prop · G003150 · 1976-12-31 00:00:00 — Vidare utgår t. o. m. en successivt minskandeövergångskompensation till sådana kommuner och landstingskommuner som tillföljd av det nya systemet för skatteutjämning skulle ha fått sänkt bidrag år1974 jämfört med bidraget för . Skatteutjämningsbidragenbetyder mest för och kommunerna i norrlandslänen. De lägsta bidragenper invånare får storstadslänen. Anslagsbehovet påverkasfrämst av skatteunderlaget och utdebiteringen. Utvecklingen av dessa faktorerhar medfört att statens utgifter för skatteutjämningsbidrag har ökat under desenaste åren. Härutöver medförde övergången till de nya bidragsbestämmelsernaden ett ökat utgiftsbehov om ca 370 milj. kr. Skattebortfallsbidragen äravsedda att kompensera kommunerna för det inkomstbortfall som uppstod tillföljd av skattereform. Detta bortfall har beräknats till 1 250 milj.kr. Bidragsgivningen minskar härefter i takt med att denskattekraft som kommunerna förlorade i anledning av skattereform återvinnsgenom att skatteunderlaget per inkomsttagare ökar. För inkomståret 1976beräknas skattebortfallet till ca 600 milj. kr. Det särskilda bidragettill kommunerna utgår med 122 milj. kr. Bidraget ger kommuner ochlandstingskommuner kompensation för den skatteomläggning som trädde i kraft den1 . Genom den skattereform somträdde i kraft får kommuner och landstingskommuner m. fl.ett minskat skatteunderlag på grund av ändrade avdragsregler m. m. Riksdagensbeslut innebär att kompensation skall utgå för detta. o. m. . Under detta år liksom kommer övergångsvis att utbetalasdubbel kompensation. Enligt det gällande systemet för utbetalning avkommunalskattemedel skall nämligen utbetalas dels slutligkompensation avseende , dels kompensation inom ramen förförskottsutbetalningen av kommunalskattemedel avseende . Någottidigare förskott att avräkna finns inte förrän under år 1979.Förskottsutbetalningama av kommunalskattemedel regleras över driftbudgetensinkomsttitel Skatt på inkomst och förmögenhet samt socialförsäkringsavgifterm. (inkomstskattetiteln). Den slutliga kompensationen redovisas däremot påett utgiftsanslag på driftbudgeten. Detta redovisningsförfarande överensstämmermed vad Tabell 13 Skattebidrag till kommuner kr., fasta priser) Genom- Anslag Anslagsförändring till snittlig procentuell förändring 1971/72 1975/76 1978/791979/80 1980/81 1981/82 Procen- Genom-tuell för- snittlig ändring procen-1977/78 tuellför-1978/79 ändring 1977/78-1981/82 24 +75 +134 +206 -0,4 + 33 +85 +6,8 som tillämpas beträffande skattebortfallsbidragen ianledning av skattereform. Den slutliga kompensationen som utbetalasunder nästa budgetår beräknas uppgå tUl ca 1 375 mUj. Som en följd av den överenskommelse som träffades mellanregeringen samt och i februari1975 rörande begränsning av kommunalskatternas höjning under åren 1976 och 1977utgår av statsmedel ett extra bidrag till kommuner och landstingskommuner.Bidraget utgår med 600 milj. kr. under vart och ett av . 3.10 Hälso-, sjuk- och socialvård Denna ändamålsgrupp omfattar utgifter för statliga ochstatsunderstödda vårdområden. Huvudparten av här redovisade utgifter avserstatsbidrag till vårdområden under kommunalt huvudmannaskap, varav statsbidragtill den psykiatriska sjukvården utgör den största posten. Betydandestatsbidrag utgår också tUl annan hälso- och sjukvård, social hemhjälp ochsamhällets åtgärder för handikappade. I direkt statlig regi drivs dock bl. a.vissa sjukhus och ungdomsvårdsskolor samt vissa vårdanstalter föralkoholmissbmkare. Genom avtal har staten och landstingen träffatöverenskommelse om driftbidragen för den psykiatriska sjukvården m. m. förtiden