prop · G00374 · 1976-12-31 00:00:00 — Sjuktransponkapacilelen behöver kraftigtförbättras vilkel kan ske dels genom en helikopterorganisation, dels genom attsjukvården tillförs bussambulanser. Beräknade koslnader för övrigt lolalförsvar förperioden /78-1981/82 fördelade på handlingsvägar och program framgår avföljande sammanställning (prisläge , löneläge 1975; milj. Ledning m. m. 1976/77:74 *" 331 2"-' 1.046,6 534,0 Försvarsuiredningen konstaterarinledningsvis i sitt första betänkande (SOU 1976:5) att underiagel för dessöverväganden rörande övrigt totalförsvars framtida utveckling är bältre än delunderiag inom delta område som stått till lidigare försvarsutredningarsförfogande. Eftersom planeringsförutsättningarna till övervägande delen nuvaril gemensamma för totalförsvaret har möjligheterna förbättrats all görasamlade överväganden rörande den framtida utvecklingen. Försvarsuiredningenuttalar att del är nödvändigl atl fortlöpande samordna planläggning förverksamheten under kriser och krig samt förberedelserna härför i fred. 1 fråga om övrigi totalförsvaranför försvarsuiredningen vidare alt den krigslida verksamhelen måste bedrivasmed ulgångspunkl i de fredstida resursema vilka kompletteras genomberedskapsåtgärder i olika grad. Förändringar i samhället, vilka ändrarefterfrågan i fred och därigenom påverkar de olika verksamheternas utformningoch resurser är en annan viktig fakior vid planeringen av övrigi totalförsvar.I flera vikliga avseenden bedöms sådana förändringar medföra all ökade resurserkan disponeras i krig, i andra att ökad sårbarhet medför ökade behov avsärskilda beredskapsåtgärder. Försvarsuiredningen anför all mångaverksamhetsområden inom övrigt totalförsvar har uppgifter i krig som innebärall undersiöd i olika former skall lämnas ål del miliiära försvaret,civilförsvaret och del ekonomiska försvarel. Andra verksamhetsområden är av merafristående karaktär. Av della följer atl stora delar av övrigi totalförsvar försina beredskapsålgärder och för sin verksamhet under kriser och krig ärberoende främst av del miliiära försvaret, men även av civilförsvaret och detekonomiska försvaret. understrykerbetydelsen av en effektiv samordningsverksamhet i fred så att konsekvensuppnås i alla beredskapsåtgärder. Beträffande uthålligheten inom deolika verksamhetsområdena inom övrigt totalförsvar kan inte några generelltgällande regler anges bl. a. beroende på verksamhetsområdenas mycket olikakaraklär. Inom många områden är det nödvändigl att verksamhelen, om än iändrade former, kan bedrivas med lillräcklig effekt avavspärrning och under krig. 1976/77:74 332 exempelhärpå är sjukvården. För krigsfallet bör dock enligt utredningens mening denprincipen gälla alt det militära försvarels uthållighet inte får begränsas tillföljd av bristande insatser inom andra delar av totalförsvaret. beskriver sin syn påulvecklingen för de olika verksamhetsområdena inom övrigi totalförsvar.Utredningen anför atl den har funnil särskilda skäl att uppehålla sig vidpsykologiskt försvar samt vid frågor rörande sjukvården i krig. Belräffande inriktningen av planeringen inom övrigttotalförsvar framhåller försvarsuiredningen att till programmet Ledning m. m.har i här aktuella studiesammanhang hänförts psykologiskt försvar. Psykologisktförsvar är i första hand en verksamhel och inte en organisation. Det skiljersig från andra delar av totalförsvaret bl. a. därigenom att det i fred fordrarrelativt obetydliga ekonomiska och personella resurser för beredskapsålgärder.1 kriser och krig kan del få avgörande betydelse för vår motståndsvilja.Försvarsutredningen har, vilket redovisais i det föregående, berört psykologisktförsvar i situationer av hot, påtryckningar och olika former av angrepp motvårt land. Genom psykologiskt försvar skall försvarsvilja och motståndskraftmot främmande propaganda vid krigsfara och krig byggas upp och vidmakthållas. 