prop · G00374 · 1976-12-31 00:00:00 — Dessa allmänna utgångspunkler för planeringen avcivilförsvaret ulgör en fortsättning av vad som hargällt lidigare. Jag anslulermig till försvarsulredningens uppfattning alt ingen ändring bör göras häri.Jag delar också uppfattningen atl civilförsvarsåtgärderna bör ges enlångsiktig inriktning, medan vissa begränsningar i den operativa styrkan kangodlas . Försvarsuiredningen uttalar sig för all skyddel förbefolkningen främsl bör ges i form av skyddsrum. Uiredningen har härvid i alltväsentligt samma syn på avvägningen mellan olika skyddsåtgärder ochinriktningen av skyddsmmsbyggandet som skyddsmmsbeslut innebär. Detär i enlighet härmed också viktigt all ulrymningsplanerna behålls och ses över,inte minsl med hänsyn lill hur invasionsförsvarei planeras, så althandlingsfrihet kan finnas all beslula om olika skyddsåtgärder efler denrådande situationen. En viktig fråga i detla sammanhang är var skyddsmm böranordnas. Av koslnadsskäl är nu som tidigare en begränsning ofrånkomlig. Jagdelar försvarsulredningens uppfattning atl skyddsmm bör byggas i orter och påplatser som bedöms bli särskilt utsatta vid slridshandlingar eller för hot omskadegörelse. har ell urval av skyddsmmsorter gjorts ihuvudsak efter orternas storlek och de risker för skadeverkningar på grund avstridshandlingar som följer av orternas geografiska läge. Försvarsutredningensom granskat de tillämpade gmnderna för urval av orter med skyddsrum, har ilikhei med civilförsvarsslyrelsen inte funnit någon säker melod all genom altgradera riskerna ändra den nuvarande förteckningen över skyddsmmsorter. Jag harsamma uppfattning. Jag vill emellertid framhålla att omfattningen av detfortsatta skyddsrumsbyggandet i olika orter blir beroende av flerafaklorer, bl. a. tillgången på redan befintliga skyddsmm i orterna. Klarhethärom ges när de nya skyddsmmsplanerna som kommunerna nu ut- :- *»jvfS'Ssaf!-Ki«S'' 1976/77:74 *** 277 arbetarblir färdiga och behoven av skyddsrum blir bättre klariagda. Jag förutsätleraltdel urval av ortersomf n. hat gjorlssesövermol bakgrund av ulvecklingen iorterna, ändrade bedömningar av riskerna för befolkningen med hänsyn lilloperativ planläggning, den vapentekniska ulvecklingen m. m. Del ankommer påregeringen all besluta för vilka tätorter skyddsrumsplaner skall upprättas ochattfdrdelade resursersom åriigen slällstill förfogande förskydds-njmsålgärderav olika slag. Jag kommer senare att föreslå regeringen en ny förteckning överskyddsrumsorter. Grundtanken i det nya skyddsrumssyslemel, varslillämpning f n. förbereds för alt kunna träda i kraft i sin helhel den I juli1979, är alt möjligheterna skall las lill vara att i samband med nybebyggelseanordna skyddsrum för de skyddsbehov som nya byggnader ger upphov till och förbehov som finns för omkringUggande bebyggelse. Den som bygger skall beiala enskyddsrumsavgift som svarar mol skyddsrumsbehovel för den nya byggnaden. Förbosläder ulgår dock ingen sådan avgift. Med utgångspunkt i de skyddsrumsplanersom upprättas åläggs vissa av dem som söker byggnadslov alt anordna skyddsmm ibyggnaden. För denna uppgift får byggaren ersättning när skyddsrummet ärfärdigt. Slorieken av skyddsmmsavgift och ersättning skall bestämmas i särskildlag. Förslag lill lag om normalkoslnad för skyddsrum har avgetls av1975 års skyddsmmsulredning. Jag kommer all föreslå regeringen atl föreläggariksdagen förslag om skyddsrumsavgift och ersättning lill /78. 