prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Därvid skall i första hand behovet avsemester- och rekreationsresor hos den breda allmänheten i och deövriga nordiska länderna tillgodoses. Turisträdet befinner sig f n. i ettuppbyggnadsskede. För turistrådets verksamhel föreslås ell oförändrat anslag om23 milj. kr. Pris-,konkurrens- och konsumentfrågor /76 gällde prisstopp påviktigare baslivsmedel, lantbruksmaskiner, pappersmassa, kemisk-tekniskaartiklar och lastbilstransporter. Skyldighel att förhandsanmäla prishöjningarförelåg i fråga om vissa pappersvaror (såsom tidnings-, journal- ochmjukpapper, blöjor), mjöl och matbröd, margarin samt kaffe. Dessulom omfattadesmatpotalis av högstprisreglering. Sedan den har följande åtgärdervidtagits på prisregleringsområdet. Prissloppet på lantbruksmaskiner upphävdes den 25februari och prisstoppet på kemisk-tekniska artiklar . infördes prisstopp på vissa s. k.livsmedelstekniska produkter, däribland kött-, fisk-, frukt- ochgrönsakskonserver, vissa djupfrysta produkter och konfeklyrer. Samtidigtinfördes skyldighet att förhandsanmäla prishöjningar pä hudar och skinn.Prisstoppet på fiskkonserver och konfektyrer m. m. upphävdes den 21 juni 1976och pä övriga varor inom det livsmedelstekniska områdei . infördes skyldighet att förhaiidsanmälaprishöjningar på sågtimmer och pappersved saml vissa trä- och pappers varor(bl. a. mensirua-lionsskydd). 1976/77:100 Bilaga14 16 Högslprisregleringenpå matpotalis upphörde att gälla . Skyldighet atl förhandsanmäla prishöjningar pä mjöloch matbröd ersattes med prisstopp. Delsamma skedde den 14 juli1976 i fråga om vissa slag av papper, papp och kartong. upphävdesprisstoppet på lastbilstransporter. Prisstopp infördes pä nyapersonbilar, bildelar och billillbehör och på sågade ochhyvlade trävaror vid försäljning från sågverk. Prisstoppet på nya personbilar,bildelar och billillbehör upphävdes . F. n. omfattas sålunda följande varuområden avprisstopp: vissa livsmedel (köttvaror, mjölk och ost samt mjöl och matbröd)pappersmassa, vissa slag av papper, papp och kartong saml sågade och hyvladeträvaror vid försäljning från sågverk. Skyldighel atl förhandsanmäla prishöjningarföreligger i fråga om sägtimmer och pappersved, vissa trä- och pappersvaror(bl. a. toalettpapper, blöjor och menstruationsskydd), margarin, kaffe samlhudar och skinn. påbörjades verksamheten hos det nyakonsumentverket, som bildades genom en sammanslagning av de lidigaremyndighelerna konsumentombudsmannen och . trädde dennya marknadsföringslagen (1975:1418) i krafl, med bl. a. regler om informationsskyldighetoch produktsäkerhet. Det nya verket är liksom dess föregångare huvudmanför försöksverksamheten med . Enresursförstärkning föreslås här för att möta den ökande ärendetillslrömningen.Under det gångna årel tillkallades sakkunniga för översyn avreklamalionsförfarandet i konsumentlvister m. m., reklamationsutredningen (H1976:02). Utredningen skall bl. a. på grundval av den pågåendeförsöksverksamheten med lämna förslag rörande denframtida verksamheten på området. Stödet till kommersiell service i glesbygd ökargenom att anslaget till stöd för investeringar föreslås höjt med . har avlämnat sillbetänkande (SOU 1975:19) Konsumentskydd på läsområdel. Bland uiredningensförslag kan nämnas komplettering av byggnadsstadgan med bestämmelser ominbroltsskydd, frivillig auktorisation av låssmeder samt tillståndspliki förtillverkning och innehav av nyckelfräsmaskiner, dyrkverktyg och spärradenyckelämnen. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Tobaks- och alkoholreklamutredningen (H 1974:06)som har lämnat förslag om varningstext och innehållsdeklaralion pålobaksvaror, har avlämnat sitt slutbetänkande (SOU 1976:63)Reklamen för alkohol och tobak. Där föreslås förbud i vissa fall ochbegränsningar i övrigi beträffande reklam för och annan marknadsföring avalkohol och tobak. Belänkandet remissbehandlas f n. 1976/77:100 Bilaga 14 17 En sakkunnig har tillkallats för att göra enöversyn av insamlingsverksamheten och överväga behovet av samhälleligaålgärder pä detta område (H 1976:01). Sakkunniga har tillkallats för att utreda frågan ominsyn i företagens marknads- och produktplanering m. m., insynsutredningen (H1976:03). En kommitté har tillkallats föratt utreda frågan omverksamhetsinriktning och arbetsuppgifter för en framtida regionalkonsumenlpolitisk organisation (H 1976:04). Det regionala ledet ikonsumentpolitiken utgörs av de till länsstyrelserna knutna hemkonsulenterna. dellar i det inlernalionella samarbete ikonkurrens- och konsumentpolitiska frågor som bedrivs inom bl. a. ochEuroparådet. Pä konsumentområdet har därvid särskild tonvikt lagts på arbetetmed marknadsförings- och produklsäkerhelsfrågor. Det nordiska samarbetet i konsumentfrågor bedrivsinom en nordisk ämbetsmannakommitté. I delta arbete har prioriterats bl. a.samordning av undersökningar och varuprovningar. deltar i del inlernalionella samarbetet sompä patent-, varumärkes-och mönsterområdet pågår inom bl. a.väridsorganisalionen förden intellektuella äganderätten () ochEuroparådet. är ett fackorgan till FN. Sedan den konventionsom benämns (PCT) antogs , äger ett omfattandeförberedelsearbete inför konventionens ikraftträdande rum inom . Enligt PCTskall nyhetsgranskning och eventuellt också patenterbarhetsprövning ske endastvid ett fålal palentverk i världen. () harförutsättningar alt bli ett av dessa verk. antogs den s. k. europeiskapatentkonventionen (EPC). undertecknade tillsammans med 15 andra staterkonventionen vilken innebär bl. a. att ett europeiskt patentverk med säte iMiinchen skall kunna meddela patent som blir gällande i alla eller vissa av deanslutna staterna. Sju arbetsgrupper har tillsatts för all praktiskl förberedaatt ett europeiskt patent verk inrättas. deltar i fyra av dessagrupper. PRV kommer inom ramen för EPC vid sidan av det europeiska patentverketi Miinchen alt kunna verka som nordisk . En sådan lösning ansesvara lill fördel för nordiska patentsökande och nordisk industri. Deleuropeiska patent-verket skall under en övergångstid kunna lägga ut arbete påde nationella patenlverken för atl underiätta omställningen till nyaförhållanden. PRV kan komma alt begära sådant arbete. Avsikten med PCT och EPC är att minska detdubbelarbete som f n. förekommer vid behandling av patentansökningar.Konventionerna beräknas medföra praktiska konsekvenser för i slutet av1970-talet. 