1fred åstadkoms detta genom vår demokratis inneboende styrka med friåsiktsbildning, yttrandefrihet och tryckfrihet i förening med fria massmedier.Det fordras i fred allsidig information om vår värld och vår säkerhetspolitiksaml dess mål, medel och möjligheter. Sådan information böremellertid,framhåller försvarsutredningen, som bedrivas av de politiskapartierna, folkrörelserna, totalförsvarsmyndigheterna m. fl. samt som en del avundervisningen i våra skolor. försvar harinte till uppgift att bedriva lolalförsvarsinformation i fred. I situationer då påfrestningarna på allmänheten ärstora och elt slort antal lagar och föreskrifler träder i krafl kan ökadsamhällsinformation vara nödvändig för att vidmakthålla försvarsvilja ochmotslåndsanda. Del är beredskapsnämndens uppgift att förbereda dennaverksamhel som i krig skall ledas av upplysningscentralen. Med lanke påförsvarsviljans avgörande betydelse underslryker försvarsuiredningen attupplysningsceniralen måsle vara ett organ, som under regeringen aklivl lederinformationsverksamheten i krig, vilket även innefattar åtgärder mol en angriparespsykologiska krigföring. I situationer som innebär hot, påtryckningar, krigi vår närhet eller olika former av ekonomisk aggression mot vårt land är detenligt försvarsutredningens mening av avgörande betydelse alt genom snabb,saklig och effektiv informalion sprida kännedom om händelseutvecklingen ochdess risker liksom om våra försvarsåtgärder. underslrykerdärför vikten av att sådana förberedelser och åtgärder vidlas alt informalions-ochupplysningsverksamheten snabbi kan funeera i sådana situationer. redningenbetonar vidare den slora belydelsen av alt övergången från fredstillkrigsorganisation kan göras med Bibehållen hög effeklivitet'och alt psykologisktförsvar ges möjlighet atl verka med hög effekt i krig. Utredningen framhålleratt dess uppfattning i dessa frågor inte innebär någon förändring av dennuvarande principiella inriktningen för psykologiskt försvar. Den inledda utbyggnaden av lokalradioorganisationenskapar förutsättningar för en bättre informationsverksamhet till fördel förbl. a. psykologiskt försvar. Försvarsuiredningen betonar betydelsen av attlokalradions verksamhet i kriser och krig planläggs parallellt med all denbyggs upp så att medelsbehovel för beredskapsåtgärder blir så litel sommöjligl. Pressen är ell annat väsentligt medel för psykologiskt försvar. Denbör därför tillförsäkras personella och maleriella möjligheter atl fungeraunder avspärrning och krig. Ny tryckeriteknik är beroende av importerade varor.Därför krävs särskilda åtgärder för att uppnå en uthållig tidningsproduktion. En effektiv civil ledningsorganisation på olikanivåer är enligt försvarsutredningen av grundläggande betydelse för vårttotalförsvars styrka och möjligheter alt verka. måstedärför på alla nivåer tillförsäkras möjligheter att fortsätta sin verksamhet ikrig. Utredningen framhåller i detta sammanhang viklen av att uppmärksamhetfortlöpande ägnas ål att ytterligare förbättra samverkansmöjligheterna mellancivila och militära ledningsorgan på alla nivåer. Den vapentekniskautvecklingen liksom den rörlighet över stora ytor som lorde känneieckniiframlida krig medför att ledningsorganisationens skydd särskill måsle beakiasliksom att delar av organisationen bör ges möjligheter lill ell rörligtuppträdande. Utredningen konstaterar att det råder oklarhet omett antal centrala myndigheters uppgifter och organisation i krig. Dessaoklarheter bör undanröjas. Den primärkommunala beredskapsplanläggningen bedömstill övervägande delen vara genomförd . Utredningen är angelägen atlbetona betydelsen av att den fullföljs för alla primärkommuner samtalt beredskapsplanläggningen därefter hålls aktuell genom fortlöpande översyn.För den landstingskommunala verksamheten finns beredskapsplanläggning endaslför den civila sjukvården. Utredningen förordar i detta sammanhang alllandstingen inordnas i den kommunala beredskapsplanläggningen. Samhällets beroende av telekommunikationer kommeralt öka. Utvecklingen torde leda lill ökad kapacitet hos dessa. Förtotalförsvaret innebär den ökade