prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Som också framgår av SÖ:s förslag måstestudieraaterialet utvecklas raed avseende på såväl innehåll sora metod.Materialet bör enligt LO vara anpassat till språkbruket på arbetsplatsen. De föreslagna utbildningsmodulerna på 90studietiraraar bör enligt LO ses sora en minimilängd för utbildningen. Förarbetsplatstolkar sora redan har goda språkfärdigheter kan en utbUdningstid på2 X 90 tiramar betraktas som ett minimum. Det äremellertid sannoUkt att det finns behov av att rekrytera tolkar som behöver enmer omfattande träning i språkfärdigheter. För dessa torde utbildnmgsbehovetvara 3 X . Endast i de fall då tolken har långpraktisk erfarenhet av tolkarbete kan en utbildning på 1X90 studietiramar varatUlfyUest. Vidare bör enligt LO behovet av påbyggnadsulbildning medspecialinriktning främst på arbetarskydd beaktas. Beträffande de studiesociala frågorna utgår LO frånatl dessa raåste lösas på sådant sätt att såväl handledarna sora arbetsplatstolkarnaunder utbildningen erhåller ersättning för förlorad arbetsförtjänst och fulltäckning för eventuella utgifter i samband med utbildningen. Beträffandearbetsförtjänsten finner LO det naturligt att gäUande lagar och regler vidledighet för studier och fuUgörande av fackligt förtroendeuppdrag skalltiUärapas. Slutligen hävdar LO bestämt att arbetsplatstolkarnabör undantas från det föreslagna auktorisationsförfarandet, I övrigttillstyrker LO den föreslagna planen för utbUdning av kontakttolkar. SAF framhåller atl föreningen är starkt kritisk motSÖ:s uppskattningar vilka visar att gruppen konlakttolkar omfattar ca 7 200personer. Det är inte bekant för föreningen ora SÖ därvid beaktat attflertalet tolkar vid invandrarbyråerna inte tolkar på heltid utan har annananstäUning och därvid kan antas fungera som arbetsplatstolkar. Enannan anmärkningsvärd omständighet är enligt föreningen att SÖ:s uiredning överhuvud inte berör frågan om den tilltänkta utbildningens relation tiU destatUgt reglerade proven för godkännande av tolkar. SAF erinrar om att denutredning som låg lill grund för beslul om godkännande avtolkar visserUgen förordade att kunskapsprövningen skulle vara fristående frånutbildningen, men att utredningen framhöll att kraven påspråkfärdigheter, kunskaper, tolkningsförraåga m. m. borde utformas så att dekunde uppnås genom den kommande utbildningen av kontakttolkar. SAFframhåller vidare att föreningen i motsats tUl SÖ:s utredning anser atl det ärstatsmakternas och SÖ:s oavvisliga skyldighet att skapa garantier för atttolkutbildnmgen oavsett utbUdningsanordnare läggs upp och genomförs på ettalltigenora opartiskt och objektivt sätt. Det bör ankomraa på SÖ att fastställabindande studieplan och anvisningar särat kontrollera att dessa iakttas.Studiematerialet bör granskas och godkän- Prop.1976/77:100 Bilaga 12 452 nasbl, a, med hänsyn till objektivitetskravet, I princip sker f. n, en sådangranskning av studiematerialet för invandrarundervisningen. SAF erinrar om att SAF och LO tillsammans raedstatens invandrarverk genomförde och finansierade det första åretsförsöksverksamhet med utbildning av arbetsplatstolkar. SamtUga tre parter vardå överens om att tolkamas opartiskhet var en grundläggande förutsättning. har i sina ställningstaganden varitbunden till att enbart fraralägga sådana förslag för utbUdningen sora kan skeinom ramen för studiecirklar och ämneskurser vid