som tas upp med ettformelll belopp på . Under anslaget redovisas kostnader och intäkterför program 1, 2 och 3. I program I ingår även uppdragsforskning, dvs. sådanforskning som finansieras med exlerna bidrag. Som inkomst under anslaget redovisasuppburna avgifter och ianspråktagna medel från anslag 2. Medel som svarar molavskrivning och förtänlning av delar av utmstningskapilalel omförs tillsärskild inkomsttitel på statsbudgeten. Anslag 2 är ett reservationsanslag, över vilketstatens bidrag ulgår i försia hand till programmen 2 och 3, men även till alttäcka eventuellt underskott i uppdragsverksamheten. Anslag 3 är ett reservationsanslag, som skallfinansiera investeringar i kostnadskrävande utrustning. Anslag 1 får i princip inle belastas. För all lösatillfälliga eller säsongmässiga likvidiletsproblem för uppdragsverksamhetensaml för alt tillgodose behovet av rörelsekapital disponerarprovningsansialien en rörlig kredit i riksgäldskonloret på 8 milj. kr. 1976/77Anslag I 000 1977/78Förslag 1000 Under delta anslag redovisas samtliga utgifter ochinkomster av provningsverksamheten m. m. vid statens provningsanslall. Följande sammanställning ger en ekonomisk översiktav den verksamhet som omfattas av programbudgetering saml anstaltensförberedelser för och genomförande av omlokaliseringen till (I OOO-talkr.) Prop.1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 1975/76 Utfall 1976/77 Beräknar Program 1 Intäkter Kostnader Program 2 Intäkter Kostnader Program 3 Intäkter Kostnader ' Enligt provningsanstalten. Anslag för omlokalisering1975/. Anslag för omlokalisering1976/. ' Redovisas under budgetdepartementets anslagFörberedelser för omlokalisering av statlig verksamhet. Kompensation för höjda lönekostnader. = Enligt riksstaten , varav . endastfår tas i anspråk efter beslut av regeringen. Provningsanstalten anför atluppdragsverksamheten beräknas expandera fram . Koslnadsläckningsgradeninom della program sleg fram till /76 för all sedan sjunka i ochmed att provnings-anstaltens Boråsanläggning logs i bruk. För nästa budgetårberäknar provningsanstalten underskottet inom detta program lill . Verksamheten inom program 2 kommerunder att påverkas framför allt av utvecklingen inomuppdragsverksamheten. Under det uppbyggnadsskede som provningsanstaltcn nu stårinför behö- 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 238 verockså utvecklingsverksamheten ökas. kräver tillkomsten av nyutrustning till provningskraven anpassad metodutveckling. För nästa budgetårhemställer provningsansialien alt ett bidrag av . anvisas för dettaprogram. Under detta program faller bl.a.provningsanstaltens uppgifter som central förvaltningsmyndighet för officiellprovning och kontroll, kostnaderna för mäl- och provcenlrum samtprovningsanstaltens deltagande i nationellt och interaationelltstandardiserings- och kommittéarbete. Provningsansialien beräknarnettokostnaderna för myndighetsuppgifter under /78 tUl 12035000kr. Däruiöver har provningsanstalten hemställl om alt400000 kr. anvisas för information om det nya internationella måttsystemet(Sl-systemet). har i ett ytirande överprovningsanslaltens framställning föreslagit att . anvisas för dettaändamål. Under innevarande budgelår genomförs huvuddelen avprovningsanslaltens flyttning lill . Flyttningen beräknas vara slutfördvid 1978. För de merkostnader som provningsansialien åsamkas isamband med omlokaliseringen anvisas medel från del under budgetdepartementetshuvudtitel uppförda förslagsanslaget Förberedelser för omlokalisering avstatlig verksamhet varför dessa kostnader skall hållas åtskilda från anstaltensekonomi i övrigi. Förnäsla budgetår har provningsansialien hemslälll om medel bl. a. för en kraftigökning av programmen Egen forskning och