1 likhet med försvarsuiredningen räknar jag med allskyddsmmsbyggandet skall ha den inriklning som här har redovisais och allmöjligheterna las lill vara atl anordna skyddsrum i anslulning till denfortlöpande byggnadsverksamheten i skyddsrumsorlerna. Det innebär atlskyddsrum anordnas i anläggningar och byggnader som är särskilt lämpliga härförmed hänsyn lill byggnadskonslruktion och läge i förhällande lill de människorsom skyddet är avsett för. Vid bestämning av skyddsrummens sioriek skallcivilförsvar-slaktiska, lekniska och ekonomiska hänsyn tas. Av inlresse i dellasammanhang är alt per plats räknal mindre skyddsrum som regel är dyrare atlanordna än slörre skyddsrum. Från ekonomiska synpunkler finns del därför skälatl söka undvika alltför små skyddsrum. Kommunernas skydds-mmsplaner kommer allge ett gott underlag för bedömning av skyddsrumsbehovel i varje särskilt fall.1 möjlig utsträckning bör också försirävas att efter hand avveckla väsentligabrisler i bebyggelseområden som saknar skyddsrum. Jämsides med alt skyddsnjm fortlöpande tillkommer iskyddsmmsorterna i samband med nybyggnationen bör man genom särskilda åtgärdersträva efter all i vissa orter avhjälpa de allvariigaste bristerna på skyddsärskill i vissa storstadsområden. I sådana områden bör bl. a. en inventeringtill en början göras av utrymmen i berglunnlar och andra underjordiska anläggningarsom lämpligen kan ställas i ordning till skyddsrum. På sikl bör också planergöras upp så att lämpliga byggnadsåtgärder kan vidlas. Ålgärder av detla slagingår i det syslem av skyddande ålgärder som förutses i ci- 1976/77:74 278 vilförsvarslageni dess nya lydelse av . Jag vill också understryka vadförsvarsutredningen har sagl om alt även enkla skydd har slor betydelse förmöjligheterna all skydda befolkningen. Detla avser såväl skyddsrumsorter somövriga delar av landei. Ansvarel för atl under civilförsvarsberedskap genomrelativi enkla åtgärder slälla i ordning s. k. skyddade utrymmen ligger enliglcivilförsvarslagen på ägaren lill fastigheten. Försvarsutredningenhar särskilt granskal frågan om skyddsmmmens kvalilel, dvs. förmåga alt skyddamol olika slag av verkningar av stridsmedel. Skyddsmmmen ulförs enligt tekniskabeslämmelser som civilförsvarsslyrelsen meddelar. Nuvarande beslämmelserinnebär all alla skyddsmm i slort sell har samma konstruktion. Detla är i ochför sig naturiigl eftersom de flesta skyddsrummen har anordnats istörre byggnader och följaktligen har kunnal placeras i källare avbetongskonslruktion. Enligt de riktlinjer som har godkäntskall skyddsrum anordnas även för människor som bor eller arbelar imindre byggnader som, enligl äldre beslämmelser, har varil undantagna frånskyddsrumsplikl. Skyddsrum som anordnats för dessa senare byggnader kommerofta all få placeras i byggnadskroppar av lätta konstruktioner.Försvarsuiredningen anser all kvalitetsnivån bör vara enhetlig oberoende av deyllre förhållandena och definieras med hänsyn lill del skydd som eftersträvas.Della innebär att kvalilelen på skyddsmm så långl möjligl skall beskriva vadskyddsmmmet ger skydd mol och all alla nya skyddsrum ges detla skydd oavsettvar de är anordnade. Jag finner denna princip vara riktig. Skyddsmmmetbör i första hand ge skydd mol brand, ras, sprängverkan och splitter saml varaförsett med anordning för luflrening. Av de skyddsmmskvaliieler somcivilförsvarsstyrelsen har studerat anser jag i likhei med försvarsutredningenatt