folkhögskola. SAF anser attdenna begränsning varit omotiverad. Även den koramunala vuxenutbildningenborde ha kunnat komraa i fråga bl, a. av de näranda objektivitetsskälen. har, enligt SAF, raed all rättpåtalat att en lösning av de studiesociala frågoma har avgörande betydelse föratt kunna genomföra tolkutbildning i den skala som utredningen föreslår. SÖhar inte haft i uppdrag att föreslå en lösning, men frarahåUer "att enförebild härvidlag kan vara de normer sora tiUärapas i fråga om utbildningsbidragi arbetsmarknadsutbildningen". SAF instämmer i detta och anser detutomordentligt angeläget att statsmakterna löser frågan om ersättning tUltolkar som genomgår utbildning redan i samband med att beslut fattas orautbildningens utformning. Sammanfattningsvis anser SAF att iväsentliga hänseenden misslyckats raed sitt uppdrag. Ärendet borde helståterförvisas till SÖ för ny utredning, vUket dock skulle umebära en visstidsutdräkt. Om regering och riksdag inte anser sig kunna avvakta en förnyadutredning, bör de åtminstone skapa garantier för att utbildningen blir sådanatt arbetsplatstolkar och andra tolkar komraer att kunna fungera på ett sättsom överensstämmer med de i såväl som internationellt allmäntaccepterade gnmdläggande principerna för tolketik. tUlstyrker i huvudsak denföreslagna utbildningen av kontakttolkar. En väsentlig ökning av antalethandledare är en förutsättning för att få fram en väl utbildad gruppkontakttolkar. Handledarutbildningen är enligt meningavgörande för en framgångsrik utbUdnmg av det här slaget. Vidare är detviktigt att kontakttolkar ur såväl social, etisk som språkUg synvinkel behärskari de flesta fall två språk väl. Dessutom är fuUgoda studieplaner samt väl utarbetatstudiematerial viktiga utgångspunkter för att den föreslagna utbildningen avkontakttolkar skall ge önskvärt resultat. anser vidare att de förslagsom SÖ här lagt fram och de raånga svårbemästrade problem som påvisas inora dettaområde gör det nödvändigt att tillräckliga medel stäUs tUl förfogande. Det ärnu den s. k. basen skaU byggas upp, utifrån vUken senare utbUdning skaU kunnabyggas. Dessutom är det viktigt att kvaliteten på utbildningen frånbegynnelsen blir hög. Prop.1976/77:100 Bilaga 12 453 hellerglömmas bort i inledningsskedet. Den bör planeras och redan frånbörjan naturligt inlemraas i hela utbUdningspaketet, vill också påpeka atlstudieförbunden i de fall de fungerar sora enda utbUdningsanordnare avhandledamtbildning för kontakttolkar måste tillföras ett tiUskott om ca 200 000kr. för att kunna genomföra sådan utbildning. SÖ har därvid i sina beräkningarutgått från att all verksarahet i första hand skaU finansieras överfolkhögskoleanslaget, vilket enligt förraenande intekan förutsättas. LO har vidare i särskild skrivelse hemställt attregeringen för att avhjälpa den besvärande tolkbristen, främst vad avserarbetsplatstolkar samt vissa grupper av kontakttolkar, måtte vidta snabbaåtgärder som kan leda till en utbildningsverksamhet av önskvärd orafattning. Försöksverksarahet raed utbildning av kontakttolkarfinns , Verksaraheten har bedrivhs dels soraintensivkurser på folkhögskolor, dels sora studiecirklar. Maj:t uppdrog åtskolöverstyrelsen (SÖ) att med ledning av erfarenheterna frånförsöksverksamheten raed utbUdning av kontakttolkar särat raed beaktande av vadsom anförts i statsverkspropositionen (prop, 1974: 1 bU, 10 s. 437) utarbetaen plan för utbUdning av