kapaciteten fördelar som samhälletsökade beroende av tekniken kan öka känsligheten för störningar i dessakommunikationer. anser alt för att denna känslighet skallminska bör sådana åtgärder vidlas som kan förslärka de mest avgörandefunktionernas uthållighet även fortsättningsvis. Sådana åtgärder kan avse reservtelefon-slationer,transportabel utrusining och skydd för telex- och datanät. Avslutningsvisframhåller försvarsutredningen beträffande programmet ledning betydelsen av attberörd personal ges sådan utbildning alt beredskapsplanerna 1976/77:74 334 kangenomföras och avsedd krigsverksamhet snabbi kan inledas och däreflervidmakthållas. I fråga om programmet Viss polisverksamhet harförsvarsutredningen inte funnit anledning av förorda några principiellaförändringar. Utredningen understryker polisverksamhetens stora betydelse föratl förhindra sabotage och andra former av störningar, för alt medverka igräns-och samt för att möla överraskande angrepp mot värt land.Polisens försvarsuirustning och försvarsuibildning bedömer utredningen somtillfredsställande. Ett problem av stor betydelse för polisverksamheten är denminskning av personalstyrkan som blir följden när försvarsmakten ochcivilförsvaret mobiliseras. erinrar i detta sammanhang omalt utredningen i annat sammanhang har förordat alt totalförsvaretspersonaltillgångar ses över. och civilförsvarsslyrelsen hartidigare föreslagit att civilförsvarels ordnings- och bevakningsenheler skallföras över från civilförsvaret till polisväsendet. Försvarsutredningenförordar en sådan överföring men framhåller all före ell slutligtställningslagande fordras ytteriigare belysning av främst kostnadsaspekterna. Beträffande programmet Sjukvård anförförsvarsutredningen all sjukvården i krig väsenlligen bygger på de fredstidasjukvårdsresurserna. Den utveckling av fredsresurser som kan förutsesinnebär en avsevärd utökad kapacitet inte minst ifråga om tillgång på läkareoch annan medicinalpersonal. Vid krigsorganisering förstärks resursemaytterligare genom mobilisering av militära sjukvårds- och sjukiransportorgan,utökning av antalet vårdplatser och genom atl medicinalpersonal som inie ärverksam i fred las i anspråk. Den ökade belastningen på sjukvården underkrigsförhållanden kommer all medföra all fredslida normer och standard förbehandling och vård måste ändras. Försvarsuiredningen är dock angelägen allundersiryka all varje skadad - civil eller militär - skall kunna ges en medhänsyn till omständighelerna godtagbar sjukvård. bedömer utredningenvara av den största betydelse bl. a. för alt molslåndsviljan skall kunnaupprätthållas. De studier och ulredningar som genomförts inomsjukvårdsområdei har visal alt sjukvårdsresurserna i flera avseenden är heltotillräckliga under avspärrning och i krig eller alt de inle kan ulnyttiasrationelll. har funnit det synneriigen angeläget altbristerna snabbt undanröjs. Uiredningen har bedömt atl en avsevärt störreeffekt skulle kunna uppnås om andra principer för att utnyttja de samladeresurserna tillämpades. anser det väsentligt atl ulgåfrån atl elt krig för vår del berör hela samhället och all vårt försvarfömtsäiter hela samhällets samlade ansträngningar. Hälso- och sjukvårdenskall, oavsett om den sjuke eller skadade är civil eller militär, främst minskadödlighet och invaliditet saml ålerföra personal i sin verksamhet. Detla arenför samhället gemensam Prop.1976/77:74 335 angelägenhetoch leder enligt försvarsuiredningen mot en så långt möjligl gemensamkrigsorganisation för hälso- och sjukvård. Ansvaret för att planlägga och ställa om denallmänt civila hälso- och sjukvården till krigsorganisation åvilarsjukvårdshuvudmännen med utgångspunkt i av meddeladeanvisningar. Sjukvårdshuvudmännen ansvarar även för driften avkrigsorganisationen medan däremot ledningen i övrigi vid krigsorganiseringövergår lill länsstyrelserna. understryker i detlasammanhang betydelsen av att ansvar i fred för viss verksamhet bör följas avansvar atl förbereda, genomföra och leda samma