t. o. m. . Förhandlingar om nytt avtal väntas tas upp under våren1977. Driftbidragen för långtidsbudgetperioden har därför schablonmässigt tagitsupp med samma belopp som för /78. De statliga utgifterna för kroppssjukvård och allmänhälsovård avser en rad myndigheter på detta område, statliga sjukhus,statsbidrag till olika former av hälso- och sjukvård samt bidrag tillkostnaderna för de kommunala undervisningssjukhusen. Beräkningarna av statensutgifter för sjukhus har skett med utgångspunkt i nuvarande gmnder för samarbetetmed övriga finansiärer. Vissa pågående byggnadsarbeten kommer att avslutasunder perioden. 1976/77:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag Tabell 14 Hälso-, sjuk- och socialvård kr., fasta priser) 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 vård m. m. Denöppna åldringsvården har fått allt större betydelse. a. har den socialahemhjälpen, som främst är inriktad på åldringar, handikappade och barnfamiljer,expanderat mycket kraftigt. Fr. o. m. ändrades tidigare bidragsreglerför social hemhjälp tiU att omfatta av kommunernas bruttokostnader förhemhjälpen, varvid statsbidrag lämnas inte bara för hemvårdare och hemsamariterutan även för att täcka kostnader för vissa andra serviceåtgärder. Drygt 350000 åldringar och handikappade beräknas fä social hemhjälp år 1977.Utgiftsöloiingen under budgetåren 1978/791981/82 beror bl. a. på fortsattökning av antalet ålderspensionärer. Fr. o. m. utgår också statsbidragmed av kommunernas bruttokostnader för färdtjänst för handikappade. Iändamålsgruppen redovisas även bl. a. utgifterna för nykterhetsvård,ungdomsvård och åtgärder för handikappade. Nykterhetsvårdensutveckling kännetecknas av att de frivilliga och öppna vårdformerna ökatkraftigt medan antalet tvångsintagningar minskat. De kommunalanykterhetsnämndernas verksamhet med frivilliga och öppna vårdformer föralkohol- och narkotikamissbrukare ges ökat stöd. Regeringen har i prop.1976/77: 108 lagt fram förslag om olika åtgärder på det alkoholpolitiskaområdet. a. föreslås ökade statliga insatser för information och andraförebyggande åtgärder. Anslagentill ungdomsvården avser främst de statliga ungdomsvårdsskolorna. De senasteåren har antalet platser minskat kraftigt. Samhälletsåtgärder för handikappade spänner över en rad områden. Den större delen avutgifterna t. ex. förtidspensioner och handikappersättningar inom folkpensioneringen redovisas under andra ändamålsgrupper. Här redovisas utgifterna för bidragtill särskolor, bidrag tillorganisationer m. m. Enligt beslut övertog landstingenhjälpmedelverksamheten för handikappade fr. o. m. . Ett enhetligt bidragför landstingens kostnader utgår från sjukförsäkringen. Regeringenhar i prop 1976/77: 87 lagt fram förslag om ökat stöd för de handikappadeskulturella verksamhet m. m. Tilländamålsgruppen hör polisväsendet, åklagarväsendet, domstolsväsendet,kriminalvården samt exekutionsväsendet. Polisväsendet,som svarar för av personalen inom ändamålsgruppen, har förstärktskraftigt . Under budgetåren 1973/741976/77 ökade antalettjänster med drygt 2 000, därav drygt 1 500 poliser. För /78tillförs organisationen ytterligare 525 tjänster, därav 375 poUsmanstjänster.För de närmaste åren räknas med en viss fortsatt resursökning, bl. a. motbakgrund av den aUvarUga situationen på narkotikaområdet. Investeringarnai polishus, som har legat på en mycket hög nivå, beräknasminska . Domstolsväsendetsvarar för av antalet sysselsatta inom sektorn. I övrigt förutses vissa smärrepersonalökningar. Kriminalvårdensvarar för av antalet anställda inom ändamålsgruppen. Verksamhetensinriktning styrs av det