kontakttolkar. Vidare angavs att som utgångspimktborde gälla att utbildningen skuUe genoraföras enligt de regler som gäller fördels studiecirkelverksärahet, dels äraneskurser vid folkhögskola. SÖ konstaterar att antalet personer med utländskhärkomst i uppgår till ca 700 000, samt att bruttoinvandringen uppvisarstora årliga variationer. SÖ konstaterar vidare att tolkservice ofta ar den avgörandeförutsättningen för att invandrarna skall kunna fungera i det svenskasamhället, med dess utveckling inom t, ex, det arbetsrättsliga området. Jagdelar härvid SÖ:s uppfattning att behovet av tolkservice kommer att bestå underöverskådlig framtid. Inom SÖ gjorda uppskattningar visar att gruppenkontakttolkar orafattar ca 7 200 personer. Kontakttolkarnas huvudsakligaverksamhet orafattar huvudorarådena socialtolkning, sjukvårdstolkning,arbetsplats-och arbetsraarknadstolkning samt rättstolkning. Inom försöksverksamhetens ram har ca 1 600kontakttolkar deltagit i utbildning. För /77 har anvisats ,, vilket medger en utbildning av ca 60 kontakttolkar. Jag finner del nunödvändigt att det sker en kraftig utbyggnad av denna utbUdning, /76 pågår försöksverksamhet med högre tolkutbUdning viduniversitetet i , SÖ finner det angeläget att det bildas ensararådsgrupp raed representanter från utbildningsanordnare av Prop.1976/77:100 BUaga 12 454 kontakttolkutbUdningoch den högre tolkutbildningen. Jag har samma uppfattning som SÖ, men anserockså att representanter för dera som använder sig av tolkarnas tjänster böringå i gruppen. Jag avser att föreslå regeringen att uppdra åt SÖ att bildadenna grupp, SÖ beskriver utbUdningsbehovet i termernagrundutbUdning och fortbUdning, GrundutbUdningen bör bli del vanliga förkonlakttolkar sora har ägnat sig åt tolkuppdrag , medanfortbildning bör bli det vanliga för kontakttolkar som har ägnat sig åttolkuppdrag eller som har deltagit i någon kurs inomförsöksverk-sarahetens rara. Jag delar SÖ:s uppfattning. Jag delar även SÖ:s uppfattning att raålet förutbildning av kontakttolkar är att den enskUde invandraren skall få en fullgodtolkservice vid kontakter raed rayndigheter, företag och organisationer. Dettainnebär att tolkutbildningen raåste innehålla en god orientering ora sociala,kulturella och politiska förhållanden i såväl invandrarnas heraland sora iSverige, särat rent tekniskt tolkningskunnande och kännedom om tolkningensetiska och psykologiska krav. Den hittillsvarande försöksverksamheten bygger påhuvudorarådena socialtolkning, sjukvårdstolkning, arbetsmarknads- ocharbetsplatstolkning samt rättstolkning. Kurstyperna orafattar oUka former sorastudiecirkelverksärahet under 72 studietiraraar, korabinationer rneUan studiecirkeloch ämneskurs, ämneskurser i två etapper, veckoslutskurser särat 32 veckorsämneskurser. SÖ anser att de nuvarande kurserna med 72 studietimraar perhuvudområde är för lite och föreslår i stället per huvudområdesamt att särskilt statsbidrag tUl studiecirklar skall utgå med . 