prop · G0031 · 1976-12-31 00:00:00 — Formerna för statens relationer till kommunerna harutvecklats då den kommunala strukturen och förvaltningen sågannorlunda 20 1976/77. Prop.1976/77:1 306 Statsmakterna har vid olika tillfällen uttalat atl denstatliga deialjkontrollen av verksamhet bör begränsas och vidtagitåtgärder i denna riktning. Kommunernas skyldighet att underställa statligmyndighet beslut om reglementen, avgiftstaxor m. m. har på fiera områdenavskaffats. Vidare har i direktiven till olika statliga utredningar framhållitsalt ell ökat kommunalt ansvarstagande med minskad statlig detaljkontroll skalleftersträvas. Omfattningen av statskontrollen över kommunerna börprövas konlinu-eriigl. Både statsverksproposition (prop. 1974:1,bil. 16) och budgetproposition (prop. 1975:1, bil. 16) uttalades atten fortsatt översyn skulle göras av statens tillsyns- och kontrollfunktionergentemot kommunerna. Mot denna bakgrund pågår inom kommundeparlemenlel ensuccessiv översyn av den statliga tillsynen och kontrollen över kommuner ochlandstingskommuner. Syftet med översynen är atl mönstra ut sådana detaljföreskriftersom med hänsyn lill kommunernas ställning och resurser inte längre ännödvändiga. Statens tillsyn och kontroll utövas i olika formeroch med växlande intensitet på skilda verksamhetsområden. Översynsarbelet hardärför uppdelats i olika etapper, nämligen lagar och andra författningar rörande kommunalverksamhel lagar och andra författningar rörandelandstingskommunal verksamhet statliga myndigheters råd- och anvisningsverksamhel kommunala frågor som behandlas av statligakommittéer. Någon klar gräns går knappast alt dra mellan fråganom fördelning av uppgifter på olika samhällsorgan och frågan om statens lillsynoch kontroll av den kommunala verksamheten. Det torde därför inle vara möjligtalt ställa upp någon allmängiltig princip, som kan tillämpas på alla områden,när man lar ställning till hur statens tillsyns- och kontrollfunktioner skallutformas. Mot önskemålet atl öka kommunernas handlingsfrihet står bl. a.behovet av samordning och likformighet i samhällsarbetet samt de krav i frågaom verksamhetens inriktning och kvalitet som statsmakterna måste ställa påkommunerna när reformer skall genomföras på olika områden. En avvägning mellandelvis motstridiga intressen måste därför komma lill stånd . Översynsarbelet har resulterat i trebetänkanden. I promemorian (Ds Kn 1975:1) Minskad statlig detaljreglering avkommunerna, PM I, Avgifter hos byggnadsnämnd föreslås att kommuns skyldighetatl underställa beslul om avgifter hos byggnadsnämnd slopas.Förslagel har lett lill lagstiftning (förordningen, 1975:462, om ändring ibyggnadsstadgan, 1959:612,saml förordningen, 1975:821 ,omändring iförordningen, 1961:568, om brandfariiga varor). Promemorian (Ds Kn 1975:3) Minskad statligdetaljreglering av kommunerna, PM II, Nämndorganisalion,underställning m. m. (förkortas i fortsättningen PM II) innehållerförslag dels om ändringar i reglerna om de Prop.1976/77:1 307 viktigastespecialreglerade primärkommunala nämndernas organisation och arbetsformer, delsom slopande av kommuns skyldighet alt underställa statlig myndighet vissabeslut. 1 anslutning till den primärkommunala skolstyrelsen behandlas ocksåden landstingskommunala utbildningsnämnden. Förslagen rörande nämnderna innebäratl beslämmelser som har karaktär av detaljföreskrifter utgör onödig statligstyrning av den kommunala verksamheten eller innehåller omotiverade avvikelserfrån reglerna i den föreslagna enhetliga kommunallagen, las bort. I PM II lämnasockså en utförlig redogörelse för bakgrunden till översynsarbelet. PM II remissbehandlasf n. har ytteriigare en promemoria (Ds Kn1975:6) Minskad statlig detaljreglering av kommunerna, PM III, Övrigaspecialreglerade kommunala nämnder m. m. (förkortas i fortsättningen PM III)presenterats. Där behandlas de specialreglerade nämnder hos primärkommunernasom inle togs upp i PM II. Förslagen om ändringar har i stort sett sammainnebörd som förslagen i PM II.I PM III avhandlas också debestämmelser om kommunalförbund som finns i olika specialförfattningar. 