prop · G003103 · 1976-12-31 00:00:00 — Del bör också övervägas vilkaverkningar som nya lösningar kan få både för produktion och distribution avupphovsrätlsliga skyddade verk. Översynen bör avse inte baraupphovsmännens rättigheter utan också de förut nämnda s. k. närståenderättigheterna. Som tidigare framhållits ärmöjligheterna för en mera grundläggande reform av upphovsrätten begränsade medhänsyn till de nordiska ländernas internationella konventionsförpliklelser påområdet. Förekomsten av ett internationellt rättssystem, som omfattareil myckelstort antal stater, är av betydande värde för del internationella kulturutbytetoch för skyddet av upphovsmännens intressen i främmande länder, och det börinte komma i fråga att man bryter sig ur delta system. 11 Kommittéer: Del II Ju:4 härmed bör den aktuella översynen syfta till att undersökavilka ändringar som kan genomföras inom ramen för nu gällande konventioner. Manbör emellertid under utredningsarbetet inte vara förhindrad att påtala behovetav ändringar i konventionerna. En del av bestämmelserna i de nordiska ländernasupphovsrättslagar torde vara mera restriktiva än vad som krävs enligt gällandekonventioner. Ordalagen i dessa synes nämligen i och för sig lämna utrymme förreformer i den riktning som åsyftas här och ger alltså vissa möjligheter allinom ramen för konventionstexterna anpassa lagstiftningen efter den rådandetekniska och samhälleliga utvecklingen. Mot denna bakgrund bör det övervägas omdet finns behov för atl införa en allmän bestämmelse om all upphovsrätisligiskyddade verk får mångfaldigas fritt, om della inte gör intrång i verketsnormala ulnytljande och inte heller oskäligt inkräktar på upphovsmannensintressen. Del torde bli nödvändigt atl komplettera en sådan generellbestämmelse med specialregler för vissa praktiskt betydelsefulla områden.Vidare måste liksom nu regler ges t. ex. om cilaträtt m. m. som behandlas isärskilda bestämmelser i . På vissa områden som behandlas i upphovsrällskommillénsförslag föreligger elt behov all snabbt få till stånd nya lagregler. Dettagäller särskilt sådan fotokopiering och inspelning av TV-program som sker förundervisningsverksamhet. Dessa frågor bör därför tas upp särskilt och behandlasi annan ordning än den allmänna översynen av upphovsrättslagsliftningen. Deriktlinjer som förut angivits bör emellertid gälla också denna del av arbetet. Nordiska ministerrådets TV-kommiltéhar lagt fram ell betänkande (NU 19/ 74) "TV över gränserna".1 betänkandet berörs bl. a. frågan om förbättrade möjligheter all mottautsändningar från andra nordiska länder. För all pröva bl. a. dessa frågor harministerrådet tillsatt en särskild nordisk arbetsgrupp. Om särskilda skäl talardärför, bör de frågor som behandlas av arbetsgruppen senare kunna tas upp isamband med den allmänna revisionen av upphovsrätten. I direktiven för den nordiskaupphovsrättskommittén anges flera konkreta exempel på bestämmelser iupphovsrätlslagen som kan kräva översyn. Både när del gäller dessa frågor ochandra som har aktualiserats sedan direktiven tillkom bör reformarbetet ske ienlighet med de allmänna riktlinjer som har i det föregående. Särskilduppmärksamhet bör ägnas de problem av praktisk natur som uppkommer när elt verkhar flera upphovsmän, en situation som blivit alltmer vanlig genom atl mångaskyddade prestationer utförs i någon form av team-work. Frågan omupphovsrättens övergång i anställningsförhållanden bör övervägas. De särskildaupphovsrättsliga frågor som aktualiseras av möjligheterna atl bearbeta verk medhjälp av modern daiabehandlingsieknik bör ocksä uppmärksammas. Detsamma gällerbelräffande nya spridningsformer för radio- och TV-program, t. ex.kommunikationssatelliter och kabel-TV. Den uppräkning av olika frågor somhär har sketi är inte uttömmande. Den allmänna översyn av upphovsrätten som nuskall ske bör innefatta en systematisk genomgång av lagstiftningen på området.Oavsett att elt huvudsyfte med den allmänna översynen är atl underlättatillgången lill upphovsrätisligi