prop · G003138 · 1976-12-31 00:00:00 — Med anledning av propositionen väcktes motioner ivilka ett renodlat regionalt system förordades. Yrkandena i motionerna grundadesig i första hand på uppfattningen att ett mer utpräglat regionalt system ändet som föreslogs i prop. 1975: 57 skulle vara ägnat att bättre tillgodose denenskildes krav på integritet samt regionalpolitiska hänsyn av olika slag ochsträvanden att tillgodose informationsbehov även utanför beskattningsområdet. I inlegritetsfrågan anförde konstitutionsutskotteti sitt yttrande till skatteutskottet (KU 1975:3 y) att integritetsskydds- ochsäkerhetsfrågorna regelmässigt måste tillmätas stor betydelse vid planeringenav ADB-system men att uppfattningen om betydelsen från integritetssynpunkt aven regionalisering av de statiiga ADB-systemen gick i sär. framhöll vikten av att detfortsatta utvecklingsarbetet beträffande det nya ./DB-systemet för beskattningoch folkbokföring sker i nära samarbete med datainspektionen och medhänsynstagande till bl. a. det utredningsarbete på säkerhetsområdet som bedrivsinom statskontoret. Det kan förutsättas att integritetsfrågorna då kommer attbeaktas oavsett valet av systemstmktur. anslöt sig tillkonstitutionsutskottets uppfattning att ett betryggande skydd måste skapas motobehörigt utiämnande av uppgifter om individer. Sådant integritetsskydd kanenligt skatteutskottet skapas lika väl i ett blandat regionalt och centraltregistersystem som i ett helt regionalt. Utskottet utgick också från att RSVoch statskontoret bedriver det fortsatta utvecklingsarbetet i nära samarbetemed datainspektionen och att ett parlamentariskt inflytande över utvecklingendärmed tillgodoses. Vad gäller strävandena att tiUgoiloseinformationsbehov även utanför beskattningsområdet konstaterade civUutskotteti sitt ytttande (CU 1975: 3 y) tUl skatteutskottet att utvecklingsarbetetbeträffande foUc-bokföringens och beskattningens databehov bör bedrivasfristående från andra datasystem men med inriktning på informationsutbytemellan systemen. Samhällsplaneringens behov av databehandling bör dock t. v.kunna tiUgodoses genom utnyttjande: av överskottskapacitet inom länsanläggningarna.Skatteutskottet instämde i denna bedömning. Sammanfattningsvis framhöU skatteutskottet attmålet för ett nytt ADB-system var att kunna genomföra angelägna förbättringarav skatteadministrationen i första instans och att uppnå en förenklad administration,minskat uppgiftslämnande för allmänheten, arbetsgivare och andra myndighetersamt en förbättrad skattekontroll främst i fråga om företagare och andra medsvå:rkontrollerade deklarationer. bör det nya systemet medutn3'ttjandet av modem teknik bli mer flexibelt än dagens och därigenom fortlöpande kunna anpassas till 1976/77:138 13 önskemålom förändringar i beskattningsregler och administration och vara till hjälp vidolika reformer. Enligt utskottets uppfattning tillgodoser det i propositionenframlagda förslaget dessa önskemål på ett mer tillfredsställande sätt än ettutpräglat regionalt system. Med hänsyn till att det i propositionen framlagdaförslaget enligt utskottets bedömning är mer flexibelt än ett rent regionaltsystem, kan det också lättare anpassas även till ett framtida ökat behov avtillgång till datakapacitet för information inom samhällsplaneringen och>andra områden. 2.2.2De regionala datorerna i ADB-systemet för folkbokföring och beskattning RUcsdagens beslut om inriktning av det fortsattautvecklingsarbetet med ett ADB-system för folkbokföring och beskattainginnebar, som jag har redogjort för, en blandad regional och centralregisterföring. Den regionala delen förläggs till länsstyrelserna och dencentrala till RSV. överkapaciteten inom länsdatoranläggningarna skall enligtriksdagsbeslutet kunna utnyttjas för att tillgodose samhällsplaneringens behovav datorkapacitet. I det fortsatta utredningsarbetet skulle möjligheterna attvariera de regionala anläggningamas kapacitet och antal särskilt belysas. SedanRSV och statskontoret gemensamt hade utrett