2 1976/77. Prop.1976/77:100 Bilaga 14 18 kanunder få räkna med en belydande minskning av antalet ansökningar. Patenipolicykommiltén (H 1969:10) har utrett deproblem som för PRV:s del aktualiseras av PCT och EPC. Kommittén lade i juni1974 fram elt delbetänkande (SOU 1974:63) Internationellt patentsamarbete I,som behandlar konsekvenserna av en svensk anslutning till PCT. I betänkandetförordas en sådan anslulning. betänkande (SOU 1976:25), Internationelltpatenlsamarbete II, har lagts fram under våren 1976.1 betänkandetförordas att under vissa förutsättningar tillträder EPC. PCT och EPCberäknas träda i kraft . En utredning, varumärkesutredningen (Ju 1974:10),har lill uppdrag att utreda vilka ändringar i vammärkeslagsliftningen och detadministrativa förfarandet vid den svenska varumärkesregistreringen som skulleföranledas av elt svenskt tillträde till den överenskommelse om internationellregistrering av varumärken (TRT) som undertecknade . En utredning (H 1973:01) rörande översyn av patent-och registreringsverkets besvärsavdelning har lagl fram ett betänkande (Ds H1976:1) under våren 1976.1 betänkandet föreslås bl. a. att besvärsavdelningenfår slällning som förvaltningsdomstol. Betänkandet har remissbehandlats ochbereds nu inom . PRV redovisar att antalet patenlansökningar hargått ned jämfört med en period i slutet av 1960-lalet dä det största antaletansökningar sedan verkels tillkomst kunde noteras. Efterfrågan på vammärkes-och mönsterskydd samt på godkännande av namn beräknas öka något. Antalet bolagsbildningarligger på en låg nivå jämfört med och väntas öka endast ilångsam takt. fram till väntas docken kraftig ökning av antalet regislerändringsärenden till följd av höjningen avminimikapitalet för aktiebolag. FörPRV föreslås en anslagsökning med 5,4 milj. kr. lill 60,1 milj. kr. tillkallades sakkunniga (1974 årsförsvarsutredning) att överväga och lämna förslag om totalförsvarets fortsattautveckling m. m. De sakkunniga överiämnade delbelänkandel(SOU 1976:5) Säkerhetspolitik och totalförsvar. Slutbelänkandet skall redovisasi sådan tid atl förslag lill vid /77 om totalförsvaretsframtida utformning kan grundas på överväganden och förslag från de sakkunniga. Ar 1971 tillkallades sakkunniga med uppdrag attutreda beredskapen i fråga om viss varuförsörjning. De sakkunniga överiämnade iaugusti 1975 sitl slutbetänkande (SOU 1975:57) Vamförsörjning i kristid.Statsmakterna har beslutat i anledning av förslag i vissa delar av betänkandet(prop. 1975/76:152, Prop.1976/77:100 Bilaga 14 19 FöU1975/76:35, rskr 1975/76:298). Övriga delar av belänkandet bereds f n. inomhandelsdepartementet. tillkallades en sakkunnig med uppdrag attse över allmänna ransoneringslagen. Den sakkunnige överiämnade i november 1975belänkandet (Ds H 1975:3) Ny ransoneringslag. Betänkandet har remissbehandlatsoch bereds f n. inom . tillkallade chefen förhandelsdepartementet sakkunniga med uppgift all framlägga förslag till programför beredskapslagring av oljeprodukter m. m. efler . 1976 betänkandet(SOU 1976:67) Beredskapslagring av olja, kol och uran. Betänkandet remissbehandlas f n. tillkallade chefen förhandelsdepartementet sakkunniga med uppgift att göra en översyn avöverstyrelsens för ekonomiskt försvar organisation. De sakkunniga överiämnade iseptember 1976 sitt betänkande (Ds H 1976:4) Ny organisation för ÖEF.Betänkandet har remissbehandlats och bereds f n. inom . ulfärdade chefen förhandelsdepartementet inom ramen för försöksverksamheten med långsiktsplanering,anvisningar för programplanering för perioden /78-1981/82 avseendeverksamhelen inom det ekonomiska försvaret. Regeringen uppdrog ål överslyrelsenför ekonomiskt försvar (ÖEF) alt leda och samordna programplaneringen.Programplaneringen har syftat lill att ta fram handlingsprogram för detekonomiska försvarets utveckling under närmasl föreslående femårsperiod.Planeringen skall ingå som underiag för det lotalförsvarsbeslut som avsesfallas . Ekonomiska försvarels programplaner överiämnades tillregeringen . Programplanerna har överiämnals till 1974 årsförsvarsul-redning. träffades preliminäröverenskommelse mellan staten och om statens medverkan för attbibehålla bolagels gummistövelproduktion. Regeringen lade framproposition med förslag till åtgärder i anledning av överenskommelsen.Riksdagen beslöt i enlighet med propositionen (prop. 1976/77:16, FöU 1976/77:4,rskr 1976/77:31). 