principbeslut om kriminalvårdens framtida utformningsom fattades av riksdag. Beslutet innebär en fortsatt ökad satsning påfrivård, samt att anstaltsbehandlingen i görligaste mån redan från börjaninriktas på att förbereda den intagne för ett liv i frihet. Regeringenbeslutade om nedläggning av vissa kriminalvårdsanstalter. Densjunkande beläggningen torde göra det nödvändigt med en fortsatt reducering avdet totala platsantalet . Tabell15 Rätts- och polisväsende (Milj.kr., fasta priser) 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 domstolar m. m. Prop.1976/77:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag 32 3.12Internationellt utvecklingsbistånd m. m. Dennautgiftsgrupp innefattar anslagen till internationellt utvecklingssamarbete,bidrag till internationella organisationer och anslag till andrainternationella ändamål. Anslagsgruppen domineras av utgifterna för utvecklingssamarbetet. Tabell16 Internationellt utvecklingsbistånd m. m. (Milj.kr., fasta priser) Genomsnittlig procentuell förändring 1971/72 1915116 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 1977/78 1978/79 Genomsnittlig procentuell förändring 1977/78 1981/82 + 105 + 28 +115 + 106 +110 +113 Biståndsanslagenför /78 har beräknats så att de något överstiger det avriksdagen fastställda målet om av bmttonationalprodukten tillmarknadspris. Utgångspunkten för de i långtidsbudgeten angivnaanslagsförändringarna är att biståndsanslagen skall uppgå till samma andel avbruttonationalprodukten som under /78, dvs. Iändamålsgruppen ingår även inbetalningar tiU Nordiska investeringsbankensgrundkapital, vilka beräknas uppgå till totalt ca 240 milj. kr. Inbetalningarnasker i tre poster om vardera ca 80 milj. kr. Den sista inbetalningen harberäknats ske /79. Isamband med att statsmakterna lade fast riktlinjer förenergipolitiken för tiden fömtsattes att nästa beslutstidpunktskuUe bli år 1978.1 syfte att förbereda detta har en särskild energikommissiontiUkallats. Kommissionen har tiU uppgift bl. a. att utvärdera erfarenheter ochforskningsrapporter rörande kärnkraftens säkerhetsproblem och hantering avutbränt kärnbränsle och radioaktivt avfall. Kommissionen skall vidare bearbetafrågor om förbättrad energihushållning samt föreslå åtgärder i detta syfte.Till då kommissionens arbete i sin helhet skall vara slutförtskall bl. a. alternativa energiprogram fram ha redovisats. Enberedskapsplan skaU även ha utarbetats för avveckling av kärnkraften att sättasi kraft om säkerhets- problemen inte kan lösas. Kommissionen skall belysa denförsörjningstrygghet som kan uppnås i de olika alternativen och ge enbedömning av de kostnader som är förknippade med dem. Mot bakgrund av att nästa större energipolitiska beslutpåverkar anslagsutvecklingen har ett flertalanslag under ändamålsgmppen tagits upp tiU oförändrade belopp. Beräkningarna av vattenfallsverkets investeringsbehovutgår från det underlag som har redovisats av verket. Detta innebär att åretslångtidsbudget upptar medel för bl. a. en fortsatt utbyggnad av Forsmark 3.Ställningstaganden till fortsatt utbyggnad av detta aggregat mot bakgmnd bl.a. av de regler för hantering av använt kärnbränsle och hög-aktivt avfall somhar uppställts i prop. 1976/77: 53 föreligger f. n. inte. I den mån utbyggnadeninte kommer att fullföljas torde medel likväl behövas för alternativproduktion. kr., fasta priser) Genomsnittlig procentuell förändring 1971/72 1975/76 Anslag 1977/78 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 Procentuell förändring 1977/78-1978/79 Genomsnittlig procentuell förändring 1977/78 1981/82 -284 -60 +60 +80 -12,3 -2,3 Under denna rubrik