den s. k. kvalilel 2 moisvarar de krav som bör ställas för skydd mol iförsta hand verkningarna av konventionella stridsmedel. Denna kvalitet är vadgäller funktionskraven i alll väsentligt lika med nuvarande normalskyddsrum avtypen E, anordnat i källaren under flerfamiljshus. Skyddsmm i detla utförandeger även visst skydd mol radioaktivt nedfall och den långvariga stötvågen frånA-stridsmedel. Användningenav skyddsmmmen i krigstid påverkas av möjligheterna alt få förvarning föreanfall och alt kunna alarmera befolkningen så att den hinner söka uppskyddsmmmen. Civilförsvarsslyrelsen har studerat dessa frågor och anser allkravei på förvarningslid för alarmering av befolkningen och yttäckning härförhos del miliiära försvarels strilsyslem i huvudsak kan lillgodoses under ellkrigs inledningsskede. Systemets förmåga atl under ell krigs fortsatta förloppge underiag för alarmering av befolkningen kan däremol visa sig varaotillräcklig. Civilförsvarsslyrelsen anser därför all strilsystemeisuthållighet bör förbättras och atl delta bör ske genom all viss reservmaterielanskaffas utöver vad som planeras i programplanen för flygvapnet. Härjämtebehöver enligt civilförsvarsslyrelsen elt flertal organisaloriska ålgärdervidlas för atl förbättra underlaget för alar- Prop.1976/77:74 ' ' ' 279 meringssysiemelsfortsatta utveckling och anpassning. I likhei med försvarsutredningen ahsefjag allsådana organisatoriska åtgärder som civilförsvarsslyrelsen diskuterar iprogramplanen och som rör alarmeringens ledningsorganisation,personalrekrylering saml grundutbildning och övning, bör kunna leda till ökadsäkerhei i alarmeringssystemet. I försia hand bör dessa ålgärder vidtas. Fråganom anskaffning av reservmateriel lill vissa radarstationer ålerkommer jag tilli del följande i samband med behandlingen av civilförsvarets maleriel frågor. Jag har inle någol att erinra mot vadförsvarsutredningen har anfört om att anpassa skyddsrummens användning lill defaktiska förvarnings- och skyddssökningstider som kan förutses i olikasituationer. Jag ser del som angelägel all dessa förhållanden ytteriigarestuderas så all bl. a. möjligheterna för människorna att i krigstid frivilligtoch tillfälligt flytta närmare lill skydd som finns blir belysta. Ocksåfömtsättningarna för all vidta planlagda utrymnings- och omflyttningsåtgärderi syfte alt förbättra den enskildes möjligheter lill skydd bör beaktas isådana sammanhang. Den forskning som civilförsvarsslyrelsen lillsammans inlett beträffande människans beteenden isituationer med starkt yllre hot och möjligheterna att överieva i olika slagav skydd kan härvid ha siort värde. Beträffande den del av civilförsvarets verksamhetsom inte avser skyddsrum har civilförsvarsslyrelsen i programplanen redovisaitvå ekonomiska nivåer. Den lägre nivån innebär alt planeringen för nästafemårsperiod görs inom en planeringsram som är oförändrad i förhållande lillden hittillsvarande. Planeringen i den högre nivån är gjord inom enplaneringsram som är omkring 20 milj. kr. högre än fömt för budgelår räknal.Civilförsvarsslyrelsen anser alt denna högre nivå moisvarar den inriklning avcivilförsvarels utveckling som försvarsbeslut angav.Civilförsvarsslyrelsen förordar därför den högre ramen. De mål som civilförsvarsslyrelsen har ställt upp iprogramplanerna för civilförsvarets ulveckling överensstämmer enligtförsvarsutredningen i allt väsentligt med den inriklning som bör gälla för utvecklingenpå