skyddade verk, bör det vara möjligt underutredningsarbetet att på sådana områden, där särskilda behov föreligger,föreslå förbättringar av upphovsmännens rättigheter. Utredningsarbetet bör inte varastrikt begränsat lill vad som ligger inom ramen för den nuvarandeupphovsrätlsliga lagstiftningen. Det bör vara möjligt all ta upp och föra framförslag även till åtgärder av annan typ som är ägnade att tillgodose dereformönskemål som har berörts i det föregående. uttalade i sillbeslul all arbetet på en allmän översyn av upphovsrätten i fortsättningen bordebedrivas i form av nationella kommittéer. 1 enlighet härmed bör särskildasakkunniga tillkallas för all göra en översyn av den svenska upphovsrätlsligalagstiftningen enligt de riktlinjer som ministerrådet har dragit upp. I ministerrådets beslut uttaladesvidare atl ordförandena i de nationella kommittéerna borde bilda ell särskiltarbetsutskott med uppgifl all samordna Del II Ju:4 Skr 1976/77:103 12 utredningsarbeteti de olika länderna. I beslutet framhölls också all kommittéerna borde strävaefler lösningar som är likartade i sak och efler att uppnå enighet i tolkningenav gällande konventioner på området. 1 anslutning härtill vill jag understrykaviklen av all den svenska utredningen arbetar i nära samverkan med de andranordiska uiredningsorganen i syfte atl, så långt del är möjligt, vidmakthålladen enhetlighet i den nordiska lagstiftningen som finns på della område. beslut åligger del arbetsutskottet atl fortlöpande underrättaministerrådet om utredningsarbetets gång. Som framgår av vad som förut har anförts harministerrådet funnit all vissa av de frågor som berörs i den nordiskaupphovsrällskommilléns belänkande, nämligen frågorna om fötokopiering ochinspelning av TV-program som sker för undervisningsverksamhet, bör las uppsärskilt och behandlas i annan ordning än den allmänna översynen avupphovsrätlslagstiflningen. Även dessa frågor bör tas upp av de svenskasakkunniga. 1 denna del bör utredningsarbetet bedrivas skyndsamt och desakkunniga bör redovisa sina förslag i dessa frågor i delbetänkande. De sakkunniga bör tills vidare inte la upp defrågor som behandlas av nordiska ministerrådets arbetsgrupp för nordisktTV-samarbele. Vid de kontakter som har tagits medorganisationerna på del upphovs-rättsliga området efler ministerrådets beslulhar - förutom synpunkter på de antagna riktlinjerna för reformarbetet -framkommit en del önskemål om åtgärder som enligt organisationerna böruppmärksammas under det kommande utredningsarbetet. Andra önskemål ochsynpunkter förelåg redan tidigare. Jag ser inte någon anledning alt la upp ochkommentera dessa . Jag vill erinra om alt de av ministerrådet antagnariktlinjerna inte innebär några begränsningar såvitt avser de frågor som kantas upp under utredningsarbetet. Vidare är riktlinjerna öppna och innebär inteall några vägar avvisas för all nå de syften som anges. Bortsett från de frågor som, i enlighet med vad jaghar angett tidigare, skall behandlas med förtur bör utredningsarbetet inledasmed en närmare kartläggning av de problem och frågeställningar som översiktligthar angetts i riktlinjerna. Denna karlläggning bör naturiigtvis ske i närakontakt med berörda organisationer på upphovsrättens område liksom med dem somi större omfattning utnyttjar upphovsrätisligi skyddade verk och prestationer. Utöver dessa påpekanden krävs inte några särskildadirektiv för de sakkunniga. 5.