50 öreper studietimme. Erfarenheten från ära-neskurserna vid folkhögskolor visarenligt SÖ att den för folkhögskolan genomsnittliga lärartätheten 2,2lärartimmar är otillräcklig vid kontakttolkutbildning, SÖföreslår därför att lärartätheten får motsvara rainst 3,3 lärartiramar perdeltagarvecka. Jag har beräknat resurser i enlighet raed SÖ:s förslag. Förstudiecirklar bör ett särskilt bidrag på , per studietirarae utgåfrån detta anslag, utöver det statsbidrag som utgår för allmänna studiecirklarutan tiUäggsbidrag från anslaget Bidrag till studiecirkelverksärahet. Förfolkhögskolkurser bör ett särskill bidrag på 1,1 lärärtirarae utgå från dettaanslag, utöver det statsbidrag sora utgår för folkhögskolkurs från anslaget BidragtUl folkhögskolor ra, ra. Det är min uppfattning att kontakttolkutbUdningskall kunna anordnas som studiecirkel, ämneskurs, kombination mellanära-neskurs och studiecirkel särat som lång ämneskurs vid folkhögskola. Den hittiUsvarande handledarutbildningen har enligtSÖ:s beräkningar omfattat ca 70 handledare. Dessa handledare saknar i stor orafattningerfarenhet från folkbildningsarbete och är i behov av praktisk-pedagogiskfortbildning. Dock är huvuddelen av handledarutbUdningen att betraktas som en grundutbildning.För att den orafattande kontakt- Prop.1976/77:100 BUaga 12 UtbUdningsdepartementet 455 tolkutbildningsom jag förordar skaU kunna genomföras har jag beräknat ca . för enutbyggd handledamtbildning. Jag delar SÖ:s uppfattning att det ärutbUdningsanordnarna som själva skall formulera de krav på önskade kunskaperoch egenskaper som skall ställas på handledarna. En förutsättning för att utbildningen skall kunnagenoraföras är enligt SÖ att del finns tillgång till studiematerial. Jag anseri likhet med SÖ att detta är en självklarhet, varför jag har beräknat 110 000kr. för framtagning av studieraaterial, SÖ bör få i uppdrag alt efter sararåd raedstudieförbund, folkhögskolor och andra intressenter utse de utbildningsanordnaresom skall disponera särskilda resurser för adrainistrativa och pedagogiskaraerkostnader. Jag har beräknat ca , för detta ändaraål. Vidfördelning av dessa raedel bör hänsyn tagas till regionala förhållanden ochbehovet av kontinuitet i verksamheten. Det är enligt SÖ viktigt att inforraationen oradenna utbildning når de personer sora är intressanta ur rekryteringssynpunkt.Jag har i enlighet raed SÖ:s förslag beräknat ca . Ansvaret för genomförandet avkontakttolkutbUdningen bör enligt SÖ åvila utbildningsanordnarna. SÖ böransvara för långsiktiga bedömningar av utbildningsbehovet,anslagsfraraställning, medelsfördelning och tUlsyn över verksamheten. De av SÖcentralt framstäUda litteraturlistorna och kompendiema bör enligt SÖ hastäUning av rekoramerida-tioner. Samraa gäller för av SÖ utarbetade kurs- ochstudieplaner. () frarahåller att det är ettoavvisligt krav att undervisningen blir objektiv, samt att SÖ fastställerbindande läroplaner. Jag finner det helt riktigt att den traditionella frihetsom gäller för studiecirkelverksärahet och för folkhögskolorna inteåsidosätts. Det bör därför ankoraraa på SÖ att endast faststäUa de övergripanderaålen för tolkutbildningen. Enligt SÖ finns det ett oraedelbartutbildningsbehov av samtliga ca 7 200 kontakttolkar. UtbUdningen bör dockenligt SÖ genoraföras , och för varje tolk i genomsnittomfatta två huvudområden. Jag finner detta angeläget och har beräknat medelför utbildning av ca 1 800 kontakttolkar under /78, så attvarje tolk i genorasnitt får utbUdning inom två huvudoraråden, LO anser i såväl skrivelse som i remissyttrande altdet område där det är angeläget raed omfattande åtgärder ärarbetsplalstolkningen, särat att fackföreningsrörelsen har huvudansvaret föratt utbildningen utforraas på ett sådant sätt att den överensstäraraer raedfackföreningsmedlemraarnas intresse. Jag är inte nu beredd att förorda enytterligare ökning av