längre sikl. Den föreslagna planeringen är ocksä enligl uiredningen anpassadtill de beslut som finns om civilförsvarels krigsorganisation ochutbildningssystem m. m. Jag delar försvarsutredningens uppfattning att delunderiag som civilförsvarsslyrelsen redovisai i sina programplaner är en godgmnd för deii fortsatta inriktningen av planläggningen. Till frågan omplaneringsramar återkommer jag i det följande. Jag vill erinra om att regeringen harfatlat beslut om omfattningen och sammansättningen av civilförsvarelskrigsorganisation för del allmänna civilförsvaret. Den nya krigsorganisationenkommeratt genomförasefterhand i länen underen fyraårsperiod med början /78.1 allt väsentligt skall omorganisationen genomföras inom demaleriel-och personalramar som gällt tidigare. Jag finnerdet vara angelägetatt krigsorganisationen förses med betydelsefull maleriel och all personalengrundulbildas och övas i fredstid. De beslutade förändringarna avkrigsorganisationen saml 1976/77:74 280 ulbildningoch övning bör följaktligen ingå i planeringen för den kommande perioden. Jagvill i denna fråga ytteriigare anföra följande. Civilförsvarsslyrelsen har i planeringenprioriterat gmndutbildning av befäl. Denna inriklning överensslämmer med deöverväganden som låg lill grund för den principiella ulformningen av del nyagmndulbildnings- och övningssyslemel. Som försvarsuiredningen har framhållitbör emellertid befälsulbildningen inte ensidigt få förtur på bekosinad avövriga delar i systemet. Del ärbetydelsefullt för enheternas funktionsduglighetatt balans finns mellan grundutbildning och övning av befäl och manskap. Ivissa fall kan grundutbildningen komma all la begränsas för all ge utrymme åtövningar som är angelägna att genomföra. En sådan balans är svår att nå i denplanering som kan göras i den lägre av de planeringsnivåer somcivilförsvarsstyrelsen behandlat i programplanen. Övningsverksamheten är därså starkl begränsad atl huvuddelen av de civilförsvarspliktiga, dvs. manskapsom ej behöver grundulbildas, inte kommer i kontakt med civllförsvarei underden lid som de är inskrivna. Delta skulle leda till en mindre effektiv krigsorganisationoch mindre kunskaperom och förståelse förcivilförsvarels uppgifter. Jag räknardärför i del följande, i överensslämmelse med vad försvarsuiredningen harföreslagit, med en högre planeringsram än den hittillsvarande för alt göra enbalanserad grundutbildning och övningsverksamhel möjlig. Den närmareomfattningen av utbildnings- och övningsverksamheten bör prövas i samband medden fortsatta programplaneringen och den åriiga budgetbehandlingen. Anskaffning av maleriel och anläggningar till civilförsvaretskrigsorganisation bör fortgå i ungefär samma omfattning som . Underprogramplaneperioden bör i första hand anläggningar tillkomma i orter och påplatser som bedöms vara särskilt utsatta vid slridshandlingar eller hot omskadegörelse. Skyddsmasker för befolkningen bör anskaffas ochpro-duktionsberedskap för ytteriigare sådan anskaffning vid beredskapsiillstånduppehållas enligl samma rikllinjer som . Försvarsuiredningen har ansettall den med nuvarande underiag inle kan la slällning till civilförsvarsslyrelsensförslag om anskaffning av reservdelar lill vissa radarstationer. Utredningenanser alt om fortsatta studier visar all anskaffningen i fråga ger etteffekllillskotl lill befolkningsskyddet som motiverar kosinaderna, bör dengenomföras inom den planeringsram som utredningen