Översyn av lagstiftningen om personorienterad ADB-information m. m. Chefenför jusliliedepanemenlel, statsrådet , anför. Den moderna teknologin, främst ADB-iekniken, harmedfört en omvälvning av informationsbehandlingen. Den nya tekniken har efterhand fåll allt större belydelse för administration, samhällsplanering,forskning och industri. Utvecklingen måste sägas lill övervägande delen havaril till fördel för samhälle, näringsliv och enskilda. Helt naluriigt har denemellertid inte 13 Kommittéer: Del II Ju:5 Styrande och kontrollerande insatser från samhällets sidahar här som i andra liknande sammanhang visat sig nödvändiga. På grundval avolika utredningar om problem som är förbundna med datoranvändningen harslalsmaklerna lagstiftat på området och vidtagit andra ålgärdel. Störst intresse hos allmänheten har säkerligendalorlekniskens inverkan på den personliga integriteten tilldragit sig. Dettahar sin förklaring i alt ADB-tekniken bör del möjligt all samla in, bevara ochbearbeta data i en omfattning och med en snabbhet som inte har motsvarighet i frågaom informationshantering. Registrering av persondata med hjälp av ADBkan därför innebära eller i varje fall uppfattas som ett otillbörligt intrång iden enskildes integrileissfär. Fråganom skyddet för privatlivet vid ADB-regislrering uppmärksammades ganska tidigti vårt land. Den tillkallade offentlighets- ochsekrelesslagsliflningskommiltén fick sålunda i uppdrag all överväga frågan omlagstiftning rörande personorienterad ADB-information. Utredningen presenteradesill arbete i denna del i ett belänkande , och antogriksdagen ell förslag lill en särskild dalalag (prop. 1973:33, KU 19, rskr131). Dalalagen blev internationellt sett ell pionjärverk på sill område. Enligtdalalagen (1973:289) får register som förs med hjälp av ADB och som innehållerpersonuppgifter inte inrättas eller föras ulan tillstånd av en särskildmyndighet, dalainspektionen. Tillstånd skall meddelas, om del saknas anledninganta all olillböriigt intrång i registrerads personliga integritet skalluppkomma. Vissa omständigheter som skall beaktas vid tillståndsprövningen harsärskild angetts i datalagen. I stor omfattning har emellertid överlämnats ålpraxis all bestämma principerna för lillslåndsgivningen. 1 samband med alldatainspektionen beviljar tillstånd lill ell personregister skall den ocksåmeddela de föreskrifter som behövs för all förebygga otillbörligtinlegritelsintrång. Datalagen är tillämplig på både statliga, kommunala ochenskilda personregister. Kravet på tillstånd från dalainspektionen gäller dockinte personregister som inrättats genom beslul av eller regeringen.BelräfTande sådana register skall emellertid yttrande från datainspektioneninhämtas före beslutet. Datainspektionen utövar tillsyn över dalorfördapersonregister och kan i efterhand ingripa med ändrade eller nya föreskrifter.I sista hand kan inspektionen återkalla meddelat tillstånd. Datainspektionensbeslul kan överklagas hos regeringen. - Tillslåndssystemet för personregisterbörjade tillämpas . Bestämmelsernai datalagen lill skydd för den personliga integriteten vid hanteringen avpersondata kompletteras såvitt gäller yrkesmässig kredilupp-lysningsverksamhetav den särskilda regleringen i kredilupplysningslagen (1973:1173). Denna lagär, lill skillnad från dalalagen, tillämplig ocksä på personupplysningar somregistreras på annat sätt än genom ADB. Också inkassolagen (1974:182) hör lillden tillkomna lagstiftning som syftar lill atl skyddaintegriteten. framlagd proposition (1975/76:160) om nya grundlagsbestämmelser omallmänna handlingars offentlighet har föreslagits föreskrifter om när enADB-upplagning är allmän handling vilka i viss mån möjligt att begränsatillgången lill känsliga persondala. Förslaget grundar sig på offentlighets-och sekrelesslagsliflningskommilléns slutbetänkande (SOU 1975:22) Lag omallmänna handlingar. Vidtillkomsten av datalagen gjordes både i propositionen och i konsiitu- Delll Ju:5 Skr1976/77:103 14 lionsulskotleisbelänkande uttalanden av innebörd all lagen såsom elt förstlingsverk på sillområde inom ganska snar framlid kunde behöva ändras och kompletteras. Frågor omregistrering av persondala har också efler den tidpunkt då dalalagen beslutadesrönt omfattande uppmärksamhet. Den allmänna debatten i ämnet har varil livlig,särskilt i anslutning till olika avgörande om tillämpning av dalalagen. Inommyndigheter och kommitiéer har ulförts utredningsarbete som på olika sätt harberört skyddet för den personliga integriteten vid dalahanlering. Inte minst iriksdagen har dalafrågorna tilldragit sig stort intresse, och