verksamhet i krig. Därav följerenligt försvarsutredningen att sådana ålgärder bör vidlas altsjukvårdshuvudmännen kan åläggas sin del av ansvaret för ledning och drifl avsjukvården även under krig liksom för förberedelser härför i fred. Genomförda studier har påvisat altsjukvårdsresurserna i krig är hell otillräckliga inom vissa delar av landet.Bristerna har därvid visal sig vara störst i fråga om kirurgiskoperationskapacilel. Mol denna bakgrund bedömer försvarsutredningen det somnödvändigl att sådana ålgärder vidlas all även civil kimrgisk kapacitet kankraftsamlas lill aktuella delar av landet och där beredas möjlighet att snabbtkomma i verksamhet. De sjuktransportresurser som disponeras med nuvarandeorganisation är otillräckliga. För att öka möjligheterna att påbörja behandlingav skadade tillräckligt snabbt skulle del vara önskvärt alt i störreutsträckning kunna disponera helikoptrar för transport av skadade.Försvarsutredningen anser atl civila och miliiära helikoptrar inom landet börkunna betraktas som gemensamma tillgångar för totalförsvaret. Med ell sådani synsättskulle de samlade helikopieriill-gångarna i krig kunna utnyttias alltefterlägels krav. Det skulle även innebära att militära helikoptrar i fred bordekunna utnyttias i viss utsträckning för bl. a. sjuktransporter.Försvarsutredningen förordar mot denna bakgrund att möjligheterna att med enlämplig fördelning av kostnadema öka he-likopterkapaciieten inom landet närmareundersöks. För att resurserna för sjukvård och sjuktransporterskall kunna utnyttjas rationellt behövs en elTektiv ledningsorganisation.Försvarsutredningen bedömer nuvarande organisation med central och högreregional sjukvårdsledning som i princip lämplig. anseremellertid att sjukvårdshuvudmännen bör tillförsäkras erforderiigt inflyiande idessa organ. Del bör övervägas alt organisera en lägre regionalsjukvårdsledning med representanter för försvarsområdesstab, länsstyrelse ochsjukvårdshuvudmän. Detta skulle motsvara inflytandet i den högre regionalasjukvårdsledningen. Den regionala sjukvårdsledningen bör i princip leda allacivila och militära sjukvårds- och sjukiransportorgan. Effektivitet ochsnabbhet fömtsätter att de olika organen för sjukvårdsledning tilldelasrelativt vidsträckta befogenheler. Försvarsuiredningenanser vidare atl utbildningen avseende hälso- och 1976/77:74 336 sjukvårdi krig bör förbättras såväl för medicinalpersonal som för viktigareadminislrativ personal. Det torde vara lämpligt alt sådan utbildning till storadelar bedrivs gemensamt för totalförsvaret. Uthålligheten rörande sjukvårdsmateriel ochläkemedel har behandlats av försörjningsberedskapsuiredningen i betänkandet(SOU 1975:57). Varuförsörjning i kristid. biträder detframförda förslaget att uthålligheten avseende sjukvårdsmateriel och läkemedelbör förbättras. förordar i detta sammanhang vidare avsjukvårdshuvudmännen får ett ökat ansvar för den beredskapslagrade materielsom avses bl. a. för beredskapssjukhusen. Beträffande skyddel av personal, patienter ochviktigare sjukvårdsfunktioner vill försvarsuiredningen förorda attuppmärksamhet ägnas åt möjligheterna att skapa skydd för avgörandesjukvårdsfunktioner, främst kirurgi. Dessa möjligheter bör särskilt beaktas vidny- eller ombyggnad av bl. a. akutsjukhusen och den öppna sjukvårdens lokaler.Därigenom kan kostnaderna begränsas. Försvarsuiredningen anmäler avslutningsvis omsjukvården i krig alt en närmare undersökning måste göras av dels hurfinansieringen av sjukvårdens beredskapsålgärder bör ske mot bakgrund av härangiven inriklning, dels vilka administrativa och författningsmässiga ålgärdersom behövs. Till försvarsutredningens förslag har fogals vissare.servalioner. Dessa återges under avsnittet 4.1.4. Belräffande den fortsatta utvecklingen av övrigitotalförsvar vill jag anföra följande. Jag vill i likhet med försvarsuiredningeninledningsvis framhålla alt det underiag som föreligger för att överväga denfortsatta utvecklingen av de verksamheler, som inryms i begreppel