1 föreliggande promemoria, som i likhet med deföregående har utarbetats inom kommundepartemenlel i samråd med berördadepartement, behandlas reglerna om de specialreglerade landstingskommunalanämndernas organisation och arbetsformer. Promemorian är en motsvarighet påden landstingskommunala sidan till PM II och PMIII. Kontakter har under arbetets gång tagits med och någralandstingskommuner. Landstingskommunernas centrala verksamhetsområdenär f n. eller väntas bli föremål för offentliga utredningar. Utredningen(U 1972:06) om skolan, staten och kommunerna har till uppgift att överväga denframtida ansvarsfördelningen mellan staten, kommunerna och landstingskommunernapå skolans område. Frågan om en utredning om hälso- och sjukvården i dess helhetövervägs f n. inom . I betänkande (SöU 1975/76:5) medanledning av motioner om vissa frågor rörande psykiskt utvecklingsstördaframhåller socialutskotlel att frågan om en översyn av omsorgslagen på grundvalav de erfarenheter som har vunnits under lagens tillämpningstid torde bliaktuell inom en inte alltför avlägsen framtid. I dessa sammanhang kanutredningarna antas överväga frågan om den statliga detaljregleringen av denlandstingskommunala verksamhetens innehåll och omfattning på de olikasakområdena kan minskas. a. detta skäl har denna promemoria begränsatstill alt avse nämndorganisationen. En prioritering av frågor som haranknytning lill kommunallagarna har också ansetts lämplig eftersom förslag börläggas fram i samband med propositionen om enhetlig kommunallag. Prop.1976/77:1 308 2Reglerna om de landstingskommunala nämndernas organisation och arbetsformer Förvaltning och verkställighet hos landstingskommunskall enligl 5 S landstingslagen (1954:319,omtryckt 1972:101)(LL) handhas avförvaltningsutskottet och övriga nämnder. Vid sidan av förvaltningsutskoiletfinns två olika typer av facknämnder, nämligen dels nämnder som regleras endasti landstingslagen (s. k. oreglerade nämnder), dels nämnder som regleras ispecialförfattningar (s. k. specialreglerade nämnder). Denna uppdelning harkommit till ullryck i 54 S LL. De oreglerade nämnderna, som inrättas med stöd avLL, är fakultativa. får tillsälta dem om man anser att del behövs.Om inte inrättar fakultativ viss uppgift somlandstingskommunen ägnar sig ål och inte heller överiämnar den till en redanbefintlig fakultativ nämnd, ligger uppgiften kvar hos förvallningsutskottet. Landstingskommuns specialreglerade nämnder är, medundantag av styrelse för folkhögskola, till skillnad från de viktigastespecialreglerade nämnderna hos kommunen inte obligatoriska i den meningen attde måste finnas som särskilda nämnder. Däremot är deras funktioner i principobligatoriska. Men dessa kan således läggas på förvaltningsutskoilet ellerannan nämnd. På landstingssidan har nämndspecialiseringen integäll lika långt som i kommunerna. De specialreglerade nämnder som kan finnas ilandstingskommunerna är sjukvårdsstyrelse, särskild avfolktandvården (tandvårdsnämnd), styrelse för omsorger om psykiskt utvecklingsstörda(omsorgsstyrelse), utbildningsnämnd, semesierhemsnämnd, regionplanenämnd,direktion för sjukhus, styrelse för folkhögskola och styrelse försjuksköterskeskola. De tre sistnämnda kan vara lokala nämnder. Varje sjukhus,folkhögskola och sjuksköterskeskola i landstingskommunen kan således ha sinegen direktion resp. styrelse. Sjukhusdirektionen intar dessutom ensärställning på det sättet att den enligt 11 S 1 mom. sjukvårdslagen(1962:242) är underordnad sjukvårdsstyrelsen. I 4 kap. LL regleras förvaltningsutskoltets och deoreglerade nämndernas organisation och arbetsformer. Beträffande förvaltningsutskottetfinns där bestämmelserom val,valbarhet,sammansättning,suppleanter,beslutförhet, jäv, prolokollföring,reglementen,delegation m. m. På fiera punkter hänvisas lill de regler somenligt 2 och 3 kap. LL gäller för . I .54 S LL finns regler om deoreglerade nämnderna. Genom