åtskilligamotioner i ämnet har väckts under de gångna tre åren. Med anledning av de motioner som väcktes vid 1975års förklarade konslitutionsulskollet (1975:11) all del med hänsyntill den snabbhet som präglar utvecklingen på datateknikens område varväsentligt att en allmän utvärdering av datalgen kom till stånd så snarl ettlillräckligl erfarenhetsmaterial förelåg. Del utredningsarbete som redan hadebedrivits hade enligt utskottet gjort del möjligt atl göra en samlad översyn avdalalagen. Utskottet nämnde särskilt en av datainspektionen under år 1975planerad genomgång och redovisning av de erfarenheter som inspektionen hittillshade vunnit av tillämpningen av datalagen. Utskottet fann all en särskildpariamentarisk utredning med företrädare för de i representeradepolitiska partierna borde tillsättas med uppgifl all göra en sådan allmän översyn.Självfallet skulle, tillade ulskoltel, den nämnda genomgången och redovisningenav dalainspektionens erfarenheter av dalalagens tillämpning komma atl utgöraell viktigt arbetsmaterial för den förordade utredningen. - följdeutskottets förslag (rskr 1975:103). Datainspektionen har lillregeringen avlämnat den av utskottet nämnda redogörelsen för erfarenheter avdalalagens tillämpning. Såvitt kan bedömas är de hittillsvarandeerfarenheterna av dalalagen i del väsentliga goda. Lagens regler synes ha fylltsin funktion all skydda den personliga integriteten vid personregistrering medhjälp av ADB ulan alt därför på del hela taget bli betungande förregisleranvändarna. Till del goda resultatet har bidragit datainspektionenssmidiga och obyråkratiska sätt att handlägga tillslåndsärendena. Inte destomindre delar jag uppfattningen att del är befogat all företa en allmän översynav datalagen. Jag föreslår all en pariamentarisk kommitté nu tillkallas fördenna utredningsuppgift. Del är mellerlid inte endast datoranvändningenskonsekvenser för person-lighetsskyddel som kräver slalsmakternas särskildauppmärksamhet. En annan betydelsefull fråga gäller datoriseringens sätt allpåverka offentlighetsprincipen. Denna princip innebär att allmänheten har fritillgång till information som i en eller annan form finns dokumenterad hosmyndigheterna. har principen huvudsakligen haft tillämpning påkoventionella handlingar. Utvecklingen har emellertid inneburitatt myndigheterna i allt större omfattning har övergått lill all lagrainformation på ADB-medier. Följden härav kan bli atl allmänhetens tillgång lillinformation i det allmännas förvar försämras. Information som är lagradmaskinellt är nämligen i allmänhet svårare all identifiera och avgränsa änuppgifter i handlingar av traditionellt slag. Brislen på fackkunskap omADB-leknik blir vidare för många ell faktiskt eller ell upplevt hinder all ladel av offentliga ADB-upptagningar hos myndigheterna. Redan önskemålet om allanvändningen av den nya tekniken för informationsbehandling inte får 15 Kommittéer: Del II Ju:5 urholkaoffentlighetsprincipen kan alltså påkalla särskilda åtgärder. Datainspektionenhar i sin tidigare nämnda redogörelse pekai på datoriseringens negativainverkningar för offentlighetsprincipen. Enligt min mening finns del emellertid goda skälall sälla målet något högre än att upprätthålla nuvarande standard i fråga ommöjligheterna all la del av myndigheternas information. Den återkommandediskussionen kring inlegritetsfrågorna undanskymmer lätt del förhållandel alldatortekniken, rätt utnyttjad, positivt kan främja den allmänna upplysningensoch den informerade debattens sak. Del ligger väl i linje med de motiv som bärupp offentlighetsprincipen all söka la i anspråk den nya teknikens resurser förall om möjligt öka tillgängligheten hos den information som finns samlad hossamhällsorganen. En sådan informationsförmedling skulle givelvis få sillfrämsta värde för partier, iniresseorganisalioneroch andra sammanslutningar ochför massmedierna, men skulle därmed också tjäna allmänhetens intresse. Denu berörda frågorna har jag behandlat i propositionen 1975/ 76:160 omnya