utbildningskapaciteten utöver 1 800 platser /78, men jag förutsätter att en betydande andel av dessa platseranvändes för ut- 1976/77:100 Bilaga12 456 Det ankommer på regeringen att meddela närmarebestämmelser i frågan. I fråga om ersättning för förlorad arbetsförtjänsthänvisar LO lill gällande lagar och regler vid ledighet för studier ochfackliga förtroendeuppdrag, I övrigt saknar jag underlag föratt kunna ta ställning tiU studiestödsfrågan. Jag har under detta anslag beräknat ,(fördelade på undervisning, handledarutbildning, studiematerial ochadministration). Det bör få ankomma på regeringen att ändra fördelningen mellande olika posterna inom det angivna beloppet. Som jag har angivit kommer jag att föreslåregeringen att för lägga fram en särskild proposition omfolkhögskolan, I den mån de förslag om förändrat statsbidragssystem som jagdärvid avser att föreslå kan komma alt påverka beräkningen av statsbidrag förutbildning av kontakttolkar avser jag att återkomma till regeringen med deförslag som behövs. De medel som kvarstår vid utgången av budgetåret1976/77 på det hittillsvarande reservationsanslaget Bidrag tiU särskildavuxenutbildningsåtgärder, anslagsposten 3, bör få föras över tiU del nyaanslaget Bidrag till kontakttolkutbildning. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1, till Bidrag lillkontakttolkutbildning för /78 anvisa ett förslagsanslag av ,, 2, reserverade medel på anslagetBidrag till särskilda vuxenutbildningsåtgärder, anslagsposten 3, /77 överförs lill detta anslag, 3, statsbidrag får utgå förutbildning av kontakttolkar ra, m, i huvudsak i enlighet med vad jag här harförordat. 1976/77:100 Bilaga 12 457 G. STUDIESOCIALA ÅTGÄRDER Ett av de viktigaste raålen för de studiesocialaåtgärderna är att rainska de sociala faktorernas betydelse vid valet efter denobligatoriska skolan dels mellan fortsatt ulbildning och annan verksarahet,dels mellan yrkesinriktad utbildning och utbildning som förberedelse för högrestudier. Det studiesociala systeraet orafattar studiehjälpoch studiemedel. Studiehjälpen utgår i förra av studiebidrag, resetillägg,inackorderingstillägg samt inkomstprövai tillägg och behovsprövat tiUägg.Studieraed-len är indexreglerade och utgår per läsår om nio raånader med 140 %av basbeloppet enligt lagen om allmän försäkring. Dessutom kan bam-tillägg utgåmed av basbeloppet per läsår om nio raånader för varje barn . Fr. o, m, ulgår också ettsärskill studiestöd lill vuxna i form av tim- och dagstudiestöd samt särskiltvuxenstudiestöd. Detta stöd finansieras genom en särskild arbetsgivaravgift,vuxenutbildningsavgiften, om på lönesuraraan. Flera förslag ora reforraer på studiehjälpens ochsludieraedlens oraråden har aktualiserats av centrala studiestödsnäranden(CSN) i dess anslagsfraraställning för /78. I fråga orastudiehjälp har CSN bl, a. föreslagit höjning av inkorastprövat ochbehovsprövat tillägg och av rese- och inackorderingstillägg. Påstudieraedelssidan föreslås bl. a. höjt raaximibelopp, höjd bidragsdel samthöjd fribeloppsgräns för makes inkomst. (U 1975: 16) skaU se över hela det studiesociala systemet. Jag räknar med attuiredningen komraer att lärana endiskussionspromeraoria med principieUa synpunkter på studiestödets utformningför studerande inom gyranasieskolan, högskolan och andra sludiestödsberättigadeutbildningar. Pågrundval av förslag års studieraedelsutredning har Kungl. Maj:tuppdragit åt CSN att utveckla