hänvisning gäller för dessa nämnder reglerna omförvaltningsutskottet utom föreskrifterna om antal ledamöter, mandattid,ordförande och vice ordförande, reglemente och delegation. I 54 S finns ocksåen regel om delegation som i huvudsak stämmer överens med motsvarande regel förförvaltningsutskottet. LL innehåller inga särskilda regler om despecialreglerade nämndernas organisation och arbetsformer. Sädana beslämmelserfinns vanligen i resp. Prop.1976/77:1 309 specialförfattning.Före år 1965 innehöll 53 S LL föreskrifter om sjukvårdsstyrelsen. Alt LL gavdirekta regler om ett förvaltningsorgan för en specialreglerad verksamhetinnebar en avvikelse från kommunallagarnas vanliga systematik. hadebestämmelser om sjukvårdsstyrelsens åligganden tagits in i sjukvårdslagen. 1samband med ändringar i LL samlades alla besiämmelseromsjukvårdsstyrelsen i sjukvårdslagen och reglerna i 53 S LL ftyiiades över lill9 S sjukvårdslagen. Detta är belysande för den teknik som används förregleringen av de specialreglerade nämndernas organisation och arbetsformer.Nu innehåller 53 S LL endast en hänvisning lill vad sjukvårdslagen föreskriverom ledningen av landstingskommunens sjukvårdande verksamhet.Kommunallagsutredningen föreslär i sitt betänkande (SOU 1974:99) Enhetligkommunallag ingen motsvarighet till 53 S LL i den nya kommunallagen. Specialförfailningarnas nämndregler innebär iallmänhet atl bestämmelserna i om förvallningsutskottet genom hänvisninglill stor del blir tilllämpliga på de specialreglerade nämnderna. Avvikelserförekommer i växlande omfattning i de olika specialförfaltningarna. Vissaavvikande regler, t. ex. om närvarorätt för statliga tjänstemän, är attbetrakta som medel för utövande av statens tillsyn och kontroll överlandstingskommunerna. Avvikelserna är fiest när det gäller sjukhusdirektionoch folkhögskolestyrelse. Reglerna om de specialreglerade landstingskommunalanämndernas organisation och arbetsformer är i allmänhet intagna i lag.Folkhögskolestyrelse, semesierhemsnämnd och styrelse för sjuksköterskeskola äremellertid reglerade i författningar av lägre dignitet (förordning,stalsbidragskungörelse resp. kungligt brev). Regleringens fullständighetvarierar från nämnd till nämnd. Mest omfattande är bestämmelserna för denämnder som regleras i lag. För de andra nämnderna är regleringen mersummarisk. Den finns i sin helhet i resp. författning och således ulanhänvisning till LL. I fråga om folkhögskolestyrelse och styrelse försjuksköterskeskola kan kompletterande nämndregler tas in i reglemente somfastställs av . Del regelsystem som gäller fördelandstingskommunala nämndernas organisation och arbetsformer är såväl till sinuppbyggnad som lill sitt innehåll mycket likt reglerna om kommunernas nämnder.Även om det finns vissa skillnader är det efter tillkomsten av LL och 1965 årsändringar däri betydligt mera som förenar än som skiljer. har i sitt belänkande (SOU1974:99) Enhetlig kommunallag lagt fram förslag lill en ny kommunallag(förkortas i fort-.sättningen EKL) som skall ersätta kommunallagen (1953:753,o.mryckt 1969:765) (förkortas i fortsättningen KL), kommunallagen för (1957:50. omtryckt 1969:766), LL, lagen (1969:215) med särskilda beslämmelserom landstingskommun och' lagen (1957:281) om Prop.1976/77:1 310 kommunalförbund.Förslagel är resultatet av en lagieknisk översyn av kommunallagstiftningen isyfte att göra denna enklare och mera enhetlig saml anpassa bestämmelserna tillutvecklingen i praxis. Genom EKL framhävs de gällande kommunallagarnaskaraktär av ramlagar. av olika slag har rensats ut.Kommuner och landstingskommuner får därigenom större rörelsefrihet ochmöjligheter all anpassa sina verksamhetsformer efter lokala förhållanden ochtill den framtida utvecklingen. överväganden, somredovisas i betänkandet (SOU 1975:41) demokrati, utmynnar delvis iförslag till lagändringar. Kommunallagsuiredningen har utarbetatförfattningsförslagen. Dessa presenteras i betänkandet demokrati somändringar i EKL. Hänvisningarna nedan avser den