grundlagsbestämmelser angående allmänna handlingars offentlighet. Somframgår av vad jag där yttrade genomfördes redan åren 1973-1974 sådanaändringar i tryckfrihetsförordningen atl grundlagsreglerna om allmännahandlingar anpassades lill den nya tekniken all lagra information. Vad somföreslås i propositonen om tillgången lill myndigheternas ADB-upptagningarbygger i del väsentliga lagstiftning, låt vara all förslaget inågra hänseenden kan leda till större öppenhet. Som jag uttalade i propositionenkan emellertid den beslutade och föreslagna lagstiftningen angående detekniska upptagningarna inte anses tillräcklig för all tillgodoseoffentlighelssynpunklerna, i varje fall inte om man syftar lill mera än all istort bevara rådande möjligheter atl tillgodogöra sig de allmänna organensinformation. Beslut om ytterligare åtgärder måste emellertid föregås avsärskild utredning. Jag förordar all en sådan kommer lill stånd. Delär uppenbart all förslag som syftar lill all ge offenliighelsprincipen ell merareellt innehåll belräffande ADB-lagrad information inte får utformas så atl dehotar integriteten för dem som är upptagna i personregister. Jag föreslår bl.a. med hänsyn lill della samband all den senast nämnda utredningsuppgiftenlämnas ål den kommitté som enligt vad jag har sagt bör se överlagstiftningen om skydd för persondala. Del kan visa sig lämpligt all senare ge kommitténytteriigare någon utredningsuppgift som gäller offentlighet och sekretess i denoffentliga förvaltningen och som har nära samband med kommitténs övriga utredningsuppdrag.Jag får anledning all återkomma härtill i del följande. Innan jag ytteriigare diskuterarutredningsuppgifternas innebörd, skall jag la upp frågan om hurutredningsarbetet bör läggas upp. Somredan har nämnts föreligger ett mångskiftande material som underiag förövervägandena om skyddet för privatlivet i samband med personregistrering.Främst i åtanke kommer de förslag som har förts fram i riksdagsmotioner samt iden allmänna debatten. Allt talar för all denna debatt kommer all fortgåkontinueriigt under lång lid framöver. Under sådana omständigheter är delenligt min mening angelägel all utredningsarbetet bedrivs under stor öppenhetoch, i del inledande skedet, ulan all kommittén binds lill vissa uppslag ellerlösningar. Dessa önskemål kan tillgodoses, om arbetet planeras i enlighet medden nya modell för uppläggningen av utredningsverksamhet som har förordats förvissa fall i Rapport om utredningsväsendet (Ds Ju Del II Ju:5 Skr 1976/77:103 1975:14).Med denna modell som förebild föreslår jag att kommittén får i uppdrag all i enförsta etapp klariägga, systematisera och sovra föreliggande material ochsynpunkter i fråga om iniegriielsskyddel. De förslag som synes fruktbara allutveckla bör ställas samman lill alternativa lösningar. Arbetet i den förstaetappen bör avslutas med all dessa lösningar presenteras i en offentligdiskussionspromemoria. Denna bör, om möjligt, föreligga under första halvåret1977. Efter eventuell remissbehandling av promemorian får frågan omtilläggsdirektiv med närmare anvisningar för del fortsatta utredningsarbetetanmälas för regeringen. Enligt min mening behöver man inte befara all del nuangivna förfarandet skall leda lill fördröjning i utredningsarbetet. Snararehar man anledning all räkna med all del medverkar lill all kommittén kan läggafram ett väl genomlyst slutförslag. Uppläggningen underlättas av all kommitténhar utredningsuppgifter som sinsemellan är avgränsbara och åtminstone delviskan behandlas oberoende av varandra. Kommittén bör därför disponera arbetet såatl den i det inledande skedet ägnar sin tid ål frågorna om integritetsskyddetoch försl sedan den tidigare nämnda promemorian har färdigställts tar itu medden uppgifl som gäller förstärkningen av offentlighetsprincipen. Med min nu angivna inställning lill hurutredningsarbetet bör läggas upp saknar jag självfallet anledning atl vid dettatillfälle närmare diskutera vilka riktlinjer som kommittén bör följa i sillarbete med frågorna om