prop · G0037 · 1976-12-31 00:00:00 — Tvärtom synesdet mig angeläget, sora också LO och TCO framhåller, att en ytterUgareutjämning och reducering av avgiftsuttaget i vissa kassor kommer tiU stånd somett steg på vägen mot en allmän och i annan ordnuig finansieradarbetslöshetsförsäkring, I frågan om vilka vägar man ska gå för att uppnå ensådan effekt vill jag först erinra om alt det kontanta arbetsmarknadsstödethöjdes från 35 tUl , per dag genom beslutav rUcsdagen (prop, 1975/76: 59, InU 1975/76: 22, rskr1975/76:117; SFS 1975:1274). I överensstämmelse med de principer för bestämningav grundbidraget till arbetslöshetskassorna som lades fast i samband medreformeringen av arbetslöshetsförsäkringen (prop. 1973: 56 s, 225) harregermgen beslutat höja också detta bidrag, , per dag, frånoch med (SFS 1976: 164). LO:s och TCO:s framställning i vadavser en höjning av grandbidraget ar således redan tillgodosedd. I samband medhöjningen gjorde regeringen den bedömningen alt från arbetsgivaravgifteninflytande medel var tillräckliga för att vid nuvarande arbetslöshet täcka ävendel högre grundbidraget och att någon höjning av avgiftsprocenten därför inlevar påkallad. Progressivbidraget har sitt namn därav att det ökarmed stigande utgifter för en kassa och utgår med dels elt fast belopp för varjedagpenningklass, dels ett belopp som utgår i procent av utbetald dagpenningföre avdrag för preliminär skatt men efter avdrag för belopp som motsvarargrundbidraget och nyssnämnda fasta belopp. Procentandelen ökar med ökande antalersättningsdagar per medlem och börjar utgå dä antalet ersättningsdagar permedlem uppgår liU 2,25, Den är vid per medlem ochökar successivi till vid eller däröver.Progressivbidraget är således avsett att utjämna kostnaderna för kassor medolika grad av arbetslöshet och därmed sammanhängande avgiftsuttag avmedlemmarna. En höjning av progressivbidraget enligt de riktlinjer sora harföreslagits av organisationerna och som stöds av flertalet remissinstanseranser jag motiverad. Den översta procentgränsen för progressivbidraget böraUtså höjas från , Vidare bör sådanl bidrag utgå redan vid 1,5ersättningsdagar i stället för som f. n, vid . Den nuvarande skalanbör anpassas härlUl, Det bör liksom hittUls ankomma på regeringen att meddelade närmare föreskrifterna om progressivbidragels sloriek vid olika antalersättnmgsdagar. Prop.1976/77: 7 13 Som jag förut har nämnt är frågan om en obUgatoriskarbetslöshetsförsäkring f, n. under utredning. I direktiven för utredningensarbete (A 1974: 08) uttalade jag som mm mening att det är naturligt att ulredningensärskilt överväger ett system där samtliga kostnader som följer av ettinförande av en allmän arbetslöshetsförsäkring finansieras kollektivt avföretagen genom avgifter, I awaktan på utredningens betänkande ochstatsmakternas sfällningstagande h'ärtUl bör därför de ökade kostnader somföljer av den reform av progressivbidraget som jag här har förordal finansierasenligt samma regler som f. n, gäller för grundbidraget, dvs, till tvåtredjedelar genom arbetsgivaravgiften lill arbetslöshetsförsäkringen och detkontanta arbetsmarknadsstödet och till en tredjedel av medel från det underelfte huvudtiteln uppförda förslagsanslaget Kontant stöd vid arbetslöshet. LOoch TCO har också framfört önskemål om begränsningar i kravet på fonduppbyggnadinora kassorna. Jag kan ansluta mig tUl organisationernas och flertaletreraissinslansers bedömning att kravel på kassornas fonduppbyggnad i nulägetär alltför strängt. Fonderna kan sägas ha två viktiga uppgifter att fylla. Deskall dels fungera sora ekonomisk reserv för utjämning av kostnaden mellan årmed olika hög arbetslöshet, dels utgöra en Ukvidilelsreserv, harkassornas ekonomi förbättrats på olika sätt. Statsbidragen har höjtsväsentiigt och arbetslösheten har legat på en förhållandevis låg nivå. Dentotala stalsbidragsandelen har ökat starkt de senasle åren och motsvarar i dagca av de utbetalda ersättningarna. Kravet på en likviditetsreserv hänförsig till alt statsbidraget utbetalas i efterskott för varje försäkringsår.Delta statsbidrag förskotteras dock genom atl ä-kontoutbetal-ningar sker vidfem tillfällen , , , , den 31augusti och . Behovet att ha en viss likviditet avser således sommest utgifterna . Med hänsyn till detta anser jag attfonderingskravet bör kunna reduceras från f, n. till av kassornas normalaårsutgifler för ersättning, inkl, statsbidrag och exkl,preliminärskatteavdrag. De fonder kassorna har byggt upp får dock liksomhUtills inle tas i anspråk i andra fall än där kassans inkomster inte förmårtäcka kassans utgifter. Vid bestäraraande av de fraratida avgifterna ikassorna skall hänsyn tas tUl detta. Den minskning av medierasavgifterna sommöjliggörs genom dessa förbättrade villkor för kassorna är raycket vanskligatt bedöma. Medlemsavgifterna kommer givelvis att påverkas av den dagersättningsnivåkassorna beslutar 1977 och den framlida nivån på arbetslösheten. Medutgängsptmkt i arbetslösheten och ersättningsnivån per den 1januari 1976 kan den av mig förordade ändringen av statsbidraget ochfonderingsreglerna väntas leda fram till en minskning av medlemsavgiftema medupp tUl . och medlem i de kassor som har de högsta medlemsavgifterna. 1976/77: 7 14 De lägre krav på fonduppbyggnad som jag nu har förordatföranleder ändring i 56 § första stycket arbetslöshetsförsäkringslagen. Därbör också uttryckligen anges att med ersättningsbelopp avses utgiven ersättningefter avdrag för preUminär skatt. Den nuvarande möjligheten för AMS enUgt andrastycket i samma paragraf alt föreskriva slörre eller mindre fondavsättning börkvarstå. Bestämmelsen bör dock förenklas och ges en mer generell utformning ochinnebörd. Bemyndigandet för AMS bör gäUa oberoende av kassans storlek. Vidareföreslår jag den redaktionella ändringen av 56 § tredje stycket att orden"under beaktande av bestämmelsema i första och andra styckena" ulgårur lagtexten. Kostnadema för de ändringar i grunderna förprogressivbidraget som jag nu har förordat kan på grund av osäkerheten om denframtida ersättningsnivån och arbetslöshetens omfattning inle beräknas annalän överslagsmässigt. AMS har i sina anslagsberäkningar för /78beräknat utgifterna för progressivbidraget till ca 415 milj. kr. underantagande bl, a. av en genomsnittlig dagpenning av , och 4,0ersättningsdagar per medlem och år. Vid elt införande från den 1 januari 1977av tre nya dagpenningklasser i försäkringen kan detta leda tUl en inteoväsentlig ökning av den genomsnittliga dagpenningen under nästa budgetår. Viden nivå för den genomsnittiiga dagpenningen av , och med de nya reglemaför progressivbidraget raen vid i övrigt oförändrade förutsättningar kanutgiftema för nämnda bidrag under /78 beräknas öka med 225 milj.kr. Av kostnadsökningen hänför sig 150 milj. kr. till höjningen avdagpenningen och 75 milj, kr. till de nya reglerna för progressivbidraget. Avsistnämnda belopp bör som jag har förordat två tredjedelar täckas av medelfrån arbetslöshetsfonden, vilket med hänsyn tUl behållningen på fonden börkunna ske utan höjning av avgiftsuttaget. Jag vill i detta saramanhang efter samråd medstatsrådet anmäla en fråga sora berör de arbetslöshetsförsäkrade ochrätten till arbetsmarknadsutbUdning. Arbetsmarknadsutbildning kan normaltbevUjas endast personer som har fyllt . Enligt de nya riktlmjer förarbetsmarknadsutbildning sora har antagils av riksdag (prop. 1975: 45,InU 1975: 14, rskr 1975: 178) gäller dock att person som är men ärberättigad till kontant stöd vid arbetslöshet eller ersättning frånarbetslöshetskassa kan bevUjas arbetsmarknadsutbUdning vid särskilt anordnadekurser (AMU-kurser). Under UtbUdningen utgår därvid utbUdningsbidrag i form avdagpenning och stunulansbidrag med sammanlagt . per dag, för den som ärberättigad till kontant stöd, medan den som är berättigad tUl kassaersätt-ningfår sådant utbUdningsbidrag motsvarande vad som gäller för vuxna, dvs.sammanlagt högst . särskild skrivelse har SO hemställt att arbets- Prop.1976/77: 7 15 löshetsförsäkradeunder som inle inom rimlig tid kan beredas utbildning vid AMU-kurs, mensom kan få Ukvärdig utbildning hos annan kursanordnare, också i det senarefallet skall vara berättigade till utbildningsbidrag enligtarbetsmarknadskungörelsen (1966: 368, oratryckt 1976: 269). För att bli medlemi arbetslöshetskassa måste en person bl. a. ha fyllt . För att ha rätttill ersättning krävs bl. a. att vederbörande skall ha varit medlem och betalatavgifter före arbetslöshetens inträde. Dessa vUlkorinnebär att den som har rätt till ersättning från arbetslöshetskassa underrelativt har haft aktuell anknytning till arbetsmarknaden. Jag anserdet inte rimligt att den som har varit ute på arbetsmarknaden och varit medlemunder så att han därvid har förskaffat sig rätt till ersättning frånarbetslöshels-kassa skall behandlas annorlunda i fråga om rätten till arbetsmarknadsutbUdningom han är än om han har uppnått denna ålder. Jag vill därförförorda alt den sora har sådan anknytning till arbetsmarknaden att han harrätt till ersättning från arbetslöshetskassa men inte har uppnått åldervid inträffad arbetslöshet skall vara berättigad att fåarbelsmarknadsulbildning på samma sätt som gäller för den som har fyllt . De av mig förordade ändringarna i lagen omarbetslöshetsförsäkring, i grunderna för statsbidragen till de erk'ändaarbetslöshetskassoma och i riktlinjerna för arbetsmarknadsutbildningen börträda i kraft . Med hänvisning till vad jag nu har anförthemställer jag atl regeringen föreslår att 1. antaga inom upprättatförslag till lag om ändring i lagen (1973: 370) om arbetslöshetsförsäkring, 2. godkänna de av mig förordade ändrade gmndema förstatsbidrag till erkända arbetslöshetskassor, 3. godkänna de av mig förordade ändringarna i riktlinjerna för arbetsmarknadsutbUdning. Regeringen ansluter sig till föredragandensöverväganden och beslular atl genom proposition föreslå att antagade förslag som föredraganden har lagt fram.