frågan om antalet regionalaADB-anläggningar och placeringen av dessa anläggningar beslutade (prop. 1975/76: 100, SkU 1975/76: 35, rskr 1975/76: 212) att antaletsådana anläggningar skulle vara 21. Samtliga län utom , ochJämtlands län får därmed egna datorer. I sitt yttrande lill skatteutskottet förutsattecivilulskottel (CU 1975/76: 3 y) att ADB-systemet för folkbokföring ochbeskattning skulle komma att om så skulle visa sig lämpligt erbjudamöjligheter att genom viss teknisk komplettering tillgodosesamhällsplaneringens speciella behov. ADB-beredningsgruppenhos konunundepartementet (C 1973: 06) tog i skrivelse uppfrågan om den regionala samhällsplaneringens behov av information ochdatorkapacitet. Beredningsgruppen' konstaterar i skrivelsen att den i sittutredningsarbete har kommit fram tUl att den regionala samhällsplaneringensADB-behov bör tillgodoses genom en kombination av regional och centraldatabehand-Hng. De regionalt förlagda bearbetningarna avses därvid bli utfördapå länsdatorerna och de centrala främst vid . Föratt en prövning av samhällsplaneringens ADB-behov skall kunna tillgodoses isamband med upphandlingen av länsdatorerna redovisar beredningsgruppen deegenskaper som en länsdator bör uppfylla för att kunna tillgodose ävensamhällsplaneringens ADB-behov. Gmppen hänvisar till motiveringar ibetänkandet ADB i den regionala samhällsplaneringen (Ds Kn 1976: 7). 1976/77:138 14 ADB-beredningsgruppen har beräknat att demerinvesteringar som följer av de framförda kraven för samtliga länsstyrelsersammantaget uppgår tiU 2,28,3 milj. kr. Den hcgre investeringen torde enligtgruppen bli aktuell först in . Regeringen har den 15 decembcsr 1976 beslutatöverlämna beredningsgruppens skrivelse till statskontoret för beaktande isamband med upphandlingen av de regionala datorerna i ADB-systemet för folkbokföringoch beskattning. Vid prövningen av de krav på funktioner och utbyggbarhet hosdatorutrustningen, som ADB-beredningsgruppen ställer upp för den regionalasamhäUsplaneringens räkning, skall statskontoret bevaka attinvesteringskostnaderna inte blir väsentligt högre än för datomtmstning enbartavsedd för folkbokföringen och beskattningen utan ryms inom det av ADB-beredningsgruppenangivna merinveste-ringsbeloppet. Vidare skall enligt legeringens beslutADB-berednings-gmppen vid upphandlingen av de regionala datorerna företräda denregionala samhällsplaneringen i frågor, som rör denna planerings behov ochönskemål vad gäller datorutmstningens egenskaper. 2.2.3Organisation för den centrala datordriften i ADB-systemet Frågan om hur den centrala datordriften iADB-systemet för folkbokföring och beskattning skall organiseras behandladesav (prop. 1976/77: 25 bil. 6, SkU 1976/77: 10, rskr1976/77: 62). Produktionsstarten för det nya ADB-systemet avses skola ske ibörjan av . Detta fömtsätt«;r dels att den centrala datomtmst-ningeninstalleras hos RSV , dvs. imder , dels att ensärskUd organisation för den centrala ADB-driften byggs upp inom verket.Datomtmstningen kommer att levereras successivt med början under.andra kvartalet. För att handha installerad utrustning och för att planera ochdetaljutforma ADB-driften behöver till stor del byggasupp redan under /77, då ca 45 personer beräknas arbeta meddessa frågor. Därefter byggs organisationen ut i takt med att olikasystemdelar tas i drift. Enligt nuvarande planer innebär detta att utbyggnadenskulle pågå t. o. m. . skall ingåsom en särskild enhet inom RSV:s driftteljiiska avdelning. Viss personal vidandra enheter inom avdelningen Ican därvid föras över till den nyaADB-driftenheten. 1 budgetpropositionen (prop. 1976/77:100 bil. 11) harberäknats medel för organisationen som innebär att den vid utgången /78 skall bestå av ca 75 personer. har beslutat anvisamedel i enlighet härmed (SkU 1976/77: 29, rskr 1976/77: 170). 