personlig-hetsskyddel vid dalaregistrering. Jag nöjermig med all föreslå ramar för kommitténs arbete i denna del och atl fästauppmärksamheten på vissa betydelsefulla problem. Kommitténs uppgifl kan allmänt beskrivas så all denskall överväga den rättsliga regleringen av skyddet för den personligaintegriteten i samband med registrering av personuppgifter. I första hand bör kommittén undersöka de problemsom hänger samman med användningen av ADB-lekniken. Den bör emellertid kunnapröva också behovet av offentlig kontroll av sådan registrering av persondatasom görs med annan teknik än den elektroniska eller som sker rent manuellt menavser särskilt iniegritelskänsliga uppgifter. begäran om utredning avser en allmänöversyn av datalagen. Regleringen i denna lag bör också utgöra basen förkommitténs överväganden. Hinder bör dock inte föreligga mot all kommitténföreslår lagstiftning vid sidan av en allmän dalalag, t. ex. speciallagar ompersonregistrering inom vissa sektorer, eller överväger behovet av ändringar iredan gällande författningar som reglerar särskilda personregister. Datoriseringen inom näringslivet påverkarförhållandena inom arbetslivet på ell avgörande sätt. Spörsmål som gäller deanställdas personliga integritet, t. ex. deras medverkan vid prövningen avfrågan om tillstånd lill personregister vid företag, faller givetvis inomkommitténs utredningsuppdrag. ADB-leknikens verkningar sträcker sig emellertidbetydligt längre och gäller sådana grundläggande spörsmål som omställning inomarbetsmarknaden, företagsdemokrati, arbetsmiljö, arbetsprestationer ocharbeisiillfredsslällelse. Jag behöver knappast påpeka atl man här slår införproblem som kan komma all kräva insatser från samhällets sida. Dessa problem äremellertid så artskilda från inlegritetsfrågorna och så omfattande atl de intebör bli föremål för utredning i detta sammanhang. Det kan f ö. finnas skäl atlavvakta initiativ från den fackliga rörelsen som under senare lid har ägnatfrågorna om arbetslivets datorisering ell betydande intresse. Genom den nyalagstiftning om medbestämmanderätt på arbetsplatsen som f n. förbereds kommer 17 Kommittéer: DelIIJu:5 arbetstagarorganisationernaatl få ökade möjligheter all påverka utvecklingen på området. Frågan om organisationsformen för den offentligadalorverksamheien prövas av datasamordningskommitten (Fi 1971:03). väntas under årel avge sill slutbetänkande. Del bör under sådanaomständigheter falla utanför den nu föreslagna kommitténs uppdrag all övervägafrågan om strukturen för de statliga ADB-sysiemen. Även säkerhetsfrågor isamband med dalorbehandling omfattas av dalasamordningskommilléns uppdrag.Kommittén samarbetar på delta område med statskontoret. Arbetet avser studierav den fysiska säkerheten, av tekniska metoder all skydda dala i samband meddriften av ADB-system, av säkerheten i dalamaskinernas funktion och avproducerade dalas kvalitet. Inte heller dessa frågor har den nya kommitténanledning atl penetrera. Av väsentlig belydelse för frågan om vilket skyddsom tillkommer dala i personregister inom den offentliga sektorn är givetvisden allmänna rättsliga regleringen av den muntliga och den skriftligasekretessen i förhållande lill allmänheten och lill andra myndigheter än demsom i första hand disponerar över uppgifterna. Denna reglering får sin särskildaprägel av den i vårt land rådande offentlighetsprincipen. Förslag lill helt nysekretesslagstiftning har lagts fram av tvä kommittéer. Offentlighels-och sekrelesslagstifl-ningskommillén har sålunda i sitt slutbetänkandeföreslagit en lag som anger vilka begränsningar som skall gälla i rätten alt ladel av allmänna handlingar, däri inbegripet ADB-upptagningar.Tysinadspliklskommitlén (Ju 1975:3) har i sill betänkande (SOU 1975:102)Tystnadsplikt och yttrandefrihet lagt fram förslag till en lag om offentligafunktionärers tystnadsplikt. Båda förslaget innehåller bestämmelser också omsekretessen mellan myndigheter. På grundval av kommilléförslageln ochremissyttrandena över dem förbereds (.