ett inforraationssystera för behandling avstudieraedelsärenden (prop. 1974: 14, SfU 1974: 19, rskr 1974: 265). Jag har idet följande beräknat medel för att CSN skall kunna utveckla ettinforraationssystera för hela studiemedelssysteraet raed sikte på att det skaUvara i funktion . fattade en rad beslut omåtgärder på vuxenutbildningens område. infördes ettsärskilt studiestöd för vuxna för såväl längre som kortare studier. /77 uppgår antalet särskilda vuxenstudieslöd till drygt 8 000,an- Prop.1976/77:100 Bilaga 12 458 talettimstudieslöd tiU 29 000 och antalet dagstudiestöd tUl 9 550, CSN harföreslagit förbättringar i fråga om timstudie- och dagstudiestöd samt ett ökatantal vuxenstudieslöd. Såväl i (LO) somTjänstemännens centralorganisation (TCO) har i skrivelser till regeringenanslutit sig till CSN:s förslag ora antalet vuxenstudiestöd och vuxenstudiestödensbelopp, LO och TCO har vidare motsatt sig att inkomsterna från vuxenutbildningsavgiftenanvänds för att finansiera annan verksarahet. Organisationema förordar attvuxenutbildningsavgiften höjs. LO har bl. a. krävt en prioritering av tim- ochdagstudiestöden, medan TCO frarahållit bristen på vuxenstudiestöd för längrestudier. Jag förordar nu efter sararåd raed chefen förbudgetdeparteraentel att vuxenutbildningsavgiften höjs till från den 1januari 1978. Med den höjningen komraer det under /78 att finnasutryrarae för ca 10 000 särskilda vuxenstudiestöd, 57 000 tirastudie-stöd och19 000 dagstudiestöd. Dessutom förordar jag att internat- och inkomslbidragenför dagstudiestöden höjs samt att timersättningen för timstudiestöden höjs. beslutade atl ett särskiltstudiestöd skulle införas för dera sora deltar i nuvarandeundervisning på grundskolenivå och som fått ofullständig eller ingenundervisning (grundläggande utbildning för vuxna). hade deltagare idenna utbildning inte varil berättigade tUl studiestöd. Det nya stödet utgårunder vissa förutsättningar för rainst 5 och högst iveckan. Varje deltagare som uppfyller villkoren kan få studiestöd för högst , CSN har bl. a. föreslagit en höjning av det beloppsom utgår i studiestöd . Jag kommer i det följande att förorda vissaförbättringar av studiestödet för utbildningen i fråga som, enligt var jagtidigare förordat, i forisättningen kallas grundutbildning för vuxna. Regeringen har i tilläggsdirektiv den 28 oktober1976 gett studiestödsutredningen i uppdrag att skyndsamt utarbetakostnadsberäkningar för en avveckling av prövningen raot raakes ekonomi istudieraedels-systemet, Ufredningen har i enlighet med dessa direktiv ocksåkommit in raed en promemoria, I denna lämnas en redogörelse för de nuvarandereglerna i fråga ora raakeprövning. Utredningen redovisar också hur makarsinbördes förhållanden har utvecklats i ekonomiskt och fa-miljerättsligthänseende. Slutligen skisserar utredningen några tänkbara raodeUer för enavveckling av makeprövningen samt beräknar kostnader för de olika alternativen.Jag har beräknat medel för en höjning av fribeloppsgränsen för makes inkorastvad avser tilldelning av studiemedel. Min målsättning är att successivt underen treårsperiod hell avskaffa prövningen mot raakes inkorast vad avser bådetUldelning och återbetalning av studieraedel. 