1976/77:138 15 3 Den aktueUa diskussionen om I vissa remissyttranden över RS-projektetsdelrapporter : 1 och 1977: 1 framförs kritik mot genomförandeplanerna förden nya taxeringsorganisationen. Vidare har kritik och synpunkter särskiltrörande det nya ADB-systemet framförts i en revisionsrapport från ,i remissvar från datainspektionen över 1976: 4 samt iskrivelser från landshövdingarna. I det följande redogörs kortfattat för defrågor som har tagits upp i dessa sammanhang och de åtgärder som har vidtagitsav budgetdepartementet och inom . 3.1Riksrevisionsverkets revisionsrapport samt bemötande () genomförde som ett ledi en förvaltningsrevision av RSV junioktober 1976 en granskningav . Resultatet redovisades i en revisionsrapport"Granskning av utvecklingsarbetet med rationaliseringen avskatteadministrationen (m. m.)." Rapporten är i formellthänseende riktad tUl RSV. Den har överlämnats för kännedom lill bl. a. budget-och kommundepartemenlen. Med anledning av revisionsrapporten utarbetadesinom en promemoria daterad med kommentarer och bemötanden.1 promemorian redovisas även utredningsläget . RSV ochstatskontoret delar de i promemorian framförda uppfattningarna. Promemorian ärställd till RRV. Den har också överlämnats för kännedom till budget- oohkommundepartementen. Åtgärder vidtagna i efter oktober 1976har inte granskats av RRV. I det följande redovisas innehållet i RRV:s rapportoch promemoria. Det framhålls i revisionsrapporten att RRV inte harinriktat sig på att granska och värdera syftet med reformerna inomskatteadministrationen utan på att redovisa effektiviteten i delar avprojektarbetet. Granskningen avser den projektadministrativa handläggningen avdatasäkerhetsarbetet och inte tillräckligheten i de planerade datasäkerhetsåtgärderna.Granskningen avser även projektadministrationen som helhet, bl. a. projektetsplanering och de ekonomiska kalkylerna. Granskningen avser läget i projektet ioktober 1976 och är baserad på studier av olika dokument (rapporter, planer m.m.) saml på intervjuer. 1 promemoria hävdas att granskningengenomfördes , nämligen då datorupphandlingen inte varavslutad och då man förberedde starten av ett stort ADB-system. 1976/77:138 16 amaför en stor del av det ADB-tekniska arbetet systemarbete, programmering,ADB-säkerhet m. m. var därför oklara och det kunde inte finnas mycket attrevidera. försökte därför få granskningen flyttad från tredjetill fjärde kvartalet 1976. RRV var dock inte beredd att ändra granskningensuppläggning. RRV anser att arbetet med säkeiheten förADB-systemet är försenat och inte i alla avseenden tUlräckligt underbyggt vadgäller kartläggning och analys av säkerhetsproblemen. Vidare behövs bättre kommunikation och samverkan mellan de olika intressentgmpperna i projektet.Förhållandena skall enligt RRV ses mot de höga övergripande mål som har sattsför säkerhetsarbetet och de få praktiska erfarenheter som finns av hur sådantarbete handläggs i läystemutvecklingsprojekt. hävdar alt konkreta förslag för attåstadkomma datasäkerhet, fysiskt skydd (mot t. ex. brand, stöld ochskadegörelse) m. m. inte kunde och enligl planema inle heller skulle föreliggavid tidpunkten för revisionen. Det fanns enligt projektet således inteunderlag för att bedöma om försening i säkerhetsarbetet förelåg eller ej. De väsentiigaste delarna av ADB-säkerhetsarbetetför ADB-systemet beslår enligt i att 1. skapa ett fullgott kapitalskyddför investeringar i datorer centralt och regionalt 2. åstadkomma ett dataskydd så attobehörig åtkomst via terminaler eUer via satsvisa bearbetningar tilldataregistren hindras 3. utveckla metoder förfunktionsskydd, dvs. skydd av ADB-registrens tiUförlitlighet ooh tillgänglighet 4. utveckla enADB-säkerhetsorganisation centralt, regionalt och lokalt. Metodema för data- och funkti.onsskydd baseraserfarenhetsmässigt till stor del på standardfunktioner i leverantörensprogramvara. Eftersom valet av centraldator inte blev klart förrän i slutet avgranskningsperioden, kunde enligt projektet i dessa delar endast översiktligaplaner för arbetet redovisas vid denna tidf»unkt. Vad gäller övriga säkerhetsfrågor framhåUer manfrån sida bl. a. att det fysiska skyddet för RSV:s datacentralhar godkänts av datainspektionen och att inspektionen inte harframfört någon kritik över hur integritetsfrågorna har behandlats. I projektetpågår f. n. arbete med att utforma ett organisationsförslag för att få tillstånd en samordning av skatteadministrationens säkerhetsfunktioner. Enligt bedömning kommer arbetet medsäkerhels-frågorna att vara färdigt till den tidpunkt då ADB-systemet planerasbli taget i drift. Jag återkommer i det följande till säkerhets- ochintegritetsfrågoma och datainspektionens synpunkter ipå hur dessa harbehandlats. 