förordar. Jag delarförsvarsutredningens uppfattning i denna fråga. I civilförsvarets organisation ingår f n. enbevakningskår som är avsedd atl fullgöra ordnings- och bevakningstiänsl underlid när civilförsvarsberedskap har inlagils. Försvarsuiredningen hardiskuieral om beväpnade enheter i fortsättningen bör tillhöra civilförsvaret.Uiredningen förordar all uppgifterna i fråga förs över från civilförsvaret lillpolisväsendet. Jag vill i denna fråga anmäla atl del inom fn. pågår elt arbeie för all ytterligare klariägga författningsmässiga,organisaloriska, ekonomiska och andra förutsättningar för att föra bort fråncivilförsvaret sådana ordnings-och bevakningsuppgifter som kräver beväpnadpersonal. Medden inriklning av civilförsvarels planering som jag här har föreslagit Prop.1916/11:14 '"" 281 läggsen fasl gmnd för den fortsatta;utvecklingen av_befolkningsskyddet underkrigsförhållanden. De planeringsrarnär som jag förordar i del följande ger denstadga som behövs för planering och genomförande av skyddsmmsbyggande och fortsatt utveckling avkrigsorganisationen m, m. I denna utveckling ligger också fortsatta övervägandeni fråga om förändringar i det fredstida samhället och inverkan härav påcivilförsvarsålgärderna, bl. a. förutsättningarna för ökad samordning avcivilförsvaret med den kommunala verksamheten. kommer ocksåcivilförsvarsstyrelsen all organiseras om så alt den blir anpassad till deninriktning av civilförsvarsålgärderna som jag har redovisat. Belräffande ekonomiska överväganden i samband medcivilförsvarets utveckling vill jag anföra följande. Som jag har nämnl förut har civilförsvarsstyrelseni fråga om verksamhel som inle avser skyddsrum genomfört programplaneringen itvå ekonomiska nivåer. Den lägre nivån motsvarar enligt regeringens anvisningarför planeringen en föriängning av den hittillsvarande planeringsramen förcivilförsvaret. I den högre nivån är del enligt möjliglatt ta hänsyn lill ändrade förutsättningar för planeringen som uppkommii pågrund av bl. a. nya regler för slalsbidrag lill kommunernas anläggningsverksamhetoch ändrade förmåner till civilförsvarspliktiga. förordaratt verksamhelen genomförs inom den planeringsram som regeringen har anvisatmen med lillägg för i första hand utbildningsverksamheten. Detta motsvararenligl uiredningen en planeringsram för åren 1977/78-1981/82 om ca 930 milj.kr. Ramens fördelning per budgelår förutsätts varajämn. Jag ansluter mig till försvarsulredningens förslagall civilförsvaret /78-1981/82 bör ulvecklas med ulgångspunkli en planeringsram om totalt 930 milj. kr. Dellainnebär alt basbeloppel för /78 blir 186 milj. kr. i prislägefebruari 1976. Prisreglering av ramen bör, som för del miliiära försvarel, skepå grundval av nelloprisindex. Vidare bör ålgärder av del slag som jag harförordal för del miliiära försvaret för atl främja stabiliteten i planeringen,dvs. möjlighet till ökad överföring av medel mellan budgetåren och lidigarefördelning av prisregleringsmedel, gälla även för civilförsvarels planering.