Myndighetsuppgifter. realiserandeav provningsanstaltens planer i dessa avseenden skulle leda lill en icke ringaökning av del antal personer som är anställda vid provningsanstalten. Kungl.Maj:t medgav i beslut atl de lokaler, som uppförs,planeras med ulgångspunkl i alt 200 personer är anställda vidprovningsanstalten i . Enligt provningsanslaltens planer beräknas ca 300personer vara verksamma i . Innan erfarenhet av provningsanslaltens verksamheti den nya omgivningen har vunnits, bör de planer som ursprungligen gällde förbemanningen av Boråsanläggningen inte revideras i nämnvärd omfattning. Jagavser att i annat sammanhang återkomma lill regeringen vad gäller provningsanstaltenspersonalplanering. Mot denna bakgrund har jag för nästa budgelår beräknat enjämfört med innevarande budgetår i stort sett oförändrad ambitionsnivå förprovningsansialien. Vid min beräkning har jag dock tagit hänsyn till attanstalten vid inflyttningen i Boråsanläggningen inte omedel- 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 239 bartkan vänlas läcka de merkostnader i uppdragsverksamheten som är hänförliga lillökade lokal- och utrustningskoslnader. Vidare har jag beräknat medel förinformalion om Sl-syslemet i enlighet med förslaget från nämnden församhällsinformation. Slutligen har jag beaktat dels attprovningsanstalten i skrivelse den 21 oklober 1976 redovisat en beräkning avunderskottet i verksamheten för /76 dels all regeringen genombeslul anvisat . för ökade lönekostnader hosprovningsansialien under budgetåren 1975/76 och 1976/77. Bidragsanslaget börmol den här redovisade bakgrunden räknas upp med . till 19 milj.kr. för nästa budgelår. Härvid räknar jag med alt eventuella underskott iverksamhelen för /77 täcks inom ramen för anvisade medelsamtidigt somjag ulgår från all verksamhelen, med de anslag jag nu föreslår,inle kommer alt uppvisa något underskott av betydelse för budgelårel 1977/78.Inom ramen för den laxeöversyn som f n. utför vidprovnings-anstalten bör del också vara möjligt för denna att snabbt kunnaförändra sina taxor så atl dessa anpassas lill den löpande förändringen avintäkts- och kostnadsutvecklingen. Vad gäller medel för genomförande avomlokaliseringen till får jag hänvisa lill vad chefen förbudgetdepartementet har anfört tidigare denna dag vid sin anmälan av anslagetFörberedelser för omlokalisering av statlig verksamhet. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Statens provningsansiah: Uppdragsverksamhetför /78 anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag till statens provningsanstalt 1975/76Utgift 8090620 Reservation 1976/77Anslag 16827000 1977/78Förslag 19000000 Som framgår av min redogörelse under anslaget tilluppdragsverksamhet föreslär statens provningsansiah atl bidragsanslaget höjsmed . I enlighet med vad jag just har anfört börbidragsanslaget nästa budgetår föras upp med 19 milj. kr. JaghemstäUer att regeringen föreslår alt till Bidrag UU statens provningsansiah /78 anvisa ett reservationsanslag av . 1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 240 1975/76Utgift 8249338 Reservation 27034 114 1976/77Anslag 44000000 1977/78Förslag 1000 Under detla anslag anvisas medel för utrustning förstatens provningsanstalt. För utrustning av anstaltens nybyggnader i äruppförd en definitiv kostnadsram av 70 milj. kr. 1975/76: 100 bil. 216, NU 1975/76:55, rskr 1975/76:329). Statens provningsanslall har hemslälll dels altkostnadsramen för utrustning lill Boråsanläggningen ökas från 70 milj. kr.lill 90 milj. kr., dels att . anvisas för kompletterings- ochersättningsanskaffning av befintlig utmstning under budgelårel 1977/78. Sommotiv för uppräkningen av Boråsramen anför provningsansialien all prisnivån föraktuellt slag av utrustning har höjts. ochhögskolor