1976/77:138 17 3.1.3Riktlinjer och regler för systemarbetet Enligt RRV är arbetet med en systemhandbok, dvs.med att ta fram riktlinjer och regler för hur ett enhetligt och effektivtsystemutvecklingsarbete skall bedrivas, avsevärt försenat. Det finns, enligtRRV inte heller några inom förvaltningen centralt utvecklade och utprovadehjälpmedel för utveckling och drift av ADB-system annat än i begränsadomfattning. RRV anser vidare att arbetet med systemhandboken har givits lågprioritet av projektiedningen. Detta kan komma att leda till svårigheter i detfortsatta utvecklingsarbetet. Svårighetema kan enligt RRV bestå i en bristandeenhetiighet i systemets utformning och i en otillräcklig kommunikation mellanutvecklama sinsemellan och mellan utvecklama, användarna och driftpersonalen. framhåller att det finns striktaregler för systemarbetet i de delar där det är nödvändigt. Det gällerkonstmktion av flödesplaner, identifiering av system, program, register ochtermer, systemdokumentation m. m., alltså främst mera rutinbetonade moment.Man hänvisar därvid tiU att det finns en nuvarande ADB-system. Arbete pågår emellertid med nya delar och med attförbättra befintliga delar. Anvisnmgar beräknas bli färdiga i den takt sombehoven uppstår. Att utarbeta en systemhandbok är, påpekas det vidare, enkontinuerlig process, som kräver medverkan och engagemang från dem som skallfölja handbokens regler. Samtliga berörda måste förstå och acceptera handboken.Anvisningar för systemutvecklingsarbetet ges också genom kurser, intemaseminarier och den löpande arbetsledningen. Det finns enligt projektet dessutomen djup "metodtradition" utgående från det nuvarande ADB-systemet ochvia statskontorels personal och konsulter från andra ADB-system inomstatsförvaltningen. Från projektets sida framhålls också att man harutvecklat en s. k. förkompilator som medger en stark styrning och kontroll avsystem- och framför allt programutvecklingen och som förenklar programmerarnaskontakter med avancerad programvara. Genom att samtliga program passerar viadenna förkompilator erhåUs en garanti bl. a. för att de testas mot aktuella ochauktoriserade versioner av posterna i databaserna. Via förkompilatorn kan manockså få veta vilka program som använder olika poster i databaserna. Detta ären fördel bl. a. vid ändring av informationen i systemet. RRV hävdar att planeringen av utbildningen för demsom skall använda det nya ADB-systemet är försenad. Det föreligger enligt RRVäven oklarhet beträffande möjlighetema att genomföra utbUdning i den omfattningsom har planerats och att framstäUa kursmaterial . Vidare anser RRV attosäkerhet råder beträffande ansvarsförhållandena 2 1976/77.1 saml Nr 138 1976/77:138 18 mellanolika arbetsgrupper vid RS>/ som skall producera utbildningsmaterialetresp. planera och genomföra utbildningen. framhåller att den utbUdning somplaneras eller skisseras inom projektets ram inte bara föranleds avRS-reformen utan även av behovet alt allmänt förbättra utbUdningsnivån inomskatteområdet. UtbUdningen sprids , fram t. o. m.19801981. Utbildningens omfattning bestäms till väsentlig del av det årligatillskottet av nyanställda för granskningsorganisationen. Utbildningen är istor utsträckning hierarkiskt organiserad i den meningen att man centraltutbildar personal vid skatteavdelningarna på länsstyrelserna. Denna personalsvarar i sin tur för utbildning där och vid lokal skattemyndighet. Planeringen av arbetet med att