Överföringsrätten mellan budgetåren bör även för civilförsvarels del begränsaslill högsl 2 96 av basbeloppet för det föregående budgetåret. förordar vidare atl denverksamhel som avser skyddsrum för befolkningen t. v. inriktas mol en volym påsikt som motsvarar en åriig planeringsram om ca 150 milj. kr. i prislägefebruari 1976. Jag ansluter mig även i denna del tillförsvarsulredningens förslag. Jag förordar således att skyddsrumsverksamheleninriktas mol en volym på sikl som moisvarar en åriig planeringsram om ca 150milj. Jag har härvid uigålt från de antaganden ombostadsproduktionens omfattning som civilförsvarsslyrelsen redovisai iprogramplanen. Planeringsramen på sikl får fortlöpande övervägas bl. a. iförhållande till 19Riksdagen 1977. Prop.1976/77:74 282 denomfattning som byggnadsverksamheten lär i de berörda ortema och lill deskyddsmmsplaner som kommer all finnas. Den nya finansieringsformen för skyddsmm skallenligl lidigare beslul av lillämpas försl fr. o. m. budgelårel1979/80. På grund härav kommer de faktiska utbetalningarna underplaneringsperioden alt undersliga den planeringsram som jag har förordal på sikl.För /78 räknar jag med en planeringsram om ca 42 milj. kr. Civilförsvaret bör vidare, i likhei med vad somföreslås för det miliiära försvarel, få disponera vissa medel uiöverutgiftsramen för arbelsmarknads-politiskl betingad byggnadsverksamhet m. m. Jagräknar med atl 5 milj. kr. ställs till förfogande för detla ändamål. 5.2.2Ramberäkningar för /78 Med hänvisning lill vad jag har anfört i delföregående beräknar jag bas beloppet för civilförsvar ulom skyddsrum för /78 i prisläge fe bmari 1976 lill 186 milj. krochförskyddsrum lill . Utgiftsramen för civilförsvar ulom skyddsmm beräknarjag lill . i prisläge fe bmari 1976. Utgiftsramen för skyddsmm beräknarjag till samma belopp som basbeloppel dvs. för civilförsvar ulom skyddsrum. Till detla kommer beräknad kompensation för pris- och löneökningar med 27,3 milj. kr. för civilförsvar utom skyddsmm. För skyddsrum beräknas en kom pensation för pris- och löneökningar om 6,1 milj. kr. Beräkningarna framgår av följande sammanställningar. Civilförsvar utom skyddsrum Basbelopp (prislägefebruari 1976) 186 000 000 Omlokaliseringskostnaderför -l-l 295 000 Investeringar för bistånds- och katastrofutbildningen -¥ 1 (XX) (XX) Utgiftsram (prisläge ) 188 295 000 Beräknad priskompensalion februari1976 - medel- prisläge 1977/78 27 300 000 Beräknat ut/all 215 595 000 Basbelopp (prisläge ) 41 680 000 Utgiftsram (prisläge ) 41 680 000 Beräknad priskompensation februari1976- medel prisläge 1977/78 6 100 000 Beräknai ulfall 47 780 000 På samma sätt som den miliiära ramen börutgiftsramen för civilförsvar ulom skyddsrum lillfälligl höjas med eltbeloppsom motsvarar de /78 beräknade kostnaderna för attgenomföra civilförsvarsslyrelsens Prop.1976/77:74 283 Liksom under innevarande budgetår bör utgiftsramenför civilförsvar utom skyddsrum tillfälligt höjas med ell belopp som svarar motplanerade investeringar för bistånds- och katastrofutbildningen i , Medelför investeringarna anvisas av praktiska skäl under civilförsvaretsinvesteringsanslag men skall enligt beslut (prop. 6 s.44, FöU 1973:16, rskr 1973:95) inle belasta civilförsvarels utgiftsram. Liksomför det miliiära försvarel bör som jag lidigare har anfört medel försysselsättningsstimulerande åtgärder under tolfte huvudtiteln ställas till förfogandeför all beiala byggnadsarbeten, maleriel m. m. för civilförsvaret. Efter samrådmed chefen för fömtsätter jag att sådana medel fårdisponeras utöver utgiftsramarna till ell belopp av 5 milj. kr. För innevarandebudgetår har vid 1975/(prop. 1975/76:100 bil. 6, FöU1975/76:32, rskr 1975/76:273)bemyndigal regeringen atl justera utgiftsramen förcivilförsvaret med hänsyn lill prisutvecklingen enligt nelloprisindex. Jagförordar alt regeringen inhämtar elt motsvarande bemyndigande förutgiftsramarna för civilförsvaret för budgelårel 1977/78. Jag vill erinra omvad jag haranfört i del föregående om vissa tekniska förändringar vid beräkningav prisregleringen under löpande budgelår. Genom nyssnämnda beslul har vidarebemyndigat regeringen att jusiera utgiftsramen för civilförsvaret på gmnd avöver- eller undeminyttjande av ramen för /76 enligl de reglersom anlogs av riksdag. 