övrigilolalförsvar, är bältre än lidigare. Härigenom har skapats goda förutsättningarför atl finna samlade och väl avvägda lösningar rörande inriktningen av övrigttotalförsvar på sikl. framhåller ett antal faktorersom enligt utredningen bör vara styrande för verksamhelen. Jag ansluler migtill vad uiredningen anför i dessa avseenden. Sålunda måste den krigslidaverksamhelen bedrivas med utgångspunkt i de fredstida resurserna. Dessakompletteras sedan i olika grad genom beredskapsålgärder. Vidare måste iplaneringen av övrigt totalförsvar beaktas de förändringar i samhället, sompåpekar de olika verksamheternas utformning och resurser. Förändringarna kankomma all medföra att i fiera viktiga avseenden ökar de resurser som måstedisponeras i krig, i andra all sårbarheten ökar och leder till slörre krav påberedskapsåtgärder. Enligt min mening är del fullt möjligt atl i storutsträckning re- Prop.1976/77:74 337 ducerade krav på särskilda beredskapsåtgärder som följer av utvecklingen inom deolika samhällssektorerna. Härför krävs dock att dé som planerar vårt samhälleär medvelna om och beaktar de konsekvenser för försvarsberedskapen somalternativa lösningar innebär. Härigenom skulle säkerställas all sådanaalternativ om möjligl inte väljs, som direkt motverkar totalförsvaretsiniressen. Jag vill här också erinra om atl jag i det föregående har framhållitalt det är betydelsefullt och nödvändigl alt hänsyn las i samhällsplaneringenäven till totalförsvarets behov. 1 krig syftar många av verksamhetsområdena inomövrigi totalförsvar till alt lämna understöd i olika former ål det miliiäraförsvaret, civilförsvaret och del ekonomiska försvarel. Andra verksamhetsområdenär av mera fristående karaklär. Jag finner del angeläget all framhålla allhärav följer atl stora delar av övrigt totalförsvar för sina beredskapsålgärderoch för sin verksamhel i krig är beroende av främsl del miliiära försvarel. Delär därför av största betydelse all beredskapsålgärderna inom de berörda verksamheternasamordnas så att konsekvens och sammanhang säkerställs i alla led. Kraven på uthållighet för de olika verksamheternainom övrigt totalförsvar kan inte anges med några generella regler. a. på de olika verksamhetsområdenas mycket skiftande karaklär. Jag ansersom försvars-utredningen all del inom många områden är nödvändigl allverksamhelen - om än i ändrade former - kan bedrivas med tillräcklig effektunder avspärrning och under krig. Jag delar också försvarsulredningens meningalt för krigsfallet måste den principen gälla att det militära försvaretsuthållighet inle får begränsas på gmnd av brisler inom andra delar avtotalförsvaret. Jag övergår så till alt behandla inriktningen av deolika programmen. Beträffande programmet Ledning m. m. har lill detla programoch i här akluella sammanhang hänförts psykologiskt försvar. Genom psykologisktförsvar skall vår försvarsvilja och motståndskiaft mot främmande propaganda vidkrigsfara och krig byggas upp och vidmakthållas. Jag finner det angelägetunderstryka att i fred åsiadkommes detta genom den inneboende styrkan i vårdemokrati med fri åsiktsbildning, yttrandefrihet och tryckfrihet i förening medfria massmedier. Del fordras i fred allsidig information om vår omvärid ochvår säkerhetspolitik samt dess mål, medel och möjligheter. Enligl min meningbör sådan information liksom bedrivas av de politiska partierna,folkrörelserna, totalförsvarsmyndigheterna m. fl. samt som en del avundervisningen i våra skolor. Jag vill framhålla att beredskapsnämnden förpsykologiskt försvar inte har lill uppgift atl bedrivalolalförsvarsinformation i fred. har atl planlägga delpsykologiska försvarels verksamhet i krig saml bedriva utbildning ochforskning. har understmkit vikten av altsådana förberedelser och ålgärder vidlas atl informations- ochupplysningsverksamheten snabbt Prop.1976/77:74 338 kanfungera i kris- och krigssituationer. Jag ansluler mig till uiredningensmening. Jag vill vidare i likhet med uiredningen betona vikten av atl övergångenfrån