framslällautbildningsmaterial underlättas enligt av att den största delenav utbUdningsdagarna avser kurser som f. n. redan bedrivs inomskatteadministrationen. Man påpekar också att utbildningsmaterial rörande demateriella och system-mäs&iga ändringar, som skall vidtas årstaxering, inte kan produceras förrän propositionerna med ändrade materiellaregler samt arbetet med detaljutformningen av ADB-systemet har färdigställts.Detta planeras ske . Det föreligger numera enutbildningsplan som baseras på såväl RSV:s ordinarie utbud av kurser som de avRS-projektet föranledda nya kurserna. Man medger dock från projektets sida attsamordningen av utbildningen kunde te sig mindre god för RRV:sgranskningar. Det sammanhänger delvis med en av projektet påtaladunderdimensionering av utbUdningsresurserna vid skatteavdelningarna hoslänsstyrelserna. Man säger sig vara medveten om de stora ansträngningar sommåste göras men bedömer ändå att föreliggande utbildningsplan är genomförbar. 3.1.5Planering m. m. RRV anser i sin revisionsrapport alt arbetet medplaneringen av i stort och av de olika delarna mte är tillräckligtunderbyggt, samordnat och tillförlitligt. Resursbehoven för projektet ochADB-systemet har undan för undan ökat. har enligt RRV ambitionsnivånsänkts och tidplanerna förskjutits från delar av projektarbetet. Mer i detalj går RRV:s kritik bl. a. ut på attnågon risk- eller känslighetsanalys av projektet inte har utförts och attnågra tidpunkter och kriterier för att bedöma eventueUa avvikelser frånplanerna och arbetsresultatets kvalitet inte har fastställlH. Det enda somformellt noteras är enligt RRV avvikelser i tidplaneringen. Det finns, hävdarRRV, inte heller några tidsbuffertar där eventuella förseningar kan inhämtas.Projektarbetet bedrivs i förhållandevis få och därför resurskrävande aktiviteterför vilka mål, uppgift och prestationsangivelser ofta inte är till- Prop.1976/77:138 19 Det saknas, hävdar RRV vidare, till stor del fastställda regleroch rutiner för planeringen, rapporteringen och uppföljningen. Detta medförett föga enhetligt arbete mellan de olika arbetsgrupperna och sämre möjUgheterför projektledningen att överblicka och bedöma konsekvensema av avvikelser fråndet planerade projektarbetet. De redovisade förhållandena har enligt RRVtvingat projektiedningen lill en direktstyrning av . En sådan styrningger enligt RRV små möjligheter att leda och följa ett projekt av denna storiekooh komplexitet. I promemorian från redogörs för detplaneringssystem som tillämpas vid utvecklingen av ADB-systemet. Tidplanerutarbetas halvårsvis för varje medarbetare. Därvid anges de arbetsuppgifter somskall utföras . På blanketterna för personalplanerna kan förvarje uppgift planerad lid jämföras med förbrukad lid. Varje kvartal görs en nyhalvårsplanering. Vid halvårsplaneringen görs även grovplanering för helaprojekttiden. Projektledningen går med en till två månaders mellanrum igenomhur planeringen för delprojekten hålls. Förhållanden som kan påverkaplaneringen rapporteras vid protokollförda veckomöten. De formella brister som kan finnas i planeringen ärenligt projektet alt sambanden mellan vissa aktiviteter inte klart anges ochatt uppföljning av planerad tid/förbmfcad tid inte har gjorts för vissapersonplaner på grund av tidsbrist. Den valda ambitionsnivån på planeringssystemet ärenligt en avvägning mellan behovet av planering och arbetsinsatsenför densamma. En hög formell ambitionsnivå i planeringen kan medföra irriterandestora insatser för projektmedlemmarna. Kvaliteten i planeringen avgörs enligtprojektet av om aUa viktiga aktiviteter har kunnat förutses och omprojektpersonalen håller utiovade leveranstider. De punkter, där en avstämningav planeringssystemels lämplighet hittiUs har kunnat ske, har varil avlämnandetav rapporter till regeringen. Dessa visar att produkterna har kunnatfärdigställas . Man konstaterar vidare att den valdaambitionsnivån för planeringen i liknar den som med framgång haranvänts i andra slora projekt avseende administrativ rationalisering,exempelvis det inom den allmänna försäkringen (den s.k. RAF ).RS-projektet anser avslutningsvis att smärre, formella brister i planeringenhar lett RRV lill vidlyftiga och obestyrkta slutsatser om den planering somsker vid utvecklingen av ADB-systemet. Det saknas enligt RRV en samlad och enhetligbudgetering och redovisning för det arbete som är samlat inom . Deverkliga kostnaderna för projektet kan inle särskiljas ur RSV:sanslagsframställ- 1976/77:138 20 ningför /78. Totalkostnaderna för projektet går inte heller altfölja upp. Bristerna i inlernbudgeteringen försämrar enUgt RRV möjligheternainte bara att styra projektet utan även att utarbeta ekonomiska kalkyler. Den kostnads-Znyttokalkyl som redovisades år 1974visade att rationaliseringen av skatteadministrationen skull© ge ett betydandeöverskott. Det var enligt RRV på bl. a. detta underlag, som statsmaktemafattade beslut om projektets principiella inriktning och ambitionsnivå samt omreformens utförande. redovisades en ny kostnadskalkyl därdriftkostnaderna för liystemet hade ökat väsentiigt jämfört med kalkylen frånår 1974. Den nya kalkylens uppställning och omfattning är enligt RRV inte såutformad att en jämförelse med den tidigare kalkylen underlättas. Vidare saknarkalkylen flera väsentliga kostnadsposter. Kostnaderna för bl. a. helaprojektverksamheten och den belastning dessa kostnader innebär redovisadesinte. Projektkostnaderna kan enligt RRV komma att betydligt överskrida deberäkningar som redovisades . Någon prövning av de tidigare kalkyleradeintäkterna tUl systemet trots att de angivits vara osäkra eller någon risk-eller känslighetsanalys av kalkylen har inte utförts. Det kan enligt RRV inteuteslutas att rationaliseringen av skatteadministrationen kan resultera i ettunderskott i stället för ett beräknat överskott. Sammanfattningsvis finns detenlij RRV:s bedömning starka skäl att betvivla att reformen medför detavsevärda netto för det allmänna som ursprungligen beräknades. RRV redovisar i följande kalkylsammanställning somgrundas på rapporter och RRV;s kostnadsuppskattning av projektverksamheten,hur den ekonomiska bilden kan anses ha förändrats. I kolumnen till höger somrubricerats "RRV okt 76" redovisas pålägget för projektverksamhetenenligt RRV:s uppskattning. Någon annan kalkylpost har RRV inte prövat. Milj.kr./år RSVmaj 74 RSV juni 76 RRV okt 76 Besparingar, dvs. Kostnad för system i drift 77 137 137 Pålägg för projektkostnaddvs. 1976/77:138 21 framför en rad invändningar mot RRV:suttalanden om brister i de ekonomiska kalkylerna och om RRV:s beräkning av projektkostnaden.Inledningsvis konstaterar projektet att syftet med RS-reformen är att medolika administrativa medel uppnå större likformighet och rättvisa vidtaxeringen. Projektet finner det märkligt att RRV vid behandlingen avkalkylfrågorna frångår den angivna avgränsningen av revisionen till att avsesjälva handläggningen av utvecklingsarbetet och inte syftet med reformen. Trotsdetta behandlar RRV kalkylfrågorna på sådant sätt att hela reformenifrågasätts. instämmer dock i att kalkylarbetet harvarit eftersatt. Detta anförs även som en förklaring till att RRV enligtprojektets mening har kommit tUl felaktiga slutsatser om reformens ekonomiskakonsekvenser. Anledningen till att kalkylarbetet har fått den hittillsvarandeuppläggningen sägs vara historiskt betingad. är en sammanslagningav tre tidigare fristående utredningar (de s. k. RS-, AFB- och LSM-utredningama)med var sin kalkyl. I de rapporter har länmat har i huvudsakendast avvikelser från tidigare kalkyler angetts. Samtliga avvikelser har dockrapporterats till regeringen om än i olika omgångar. En brist i RRV:s kalkylresonemang är enligtRS-projektet att endast kostnader för att genomföra RS-reformen har studerats.Man kan dock inte välja mellan att antingen genomföra RS-reformen eller avståfrån att vidta åtgärder. Nuvarande ADB-system och ADB-utrustning fungerarnämligen längst . Det finns vidare uppenbara brister inuvarande taxeringsorganisation.