har sammanförts utgifter som inte harhänförts till någon av de tidigare behandlade ändamålsgmpperna. a. anslag för att främja utvecklingen inom näringslivet, livsmedelssubventioner,miljövård, kyrkliga och kulturella ändamål, idrotts- och fritidsverksamhet,central och regional förvaltning samt ofömtsedda utgifter. Vidare har härbeaktats förändringar i anslagsmedelsbehållningar och utnyttjande av rörligakrediter. (Milj.kr., fasta priser) Genomsnittlig procentuell förändring 1971/72 1975/76 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 Procen- Genom-tuell för- snittlig ändring procen-1977/78 tuell för-1978/79 ändrin-T 1977,78-1981/82 +18,4 18 959 -2 538 -562 +458 +13 -13.4 -5,6 3 1976/77.1 saml. 1976/77:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag 34 Denstora minskningen till /79 beror på att anslaget oförutseddautgifter minskar . samt på att stora engångsbeloppför varven bortfaller efter /78. Tillutgifter för näringars främjande som för /78 uppgår till ca 4,4miljarder kr. har förts en rad anslag för stöd till jordbmk, fiske, skogsbruk,hantverk, handel och industri. På det industripolitiska fältet gäller attbetydande insatser med budgetkonsekvenser kan komma i fråga för vissa specielltutsatta branscher. Hit hör t. ex. stålindustrin och varvsindustrin. I prop.1976/77: 139 föreslås åtgärder för varvsindustrin. Under budgetåren1976/771978/79 satsas . som staten gör ettomfattande borgensåtagande för varvens lager-och orderproduktion. Syftet är attunderlätta för den svenska varvsindustrin att anpassa sig till en förändradmarknadssituation. Detta sker genom en neddragning av den samlade kapaciteten ien takt och till en nivå som är samhällsekonomiskt försvarbar och som urföretagsekonomisk synvinkel bedöms vara riktig på . Långtidsbudgeteffektenav denna insats för varvsindustrin blir en kraftig utgiftsexpansion under iförsta hand /78. På skogsindustrins område inleddes under år1976 i industridepartementets regi ett omfattande utredningsarbete, varsresultat jämte förslag års skogsutredning skall utgöra underlag förstatsmakternas ställningstagande på skogspolitikens område. Medel för dessatyper av satsningar faller enligt tillämpade principer utanförlängtidsbudgetberäkningarna. De förslag till satsningar inom teko- resp.glasindustrin vilka förelades rUcsdagen ingår däremot. Utgifternaför kyrkliga och kulturella ändamål, som också ingår i ändamålsgruppen, harberäknats till ca 850 milj. kr. under /78. I enlighet med långtidsbudgetprincipenförutses ingen ökning av utgiftema för dessa ändamål . Iändamålsgmppen ingår vidare bl. a. utgifterna för livsmedelssubventionerna m.m. som för /78 väntas uppgå tiU ca . Ilångtidsbudgetberäkningarna har fömtsätts oförändrade livsmedelssubventioner. Ävenskatteadministrationen ingår i denna ändamålsgmpp. Sammanlagt uppgårkostnaderna under /78 för , länsstyrelsernasskatteavdelningar och de lokala skattemyndigheterna till drygt 900 milj. kr.Under långtidsbudgetperiodens första hälft ökar denna sektor till följd avbeslutade reformer för effektivisering av skatteadministrationen. Itabell 19 sammanfattas utgiftsutvecklingen för samtliga utgiftsgrupper sombehandlats i det föregående. Enligt de redovisade beräkning- amaskulle utgiftema i fasta priser ökamed i genomsnitt att jämföra med en realiserad ökning på perär /721975/76. Den lägre ökningstakten åren framöver berorframför allt på att beräkningarna har beaktat endast sådana utgiftskrav somföljer av redan gjorda åtaganden. Ökningstalen avserdäremot verkställda utgifter. Den framtida tillväxten av statsutgifterna visartiU följd av beräkningsmetodiken i allmänhet