reviderade versionen av EKL. Reglerna i LL har till stora delar utformats efterförebild i KL och skillnaderna mellan bestämmelserna om kommunernas nämnderoch bestämmelserna om landstingskommunernas nämnder är, som förut har nämnts,fä. har inte ansett olikheterna hindra aU KL och LLförs samman lill en gemensam lag. Nämndkapillet i EKL (3 kap.) är utan undantagtillämpligt på såväl kommunernas som landstingskommunernas nämnder. Delinnehåller inga särbestämmelser för de landslingskommunala nämnderna. Beträffande fiertalet av de specialregleradelandslingskommunala nämnderna har bestämmelserna i om förvaltningsutskottetoch de oreglerade nämnderna gjorts tillämpliga genom hänvisningar i resp.specialförfatining. Del finns emellertid avvikande regler, ibland med karaktärav detaljföreskrifter. Dessa kan stundom syfta till statlig tillsyn ochkontroll av den landslingskommunala verksamheten och innebära en onödig statligstyrning. 1 arbetet med all minska den statliga detaljregleringen av kommunernasoch landstingskommunernas verksamhet bör ingå att mönstra ut regler av sådantslag. Del är önskvärt alt så långt det är möjligtåstadkomma enhetlighet i reglerna om de specialreglerade nämndernas ochförvaltningsulskotlets organisation och arbetsformer. Detta bör ske genom attreglerna i EKL om förvaltningsutskottet och de oreglerade nämnderna i störstamöjliga utsträckning görs tillämpliga på de specialreglerade nämnderna och genomall särregler som inte är sakligt motiverade tas bort. 1 PM II och III redovisas enöversyn av reglerna om kommunernas specialreglerade nämnder utifrån deutgångspunkter som har angivits. Del är angeläget att ta upp även delandstingskommunala nämnderna till samma granskning. 1 föreliggande promemoriagörs en sådan översyn. Den omfattar sjukvårdsstyrelse, tandvårdsnämnd,omsorgsstyrelse, regionplanenämnd, semesierhemsnämnd, sjukhusdirektion,styrelse för landstingskom- Prop.1976/77:1 311 munalfolkhögskola och styrelse för eller landstingskommunalsjuksköterskeskola. De författningar som i första hand behandlas är sålundasjukvårdslagen, folkiandvårdslagen (1973:457), lagen (1969:940) angåendeomsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda (kallas i fortsättningen omsorgslagen),lagen (1968:598)angående handläggning av frågorom regionplan för kommunerna iStockholms län (kallas i fortsättningen regionplanelagen), kungörelsen(1967:472) om statsbidrag till driften av semesterhem m. m. (kallas ifortsättningen semesterhemskungörelsen), folkhögskoleförordningen (1958:478)och brevet med vissa beslämmelser angåendesjuksköterskeskolor m. m. Den landstingskommunala utbildningsnämnden harbehandlats tillsammans med den kommunala skolstyrelsen i PM II. Där redovisas förslag till ändringar i skollagens (1962:319)bestämmelser om utbildningsnämnden. Denna behandlas därför inte annat än inågra speciella sammanhang i föreliggande promemoria. I PM II föreslåsockså att regeln i 24 S EKL om proportionellt val ändras och atl en nybestämmelse om egendomsförvaltning och personaladministration införs i 43 SEKL. Dessa förslag beröräven landstingskommunernas nämnder. Nämndreglerna i de specialförfaltningar sombehandlas i denna promemoria är i allmänhet tillämpliga även på kommun sominte tillhör landstingskommun, dvs. endast , ochGöteborgs kommuner. Övervägandena och förslagen i promemorian gäller även de sjukvårdsstyrelser,sjukhusdirektioner, omsorgsslyrelser m. m. som kan finnas i dessa kommuner. Den statliga kontrollen av hur landstingskommunernafullgör de förvaltningsuppgifter som har ålagts dem genom specialförfaltningaruppfattas ofta som besvärande men torde på del hela laget vara mindre kännbarän molsvarande kontroll av kommunernas verksamhel. Exempelvis saknar sjukvårdslagenoch folkiandvårdslagen bestämmelser om hur landstingskommuns skyldighet atlsvara för sjukvården och tandvärden skall genomdrivas. Nämndreglerna i LL ochspecialförfaltningarna har också gett landstingskommunerna jämförelsevis storfrihet att utforma sin