har vid samråd med provningsansialien avstyrkt en sådan uppräkning avkostnadsramen. Med hänsyn lill att endast mindre än hälften avkostnadsramen för provningsanslaltens Boråsanläggning har tagits i anspråk vidingången av innevarande budgetår är jag f. n. inte beredd all la ställninglill om en uppräkning av denna ram är moliverad. För nästa budgetår har jag vid min beräkning avmedelsbehovet tagil hänsyn till kostnaderna för dels en fortsatt upphandling avutmstning till Boråsanläggningen, dels lill kompletterings- ochersättningsanskaffningar av utrustning inom en ram av . Kostnademakan med beaktande av den ingående reservationen enligt min beräkning bestridasav redan tillgängliga medel under anslaget. I enlighet härmed bör anslaget /78 tas upp med I . Jaghemställer all regeringen föreslår atl till Statens provningsansiah: Utrustning förbudgelårel 1977/78 anvisa ett reservationsanslag av . ulför på uppdrag avmyndighet eller enskild provningar och undersökningar av betydelse förskeppsteknik och sjöfart samt, i den mån anstaltens utmstning och förhållandeni övrigt medger, även andra provningar och undersökningar. Anstalten bedriverteknisk-vetenskaplig forskning inom sitt verksamhetsområde. 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 241 Skeppsprovningsanslalten leds av en styrelse. Chefför anstalten är en generaldirektör. Anstalten är organiserad på tre tekniskaavdelningar, nämligen drifts- och verksladsavdelningen, ritkontorsavdelningenoch beräkningsavdelningen saml en administrativ avdelning. Antaletanslällda den Ijuli 1976 var 128. lillhör demyndigheter som omfattas av utrednings- och försöksverksamheten medprogrambudgetering. Följande programindelning gäller t. v. för verksamheten. Medelför verksamheten anvisas under följande anslag. Anslag 1 är ett förslagsanslag som tas upp med ellformellt belopp på . Under anslaget redovisas kostnader och intäkter förprogram 1, 2 och 3. I program 1 ingår även uppdragsforskning, dvs. sådanforskning som finansieras exempelvis av styrelsen för teknisk utveckling. Somintäkt under anslaget redovisas uppbuma avgifter saml medel som i mån av behovlagits i anspråk från anslag 2. Anslag 2 är ett reservationsanslag, över vilketstatens bidrag ulgår i försia hand till programmen 2 och 3, men även till alltäcka eventuellt underskott i uppdragsverksamheten. Anslag 3 är ett reservationsanslag som skallfinansiera anstaltens investeringar i mer kostnadskrävande utmstning. Anslag 1 får i princip inle belastas. För all lösatillfälliga eller säsongmässiga likviditetsproblem för uppdragsverksamhetendisponerar statens skeppsprovningsanstalt en rörlig kredit i riksgäldskonloretpå . 1976/77Anslag 1000 1977/78Förslag 1000 Under detta anslag redovisas samtliga utgifler ochinkomsier för verksamheten vid statens skeppsprovningsanstalt. Följande sammanställning ger en ekonomisk översiktav den totala verksamheten vid anstalten (1 OOO-tal kr. [6-Riksdagen 1976177. 1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 1975/76 Utfall 1976/77 Beräknar Egen forskning Program 3 15070 4500 1 850 1 Program 1 Statens bidrag Minskning av reservation Summa intäkter -(-6 Uppdragsverksamheten utgörs till avforsknings- och utvecklingsarbeten medan resten är mtinbetonad provning samtexpert- och konsultverksamhet. Uppdragen består dels av s.k. industriuppdragfrån svenska och ulländska varv, rederier, oljebolag, hamnmyndigheter etc, delsav statliga uppdrag, s. k. sekundämppdrag, huvudsakligen från militärainstitutioner, men även från civila kunder såsom sjöfartsverkei, ,statens jämvägar etc. Uppdragsverksamheten fömtsätts lämna fullkostnadstäckning. Ersättning för utförda uppdrag utgår enligt taxa, somanstalten fastställer. Eftersom anstalten arbelar i intemationell