en fallande tendens. Detta är enföljd bl. a. av att vissa utgiftskrävande verksamheter och program upphör underlångtidsbudgetperioden. Tabell19 Utgiftsutvecklingen /721981/82 (Milj.kr., fasta priser) 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 Folkpensioner m. m. Hälso-, sjuk- och socialvård bistånd m. m. Beloppeni tabell 19 är uttryckta i fasta priser. I tabell 20 redovisas en beräkning avutgiftsutvecklingen utförd i löpande priser. Pris- och löneantagandena för år1977 överensstäiiuner med dem som gjorts i den reviderade finansplanen. Förperioden därefter har gjorts schablonmässiga antaganden som innebär en årligökning av lönesumman och av konsumentpriserna . Dessaförutsättningar medför helt naturligt en högre takt för utgiftsstegringama än ifastprisaltemativet. Detta är särskUt uppenbart i fråga om anslag som är direktknutna till något pris- eller löneindex, såsom försvarsutgifterna ochfolkpensionerna. Även för en rad andra anslag finns sådana regler som medförutgiftsökningar när exempelvis priser, löner eUer bmttonationalproduktenstiger. 1976/77:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag Höjdapriser medför också omkostnadsökningar m. m. i den statliga verksamheten.Vidare har i alternativet med löpande priser fömtsätts att utgifterna för löneråt statsanstäUda konuner att utvecklas enligt antagandet om förändringar avden totala lönesumman i samhället. I kalkylerna har i någon mån beaktats denrelativa kostnadsstegring som äger mm inom den offentliga tjänsteproduktionen.Denna sammanhänger bl. a. med att produktiviteten på detta område stigerlångsammare än inom vamproduktionen. Löneökningar och andra prisökningar inomoffentlig verksamhet får härigenom ett starkare genomslag på kostnadema. En istort sett enhetlig lönestegring i alla sektorer inom samhällsekonomin medförför områden med oförmånhgare produktivitetsutveckling en relativt sett störrekostnadsstegring än för andra sektorer. Ävenför /78 torde vissa ytterligare utgifter upp-konuna till följdav de gjorda pris- och löneantagandena. Efteromräkning tUl löpande priser fås för långtidsbudgetperioden en Tabell20 Utgiftsutvecklingen /721981/82 i löpande priser (Milj. 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 m, m. genomsnittligökning av de totala statsutgiftema om att jämföra med drygt 15 %per år för perioden /721975/76. För periodens första år, dvs. budgetåret1978/79, beräknas utgifterna stiga . Att den förutsedda utgiftsökningenunder de kommande budgetåren ligger på en påtagligt lägre nivå än underjämförelseperioden förklaras dels av själva långtidsbudgettekniken, dels avden gjorda fömtsättningen om den framtida pris- och lönestegringen, vUken ärväsentligt lägre än den faktiska . 4 Statsutgifternas realekonomiska utveckling Tidigarehar redovisats en bedömning av statsutgifternas utveckling fördelade på olikaändamål. För att ytterligare belysa utgiftsutvecklingen i ett samhällsekonomisktperspektiv krävs en uppdelning av statsutgifterna i realekonomiska termer.Härmed avses en uppdelning i konsumtion, investeringar, transfereringar ochfinansiella transaktioner. Vid en analys av denstatliga utgiftsutvecklingen i dessa termer är det i första hand av intresseatt skilja mellan å ena sidan sådana utgifter som innebär att staten direktefterfrågar produktionsresurser i form av varor och tjänster och å andra sidansådana utgifter som påverkar den samhällsekonomiska utvecklingen indirekt genomsina effekter på de disponibla inkomsterna inom andra sektorer av ekonomin. Denredovisning av anslagsbeloppens utveckling i realekonomiska kategorier somlämnas i det följande bygger