1 elt tiotal kommuner i landei finns stadsgasverk,som producerar sladsgas för hushållsbmk. Enligt beslut av är 1969inträder 1977 skyldighetför stadsgasverken att beredskapslagra råvara för gasfram ställningen. Lagringsfrågan prövas på nytl i samband med utredningen om ett program för beredskapslagringen efler är 1976. I detta läge föreslog regeringen i proposition atl ikraftträdandet av skyldigheten för stadsgasverk all beredskapslagra råvara för gasframslällning skulle uppskjutas lill . beslöt i enlighet med propositionen (prop. 1976/77:17, FöU 1976/77:3, rskr 1976/77:30). 1976/77:100 Bilaga 14 20 Anslagsförändringarna inomhandelsdepartementels verksamhetsområde i förhållande till statsbudgeten /77 framgår av följande sammanställning. m. m. Främjande av utrikeshandeln m. m. C. m. m. D. Pris-, konkurrens- och konsument- E. m. m. F. Ekonomiskt försvar' Summa för driftbudgeten 348,4 370,9 + 22,5 V. Fonden för låneunderstöd Vill. Fonden förberedskapslagring' IX. Summa för kapitalbudgeten 129,2 92,4 - 36,8 Totalt för 477,6 463,3 - 14,3 ' Anslagen till det ekonomiska försvaret förs i avvaktanpå särskild proposition upp med oförändrade belopp. Prop.1976/77:100 Bilaga 14 Burenslam såvitt avser frågorna under littera A punkterna1-4, B, C, D, E, F på driftbudgeten samt kapitalbudgeten; statsrådet avser frågor under littera A punkterna 5-6. Anmälantill statsbudgeten för /78 såvitt avser handelsdepartementetsverksamhetsområde. DRIFTBUDGETEN Elfte huvudtiteln . 1975/76Utgift 7 679 598 1976/77Anslag 8 533000 1977/78Förslag 9 174 000 Reseersättningar (även för utrikes resor) -1- 641 000 Medhänvisning till sammanställningen beräknarjag anslaget till 9 174 000 Jaghemställer att regeringen föreslär att till för budgetåret1977/78 anvisa ett förslagsanslag av . 1976/77:100 Bilaga 14 22 Kommittéer m. m. 1975/76Utgift 4 443033 Reservation 358 906 1976/77Anslag 2 100000 1911/18Förslag 3 670 000 Förnästa budgetär beräknarjag kostnaderna för kommittéverksamhelen till 3 670 000kr. Jag hemställer alt regeringen föreslår att till Kommittéer m. m. för budgelårel 1977/78anvisa elt reservationsanslag av . 1975/76Utgift 93 438 Reservation 88 406 1976/77Anslag 150 000 1977/78Förslag 150 000 Anslagetbör för nästa budgetår föras upp med oförändrat belopp. Jag hemställer attregeringen föreslår alt lill Extra utgifter för /78anvisa ett reservationsanslag av . 1975/76Utgift 253 895 1976/77Anslag 338 000 1977/78Förslag 341 000 Krigsmaterielinspektionen inom handelsdepartementetutövar kontroll över tillverkningen av krigsmateriel och handlägger ärendenrörande tillstånd till export av sådan materiel. Kostnaderna för kontrollmyndighetens organisationoch verksamhel skall bestridas genom avgifter från tillverkare avkrigsmateriel. Beräknad ändring 1976/77 1977/78 338000 + 3 000 1976/77:100 Bilaga 14 23 Med hänvisning till sammanställningen hemställerjag att regeringen föreslår att till Krigsmaterielinspektionen för budgetåret1977/78 anvisa ett förslagsanslag