nämndorganisalion efter vad som har ansetts lämpligtmed hänsyn till lokala förhållanden och behov. Bestämmelserna om sjukvårdsstyrelseoch sjukhusdireklion i 9 och 11 SS sjukvårdslagen har sålunda inte utgiortnågot hinder för de ändringar i sjukvårdsförvaltningens organisation medinförande av distrikts-indelning, blockorganisation m, m. som mångalandstingskommuner har genomfört . De ändringar ispecialförfattningarnas nämndregler som föreslås i denna promemoria innebär atldessa regler anpassas lill bestämmelserna om kommunstyrelse,förvaltningsutskott och oreglerade nämnder i EKL. Avsikten därmed är naluriigtvisinte an begränsa landslingens nuvarande möjligheter att ordna nämndernasorganisation och arbetsformer på del sätt som de finner lämpligast ulantvärtom att i någon mån underiäiia sådana strävanden. Det ligger i statensintresse all tillse Prop.1976/77:1 312 attsjukvården, omsorgsverksamheten, utbildningen m. m. lill sitt innehåll är såbra som möjligt. Men hur dessa verksamheter skall organiseras bör i störstamöjliga utsträckning vara en sak för landstingskommunerna själva. För denämnder vars organisation och arbetsformer är ofullständigt reglerade iförfattning, dvs. semesierhemsnämnd, folkhögskolestyrelse och styrelse försjuksköterskeskola bör en anpassning ske till del allmänna kommunala nämndregelsystemet.Därigenom blir de reglementen som fastställs av helt ellerdelvis överfiödiga för folkhögskolor och sjuksköterskeskolor med kommuner ochlandstingskommuner som huvudmän. 3Fakultativa eller obligatoriska nämnder De specialreglerade landstingskommunala nämndernaär till skillnad från de viktigaste kommunala nämnderna fakultativa. Del ärsåledes inte obligatoriskt för att inrätta särskilda nämnder föralt handha de specialreglerade förvaltningsuppgifterna, utan kanlägga dessa på någon av de nämnder som redan finns. Däremot är despecialreglerade nämnderna obligatoriska som funktion. Om inteutser särskild , måste uppdra ätnågon annan av nämnderna alt vara sådan nämnd. Bestämmelserna om inrättande av specialregleradenämnder hos landstingskommunerna är något olika utformade i de skildaspecialförfaltningarna. Enligt 9 S 1 mom. sjukvårdslagen skall ledningen avlandstingskommunens sjukvärdande verksamhet utövas av sjukvårdsstyrelsen.Linds-tinget kan också besluta atl förvaltningsutskottet eller en avdelning avutskottet skall vara sjukvårdsstyrelse. Detta var tidigare vanligt. På senareär har emellertid särskilt de större landstingskommunerna övergått till enorganisation med fristående sjukvårdsstyrelse. fungerar förvallningsutskottetsom sjukvårdsstyrelse endasl i fyra landstingskommuner. Ledningen av folktandvården utövas enligt 5 Sfolktandvårdslagen i varje landstingskommun av sjukvårdsstyrelsen. Landstingetflr dock utse särskild . 1 fråga om sådan nämnd äger enligt5 S bestämmelserna om sjukvårdsstyrelse i 9 S 1 och 2 mom. sjukvårdslagen motsvarandetillämpning. för ledning av folktandvården har inle filt någotsärskilt namn i lagen. av detta slag finns f n. endast i länslandstingskommun där den kallas tandvårdsnämnd. När det gäller omsorgssiyrelse kan landstingetinrätta sådan som särskild nämnd eller besluta all nämnd som handhar andralandstingskommunens förvaltningsuppgifter skall vara omsorgsstyrelse (6 Somsorgslagen). Motsvarande ordning gäller för semesierhemsnämnd (6 Ssemesterhemskungörelsen), regionplanenämnd (3 S regionplanelagen) och även förutbildningsnämnd (3 S skollagen, 1962:319, omtryckt 1970:1026). Särskildomsorgsstyrelse finns i fyra landstingskommuner. 1 nästan alla de andra landstingskommunernaär sociala nämnden även omsorgssiyrelse. Prop.1976/77:1 313 mesterhemsnämndhar inrättats av endasl ett landsting. 