konkurrenslas därvid hänsyn till ulländska anstalters prisnivå. Underverksamhetsperioden /74-1975/76 har uppdragsverksamheten vid anstaltenutvecklats tillfredsställande. Omsättningen uttryckt i kronor ökade /75 och 1975/76 . Skeppsprovningsanslalten framhåUer alt en nödvändigfömtsättning för att håUa den konsultativa och till övervägande delenprojeklbundna uppdragsverksamheten på en hög teknisk-vetenskaplig nivå ochbedriva den med fuU kostnadstäckning är att utrymme finns för egen forskning.Med hänsyn till den snabba tekniska utvecklingen inom anstaltens verksamhetsområdeoch till anstaltens könkurtensläge är del angeläget att denna forskning inteeftersatts. Nya utiändska uppdrag erhålls ofta som följd av alt anstaltensteknisk-vetenskapliga kapacitet blir känd genom att dess forskningsresultatsprids interaationellt. 1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 243 Enligt anstalten är en intensifierad satsning påforskning och utveckling angelägen för all öka de svenska varvenskonkurrenskraft. Den svenska varvsproduklionen har varitinriktad på elt ganska begränsat antal fartygstyper. I en hårdnande konjunkturär det viktigare än någonsin all undersöka även andra fartygstyper och studeramer okonventionella lösningar för formgivning och framdrivning. Inför tillkomsten av manöver- och våglaboralorietvill skeppsprovningsanslalten intensifiera den gmndläggande forsknings- ochutvecklingsverksamheten. Laboratoriet ger bl. a. ökade resurser för insatserinom områdena havsteknik, sjösäkerhet och miljövård. Del är angelägel alt såsnabbi som möjligl bygga upp en hög effektivitet och teknisk-vetenskaplig nivåhos verksamheten i laboratoriet. Härigenom skapas fömtsättningar för denutvidgade uppdragsverksamhet som erfordras för alt finansiera laboratoriet. Skeppsprovningsanslalten framhåller att statensanslag lill anstaltens egna forskning endast har varit föremålför smärre jusleringar. Till följd av den allmänna kostnadsutvecklingen hardetla medfört alt forskningsverksamheten successivt har minskat. Detta ärmyckel otillfredsställande. Anstalten föreslår därför en radikal ökning avforskningsvolymen. Denna ökning hänför sig i stor utsträckning till denkommande verksamhelen vid manöver- och våglaboraloriet. För näsla budgetår beräknar anstalten kostnademaunder programmet till 4,5 milj. kr. Till myndighetsuppgifterna hänförs behandling avremisser och förfrågningar från departement och statliga myndigheier, diverseulredningar, försöksverksamhet med programbudgetering, intem utbildning samtstudiebesök och visningar. Sammanlagt beräknar anstalten kosinaderna underprogrammet till . Världensvarvsindustrier kämpar f. n. med slora svårigheier. Den sviktande efterfråganpå fartyg nödvändiggör en kraftig minskning av produktionen. Trots detta harskeppsprovningsanslalten i konkurrens med liknande anslaUer i andra länderförmått ytterligare öka sin uppdragsverksamhet. Härvid har den svenskaanstaltens höga tekniska kompetens och avancerade utmstning spelat en viktigroll. För svensk varvsindustri och rederinäring ärtiUgången till skeppsprovningsanstaltens högl kvalificerade service av storbetydelse. Den verksamhel som kommer alt bedrivas vid anstaltens nya manöver-och våglaboratorium innebär en väsentlig förstärkning i della avseende.Laboratoriet håUer f. n. på att utmstas och kommer att tas i bmk . Kostnademaför laboratoriet överstiger emellertid vad som ursprungli- 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 244 Jag vill bl. a. med anledning av detta anföra några allmännasynpunkter på verksamheten vid laboratoriet. En konsekvens av kostnadsökningenär alt uppdragsinläkleraa måste ökas i motsvarande grad. En fömtsättning fördelta är all en ändamålsenlig kompetens byggs upp vid laboratoriet.