av . Kostnader för nordiskt samarbete 1975/76Ulgifi 242 624 1976/77Anslag 250 000 1977/78Förslag 250 000 Frånanslaget bestrids kostnader för deltagande i samarbetet inom ramen förnordiska ministerrådet och nordiska ministerrådets slällföreträ-darkommittésamt för deltagande i andra former av nordiskt samarbete. Jag beräknarmedelsbehovel för näsla budgetår till . Jag hemställer att regeringenföreslår att till Kostnader för nordiskt samarbete /78 anvisa ett förslagsanslag av . Nordiska ministerrådets allmänna budget För innevarande budgetår har till allmänna budget anvisats ett förslagsanslag av 8 975 000 kr.Nordiska ministerrådets allmänna budget omfattar elt budgelår som sammanfallermed kalenderåret. fastställde den 22 mars 1976ministerrådets allmänna budget för år 1977.1 statsbudgeten för budgelåret1976/77 har medel anvisats för att bestrida andel av kosinaderna förministerrådets allmänna budget (prop. 1975/76:203, UU 1975/76:17,rskr 1975/76:350). Budgeten för kommer att behandlas under våren 1977inom . Jag avser senare att föreslå regeringen all förriksdagen vid 1976/lägga fram en särskild proposition rörandeanslag för all bestrida andel av kosinaderna för ministerrådetsallmänna budget . I avvaklan härpå bör anslaget föras upp medoförändrat belopp. Under åberopande av del anförda hemsläller jag altregeringen föreslår atl i avvaktan på särskild proposition i ämnet,till Nordiska ministerrådets allmänna budget för budgelårel 1977/78 beräkna ettförslagsanslag av . 1976/77:100 Bilaga 14 24 B.FRÄMJANDE AV UTRIKESHANDELN M. 1975/76 Utgift 3 400 000 Reservation O 1976/77 Anslag 2 700 000 1977/78 Förslag 2 980 000 exportråd (SE) inrättades den 1 juli 1972genom avtal mellan svenska staten och allmänna exportförening (SAE). trädde ett nytt avtal mellan statenoch SAE i krafl (prop. 1975:1, NU 1975:9, rskr 1975:72). Rådet leds av enstyrelse. Denna beslår av ålta ledamöter med sex suppleanter. Hälften utses avregeringen och hälften av SAE. Styrelsen utser inom sig ordförande. SE:suppgift är all som centralt organ planera, samordna och genomföra åtgärder föratt främja export. För att lösa denna uppgift leder SE denkommersiella verksamheten vid den specialiserade kommersiellautlandsrepresentationen, dvs. handels-sekreterarkonloren och de handelskamrar iutlandet som slutit samarbetsavial med rådet. SE skall samråda medutrikesdepartementet vid behandlingen av sådana exportfrämjande uppgifler somfordrar medverkan av utrikesrepresentationen. Som rådgivande organ har SEtillsatt tvä delegationer, en förden mindre industrin och en förvidareutbildning i internationell marknadsföring. Enligl 5 § i avtalet om SE (bilaga lill prop.1975:1) skall den personal- och ekonomiadministrativa förvaltningen avhandelssekrelerarorganisalionen ombesörjas av SE med medel som staten ställertill förfogande. Vidare skall enligt 11 § i samma avtal staten bidra till SE:sfinansiering med ett belopp, som motsvarar rådets nettokostnader för den mindreindustrin. Näringslivels bidrag till finansieringen av SEutgörs av abonnemangsavgifter från företagen till rådet. SE bedriver däruiöveruppdragsverksamhet för sina abonnenter mol särskild avgift. Abonnemang gertillgäng till SE:s och handelssekrelerarnas ijänster samt tjänster avexportfrämjande art från utrikesrepresentationen. Vidare är abonnemang enförutsättning för rätt att delta i statsfinansierade exportfrämjande ålgärdersom SE och utlandsmyndigheterna