1 övriga fall är vanligen socialanämnden semesierhemsnämnd. Regionplanelagen innebär atl specialregleradregionplanenämnd kan finnas endast i landstingskommun, som harinrättat särskild regionplanenämnd. Enligl 11 S 1 mom. sjukvårdslagen utövas tillsynenvid och ansvaret för förvaltning av sjukhus av en direktion som är underordnadsjukvårdsstyrelsen. kan besluta att sjukvårdsstyrelsen skall varadirektion. Det är vidare möjligt alt låta direktion vara gemensam för två ellerfiera sjukhus. Dessa bestämmelser ger stor frihet att ordnasjukhus-förvaltningen efter vad som bedöms lämpligt. En fjärdedel av landstingskommunernahar lokala direktioner för enskilda sjukhus. Övriga har i regel i ställetindelat landstingsområdet i distrikt med en direktion för varje distrikt. Inågra fall är sjukvårdsstyrelsen direktion för landstingskommunens samtligasjukvårdsinrättningar. För folkhögskola skall enligt 3 S 1 mom.folkhögskoleförordningen finnas en styrelse. Detta gäller både folkhögskola medlandstingskommun som huvudman och skola med privat huvudman som vanligen arenfolkrörelse. Förordningens bestämmelser om styrelsens organisation ocharbetsformer är tillämpliga på alla statsunderstödda folkhögskolor oberoende avhuvudmannaskapet. Enligt folkhögskoleförordningen skall särskild styrelsefinnas för varje landstingskommunal folkhögskola. fastställerreglemente för varje folkhögskola. Sådant reglemente skall enligt 5 S folkhögskoleförordningeninnehålla bl. a. vissa bestämmelser om styrelsens organisation.Landstingskommunernas styrelser för folkhögskolorna anges inle sällan sorteraunder utbildningsnämnden. Sju landsting har utseU ledamöterna ifolkhögskolornas styrelser helt eller delvis bland utbildningsnämndensledamöter. Enligt 7 S brevet angående sjuksköterskeskolornautövas ledningen av sjuksköterskeskola av en styrelse och rektor. Bestämmelsernai brevet är i princip tillämpliga på alla sjuksköterskeskolor vare sig de harenskild, kommun eller landstingskommun som huvudman. kan beslutaatt utbildningsnämnden skall vara styrelse för landstingskommunens sjuksköterskeskolor.Landstinget har också möjlighet atl låta styrelse för annan vårdyrkesutbildningsom landstingskommunen anordnar vara styrelse även för sjuksköterskeskola (36 Snämnda brev). får även besluta att särskild styrelse skall finnasför sjukskölerskeskola. För sådan särskild styrelse fastställerskolöverstyrelsen reglemente (37 S). Motsvarande regler gäller för styrelse försjuksköterskeskola som har kommun som huvdman (36 och 37 SS). Särskild styrelseför sjuksköterskeskolor förekommer endast i ett tltal fall. I allmänhet ärutbildningsnämnden också styrelse för landstingskommunens.sjuksköierskeskolor. Alla de nämnder som behandlas här utom styrelse förfolkhögskola är fakultativa i den bemärkelsen att de inte behöver finnas somsärskilda nämnder. Frågan är om det finns några skäl att behållafolkhögskoleslyrelsen Prop.1976/77:1 314 Styrelsen intar av tradition en särställning i delhänseendet att folkhögskolorna i utformningen av sin verksamhet har varitfriare än andra skolformer. Detta har motiverat självständiga styrelser som kanhävda särskilda, ibland lokala intressen. Obligatoriska friståendefolk-högskolestyrelser bidrar naluriigtvis också till atl motverkacentralisering och minskning av antalet förtroendeuppdrag. Å andra sidan börlandstingen ha frihet att själva i största möjliga utsträckning bestämma hurnämnd-organisationen skall utformas. Denna grundsats om organisatorisk handlingsfrihethar haft infiytande på lagstiftningen om de landslingskommunalanämnderna och den betonas genomgående i PM II ochIII. I sista hand är frågan om folkhögskolestyrelsens ställning en fråga omavvägning mellan kraven på lokalt infiytande och intresset av att ha ensamordnad förvaltning. Sådana överväganden görs rimligtvis bäst av ,som är huvudman för folkhögskolan. Folkhögskoleförordningen bör därför ändrassä att även folkhögskoleslyrelserna blir fakultativa i den meningen alt deinte behöver finnas som särskilda nämnder. Det skall tilläggas att landstingenredan nu kan ge folkhögskolestyrelse en viss karaktär av central nämnd eftersomvalbarheten till styrelsen inte är begränsad genom krav på bosättning i vissdel av landstingskommunen och ledamöterna kan utses helt eller delvis blandutbildningsnämndens ledamöter.