1976/77:100 BUaga12 459 I del följande föreslås vissa uppräkningar av bl,a, förlängt barnbidrag, studiebidrag, resetUlägg, inackorderingstiUägg ochbehovsprövat tillägg samt höjda inkomstgränser för inkomst- och behovsprövadetill-lägg. Regeringen har fastställt nyorganisation för studiemedelsnämnderna med verkan fr, o, ra, ,Den nya organisationen svarar bättre mol närandernas nuvarande och fraratidaarbetsuppgifter. Jag har dessutora beräknat en resursförstärkning till studiemedelsnämndema,så att de långa väntetiderna vid behandlingen av ansökan ora studieraedel iframtiden kan undvikas. Regeringen har dessutora under innevarande budgetårmedgivit överskridanden av vissa anslag till CSN och studieraedelsnärandernamed . m. ni. 1975/76Utgift 22 794 524 1976/77Anslag 22 531000 1977/78 Förslag 30 833 000 Centrala studiestödsnäranden (CSN) är enligtinstruktion (1974: 433, ändrad : 1205) central förvaltningsrayndighetför ärenden om studiesocial verksamhet och därmed samraanhängande frågor i denraån sådana ärenden ej ankoraraer på annan rayndighet. Nämnden är centralmyndighet för studiemedelsnämnderna och för de fr. o. ra. /76inrättade vuxenutbUdningsnäranderna, CSN:s delegation för utländska studerandehandlägger frågor rörande utländska studerandes forraella rätt till svensktstudiestöd. Studieraedelsnäranderna handhar ärenden orastudiemedel samt särskilt vuxenstudiestöd för högskoleutbUdning, Förstudiemedelsnämnderna gäUer instruktion (1965: 745, ändrad : 1212), För vuxenutbildningsnämnderna gäUer instruktion(1975: 394, ändrad 1975: 1215), CSN föreslår att anslaget Administration av ochinformation om vuxenstudiestöd m, ra. i tillämpliga delar (delposten 3 MedeltiU centrala studienämndens administration för vuxenstudiestöd ra. fortsättningsvidhänförs till anslaget ra, ra. 1976/77:100 Bilaga 12 UtbUdningsdepartementet Beräknad ändring 1977/78 därav för utrikes resor (3 000) (+ 21 000) (+ 9000) + 5 212 0001 + 5 195 000 (+ 230 000) (+ 9 000) 22 531 000» + 12 352 000 1Inkl, anslag G 8: 3 Medel till CSN:s administration för vuxenstudiestöd m. m.med . CSN föreslår att . avseende kostnaderna för vuxenstudiestödetsadministration avgiftsfinansieras. » Under budgetåret har anslagsöverskridandemedgivits med . Pris- och löneoraräkning m. ra.3 661 000 kr. I O-alternativet förordar centralastudiestödsnäranden (CSN) en minskning på personalsidan med 10,5 tjänster,varav 5,5 tjänster på CSN. Förslaget ora personalnunskning skulle innebära enminskning av två tjänster vid tiUsynsenheten, vUket skuUe få allvarligakonsekvenser för anvisnings-, informations- och uppföljningsarbete gentemot delokala och regionala studiestödsorganen. En tjänst vid återbetalningsenhetenmåste dras in, vilket medför väsentUgt sämre bevakning av återkravs-ärenden medåtföljande nedgång av effektiviteten i denna verksamhet. Vid beviljningsenheteninnebär en minskning med 0,5 tjänst att håndläggningstiderna för bl. a.studiehjälpsärenden ökar med åtföljande konsekvenser för de studerande. Vidaremåste två tjänster inom den administrativa enheten dras in. så skerkoraraer bl, a, CSN:s blankett-distribution att påverkas raycket kraftigt. Ettgenomförande av O-alternativet på omkostnadssidan skulle främst innebäraminskad tiUsyns- och korifererisverksamhet samt en nedskäming av blankett- ochpublikations-verksamheten. En personalminskning vid studiemedelsnämndernakommer bl. a, att raedföra en ytterligare förlängning av behandlingstiderna förstudiemedelsansökningar, CSN har föreslagit en oraorganisation avstudieraedelsnämndernas kanslier fr, o, ra. , Förslaget innebär att en basorga- Prop.1976/77:100 Bilaga 12 461