genomför. Abonnemang är vidare, enligt avtaletmellan staten och SAE, en förutsättning för all erhålla tjänster från deslatsstödda handelskamrar i utlandet som slutit samarbetsavial med rådet. Arbetsuppgiftema inom SE är fördelade påprojektverksamhet, uppdragsverksamhet, allmän service, publikationsverksamhet,ulbildning samt planering och ledning av exportfrämjandet. Vid beräkning av statsbidrag till den mindreindustrin har SE till denna grupp av företag räknat de varuexporterande företagvilkas åriiga exportvärde Prop.1976/77:100 Bilaga 14 25 och de tjänsteexporterande vilkas aktiekapital uppgårtill . Det sammanlagda antalet mindre företag är enligtdelta beräkningssätt 1 500. Som bidragsgrundande kostnader anger SE denallmänna företagsservicen och dess andel av kostnaderna för planerings- ochledningsverksamheten. SE beräknar statsbidragets storlek som kostnaden fördenna grupp av företag reducerad med intäkterna från dessa. I denna beräkninganses genomsnittskostnaden för alla företag vara densamma, oavsett förelagetsstoriek. Med hänvisning till att såväl antalet abonnenterhänföriiga till den mindre industrin som SE:s serviceåtaganden för dessa harökat och att den tillämpade beräkningsgrunden för statsanslaget skulle innebäraett kraftigt underskott, hemställer SE om en väsentlig ökning av statsbidraget.För att abonnentav-gifler från den mindre industrin och statsbidrag skall täcka60 96 av kostnaderna för dessa förelag yrkar SE alt statsbidraget ökas till . SE anser att arbetsuppgifterna avseendehandelssekreterarorganisationen omfattar bl. a. verksamhetsstyrning,administration och planering av handelssekreterarnas konlaktresor i . SEmenar också alt lill denna kategori av uppgifler också hör planering avutländska delegationsbesök i . SE beräknar kostnaderna för förvaltning avhandelssekreterarverksam-heten m. m. till . och behovet avstatsbidrag till . SE hemsläller all anslaget B 1. exportrådökas till sammanlagt . Ett nytt avtal mellan staten och avseende exportråd (SE) trädde i kraft (prop. 1975:1, bil. 12 s. 25 och 26). Enligt detta avtal skall statsbidrag utgådels till den personal- och ekonomiadministrativa förvaltningen avhandelssekreteraror-ganisationen, vilken ombesörjs av SE, dels för kostnaderför tjänster till den mindre industrin som ej moisvaras av abonnemangsinkomsterfrån denna kategori. Beräknatenligt de principer som presenterades i nämnda proposition bör statsbidragetberäknas lill . inberäknat en höjning för fördyringar med 280 000kr. Jag kommer under reservationsanslaget B 3. Exportfrämjande åtgärder attförorda ökade insaiser för den mindre industrin. Jaghemställer att regeringen föreslär atl till exportråd för /78anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1976/77:100 Bilaga 14 26 1975/76 Utgifl 14 691214 Reservation 8 703 543 1976/77 Anslag 15 419 000 1977/78 Förslag 17 755 000 Handelssekreterarnas uppgift är att öka den svenskaexporten genom specialiserad kommersiell service särskilt i fråga om marknadsföring.Handelssekrelerarna rekryteras från tjänster i eller nära företagsledningen isvenska förelag med exportinriktntng. F. n. är 25 handelssekreterarkontor och en stallighandelskammare inrättade. Av kontoren är sju placerade i - iToronto, , , , , och New York.Handelssekreteraren i leder även verksamheten i . 