freds- till krigsorganisation kan göras utan atl informalions-ochupplysningsverksamheten föriorar i effekl. Jag återkommer lill psykologisktförsvar i det följande i anslulning lill all jag lar upp den genomfördaprogramplaneringen. Jag vill emellertid i della sammanhang framhålla belydelsenav all lokalradions verksamhet i kriser och i krig planläggs parallellt meddess uppbyggnad så alt minsta möjliga kostnader erfordras för beredskapsålgärder.Chefen för kommer i del följande (bilaga 5) alt lämnaförslag till rikllinjer för den fortsatta ulvecklingen av försvarsberedskapenvid . Vidare måsle åtgärder vidtas för all säkerställa pressensmöjligheter all fungera under avspärrning och krig. Denna fråga kommer att tasupp i det följande (bilaga 2) av chefen för . har ingående behandlatlednings- och samverkansfrågor. Jag kan i allt väsentligt ansluta mig tilluiredningens överväganden och förslag härvidlag. Sålunda är på alla nivåer eneffektiv civil ledningsorganisation av grundläggande betydelse för vårttotalförsvars styrka och möjligheter atl verka. Därför måsteledningsorganisationen tillförsäkras möjligheter att fortsätta sin verksamheli krig. Uppmärksamhet bör fortlöpande ägnas åt strävan att ytteriigareförbättra samverkansmöjlighelerna mellan civila och miliiära ledningsorgan påalla nivåer. Oklarhet råder om ett antal cenlrala myndighetersuppgifler och organisation i krig. Jag finner i likhei med försvarsuiredningendel angelägel att dessa oklarheter undanröjs. Den av regeringen nyligenulfärdade förordningen (1977:55 om vissa statliga myndigheters beredskap m. m.ulgör ett led häri. Den kommunala beredskapsplanläggningen bör snarastfullföljas och därefter hållas aktuell genom fortlöpande översyn. Landstingenbör även inordnas i den kommunala beredskapsplanläggningen. Härför nödvändigaändringar i lagen om beredskap kommer alt anmälas av chefen förkommundepartementet i det följande (bilaga 8). Han kommer även att lämnaförslag lill rikllinjer för den fortsatta ulvecklingen av den kommunala beredskapsplanläggningen. En effektiv ledningsorganisation kräver ett säkertsamband. Jag delar försvarsulredningens uppfattning atl den lekniskaulvecklingen på telekommunikationsområdet innebär dels ökad kapacitet, delsstörre känslighet för störningar. Jag finner det angeläget all sådana ålgärdervidtas så alt de mest avgörande funktionernas uthållighet kan förstärkas.Chefen för kommer i det följande (bilaga 4) attlämna förslag till rikllinjer för den fortsatta ulvecklingen av televerketsförsvarsberedskap. Jag vill avslutningsvis belräffande programmetLedning m. m. framhålla betydelsen av all berörd personal ges sådan ulbildningatl beredskapsplanema kan genomföras och avsedd krigsverksamhet snabbt kaninledas och sedan också vidmakthållas. Prop.1976/77:74 339 I fråga om programmet Viss polisverksamhet anförförsvars-utredningen atl den inte har funnil anledning förorda någraprincipiella förändringar av programmets inriklning och utformning. Jag är ensemed uiredningen om all anledning saknas all ändra programmet, ålminslone förnärvarande. Jag vill efler samråd med chefen för dockerinra om alt frågan om polisens slällning i krig övervägs av polisutredning(Ju 1975:08). Del finns därför anledning att på nytt ta upp frågan omprogrammets utformning sedan polisutredningen redovisai sina överväganden. Ilikhet med försvarsutredningen vill jag understryka polisverksamhetens slorabetydelse för atl förhindra sabotage och andra former av störningar, förgräns- och saml för alt kunna möta överraskande angrepp molvårt land. Jag anser att polisens försvarsutmslning och försvarsutbildning är ihuvudsak tillfredsställande. Däremot skapar den reducering av personalstyrkan,som uppslår om försvarsmakten och civilförsvaret mobiliseras, problem förpolisverksamheten. förhållande bör beaktas i samband med atttotalförsvarets personaltillgångar ses över. En annan fråga som påverkar programmet är depågående övervägandena om civilförsvarets ordnings- och bevakningsenheler.