1 det föregående harjag förordat attunderulnyttiande av utgiftsramarna får lillgodoräknas kommande budgelår medhögsl 2 96 av basbeloppet. överskridande av utgiftsramarna bör på sammasätt som lidigare föranleda en molsvarande minskning av ramarna nästföljandebudgelår. Jag förordar att regeringen inhämtar bemyndigande för budgelåret1977/78 i enlighet med dessa principer. För innevarande budgetår har genom nämndabeslut vid 1975/även bemyndigat regeringen alt avkonjunkturskäl medge överskridande av utgiftsramen för civilförsvaret. Sådaniöverskridande regleras genom molsvarande justering av utgiftsramen för elleller flera efterföljande budgetår. Ett molsvarande bemyndigande för regeringenbehövs för båda utgiftsramarna för budgelårel 1977/78 och bördärför inhämtas. I anslagsberäkningarna ingår att behållning underanslag på kapitälbudgeten tas i anspråk med 1,8 milj. kr. undercivilförsvarets rambundna investeringsanslag. För atl del totala ulfallelskall rymmas inom den lidigare angivna utgiftsramen för civilförsvar uiomskyddsrum kommer den samlade medelsförbrukningen alt regleras i samband medprisregleringen för /78. I samband med ramberäkningarna fördel militäraförsvaret anförde jag att förbudgelårel 1976/77 vid 1975/76 årsriksmöte (prop. 1975/76:100 bil. 6, FöU 1975/76:32, rskr 1975/76:273)bemyndigat regeringen att överskrida utgiftsramen för del miliiära försvarelom beredskapsbudgelen för lolalför- 1976/77:74 284 svaretsätts i kraft, dvs. vid krigsfara eller krig. bemyndigandeav samma innebördgavs också för civilförsvaret. Elt motsvarande bemyndigande behövs för budgetåret1977/78. Jag förordar därför alt regeringen inhämtar bemyndigandeatl överskrida utgiftsramarna för civilförsvaret, om det behövs avberedskapsskäl. Med hänvisning till vad jag nu haranförthemställerjag atl regeringen föreslår all 1. godkänna de rikllinjer förcivilförsvarets fortsatta ulveckling som jag har angett i del föregående, 2. för /78fastställa utgiftsramen för civilförsvar ulom skyddsrum lill 188 295 000 kr.och utgiftsramen för skyddsmm lill , båda prisläge , 3. bemyndiga regeringen attjusiera utgiftsramarna för civilförsvaret för budgelårel 1977/78 med hänsynlill prisutvecklingen enligl nelloprisindex, 4. bemyndiga regeringen alljusiera utgiftsramen för civilförsvar ulom skyddsmm för budgelårel 1977/78 pågrund av över- eller underulnyttiande av utgiftsramen för /77och 5. bemyndiga regeringen all /78medgeöver-skridande av utgiftsramarna för civilförsvaret omdel behövs av konjunktur- eller beredskapsskäl. 5.4Anslagsfrågor för /78 1976/77(bil. 27 resp. 156) harregeringen föresiagii alt, i avvakllan på särskild proposition iämnel, lill Reglering av prisstegringar lill civilförsvaret och lillCivilförsvar förbudgelårel 1977/78 beräkna förslagsanslag om 39 169 000 kr.resp. Jag anhåller all nu fala uppdessa frågor. Som framgår av del följande uppgår de slutligtbegärda anslagen inom civilförsvarels utgiftsramar på driftbudgeten lill . och på kapitälbudgeten lill . Prop.1976/77:74 285 Försvarsdepartementet m. m.