1Europa finns tretton kontor, nämligen i , , , ,, , , , , , , och Oslosamt en handelskammare i . Påövriga industrilandsmarknader finns kontor i och . Tre handelssekreterarkontor arbetar iutvecklingsländer. De är placerade i för norra delarna avLatinamerika saml i Jeddah och för . Handelssekrelerarkonlorenoch handelskammaren sysselsätter f n. ca 250 personer. Förutom avhandelssekreterare utgörs personalen av marknadssekreterare, assistenter ochbiträdespersonal. Hos samtliga handelssekreterare finns praktikanter medsiatsslipendier som utdelas av exportråd (SE). För /77har medel lill stipendier åt dessa beräknats med ca 2,1 milj. kr. vilketmoisvarar ett 60-lal stipendier . Handelssekreterarkonlorens verksamhet indelas iföljande verksamhetsgrenar eller program, nämligen allmän verksamhet,projektverksamhet och uppdragsverksamhet. Dessutom finns ett inlernprogram föradministrativ verksamhet. 1 allmän verksamhet ingår de tjänster somhandelssekrelerarkonloren avgiftsfritt utför som l. ex. råd till besökandeaffärsmän,enklare varuförfråg-ningar, rutinkorrespondens samt den övrigaverksamhel som ej innefattas under projekt- och uppdragsverksamhet. Projektverksamhetomfattar de tjänster som handelssekreterarkontoren utför på uppdrag av SE ochsom helt eller delvis finansieras av staten med särskilt anslagna medel förexportfrämjande ändamål. Uppdragsverksamhetenomfattar de tjänster som handelssekrelerarkonloren utför pä särskildbeställning och mol särskild avgift för enskild abonnent eller myndighel. Över anslaget finansieras även externa utgifler, s.k. gemensamma utgifter i handelssekreterarverksamheten såsom för rekrytering,vissa resor, flyttning m. m. Prop.1976/77:100 Bilaga 14 De budgeterade resultaten för budgetåren 1976/77och 1977/78 för handelssekreterarorganisationen efter fördelning avinternprogrammet administration framgår av följande sammanställning. 1976/7/ Projektverksamhet Uppdragsverksamhet Allmän verksamhet 9 430 22 823 + 1644 + 953 -2 805 - 208 + 2511 + 1096 Med hänsyn till de ökade kraven på praktikanternaskompetens och deras medverkan i handelssekreterarkonlorens uppdragsverksamhetföreslår SE att stipendierna totalt höjs med . SE begär alt handelssekreterarnas löneförmåner ökasmed sammanlagt . för att nå upp i nivå med de förmåner som förelagenkan erbjuda personer i motsvarande ställning. SE föreslår även alt regeringenskall medverka lill alt handelssekrelerarna anställs påkontraklbaserade i stället för löneplansbaserade villkor. SE anser atl anställningsvillkoren för de anställdavid handelssekrelerarkonloren är otillfredsställande. SE föreslår därförförändringar av anställningsvillkoren och uppskattar kostnaderna för dettatill . Större delen av detta belopp hänför sig till skatter ochlönekostnadspålägg. För /77 överfördes 3 569 000 kr.från delta anslag till reservationsanslaget B 3. Exportfrämjande åtgärder föralt ge handelssekreterarna möjlighet att debitera sina kostnader iprojektverksamheten och för att ge en rättvisare bild av statens kostnader fördenna verksamhet. SE anser att denna överföring har minskat utrymmet för denallmänna verksamhelen vid handelssekrelerarkonloren i en utsträckning som päsikt kan innebära en icke önskvärd försvagning av denna verksamhet. SE yrkardärför att . SE föreslår all ullandsorganisalionen förstärks medett handelssekreterarkontor i . Den utredning som SE låtit utarbetavisar atl den danska marknaden vad gäller säväl storlek som övrigamarknadsförhållanden motiverar en förstärkning. De av utredningen intervjuadeföretagen har uttryckt ett klarl behov av exporlservice i .