i huvudsak på det inom nationalräkenskapernatillämpade SNA-systemet (System of National Ac-counts). Destatliga konsumtions- och investeringsutgifterna anger statens direktaefterfrågan på reala resurser. Som konsumtionsutgifter betraktas utgifter förstatliga myndigheters produktion av tjänster inom t. ex. undervisningssektorn,rättsväsendet och försvaret. Av konsumtionsutgifterna består avlöner och pensionskostnader. Återstoden är omkostnader i den löpandeverksamheten, hyror, försvarets materielin-köp samt reparationer och underhåll. Iprincip skiljer sig inte det investeringsbegrepp som används i beräkningarnaför den statliga sektorn från det som används för den privata sektorn. Somstatliga investeringar betraktas här utgifter för byggnader och anläggningarsamt materielinköp för civila ändamål. TUl skiUnad mot vad som följer vid enstrikt tillämpning av SNA-systemet räknas dock även affärsverkens investeringarsom direkta statliga investeringar. Prop.1976/77:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag Det bör understrykas att avgränsningen mellan konsumtionoch investering från vissa synpunkter kan te sig missvisande. Det kan sålundahävdas att delar av de som konsumtion betraktade utgiftema för t. ex,utbildning och forskning utgör produktiva investeringar i lika hög grad somexempelvis inköp av maskiner. Det bör också erinras om att utgifterna förförsvarsmateriel och militära befästningar i nationalräkenskapssystemet ochäven i denna redovisning betraktas som konsumtion och inte som investeringar. Den del av statens utgifter som endast indirekt påverkarsamhällsekonomin indelas i transfereringar och finansiella transaktioner. Transfereringarna indelas i undergrupper med utgångspunkti olika mottagare av inkomstöverföringen. Den dominerande gruppen är transfereringartill hushållen. I denna grupp ingår de från fördelningssynpunkt viktigautgifterna för folkpensioner, bostadstillägg, barnbidrag, m. m. Somtransfereringar räknas också statens bidrag till kommuner, företag ochorganisationer samt utgifter för utvecklingsbistånd och föi statsskuldräntor. Till gmppen finansiella transaktioner hänförs utgifter förutlåning, aktieteckning, markinköp, m. m. Denna utgiftskategori kan närmastuppfattas som en del av kreditmarknaden. 4.2 Konsumtions- och investeringsutgifter I tabell 21 redovisas statens utgifter för konsumtion ochinvesteringar tUlsammans med bidrag till kommuner för motsvarande ändamål.Effekterna på den totala efterfrågan kan sägas vara i stort sett desamma,oavsett om staten svarar för verksamheten eller om kommunerna driver den medstatsbidrag. Tabell 21 Konsumtions- och investeringsutgifternasutveckling -4,6 -4,9 -9,6 -3,1 Summa konsumtions- och investerings- Dessa utgifter för konsumtion och investeringar, vilkarepresenterar statens och den statsunderstödda verksamhetens direktaefterfrågan på varor och tjänster utgör av de totala statsutgifterna.Utgifterna beräknas stiga ,vilket är en avsevärt lägre ökningstakt än för jämförelseperioden1971/72-1975/76. Detta beror framför allt på att utgifterna under den förflutnaperioden inbegriper reformer medan beräkningarna för perioden framåt enbartavser konsekvenserna av redan fattade beslut. Konsumtionsutgifterna stiger igenomsnitt . De statligakonsumtionsutgifterna företer till följd av den i det föregående nämndaberäkningsmetodiken en mer begränsad ökning om . Däremot väntasdriftbidragen till kommunerna öka med genomsnittligt per är. Investeringarna visar en nedgång sett över helaperioden. Detta torde i första hand sammanhänga med att bedömningen av investeringsutvecklingenän mer än konsumtionsutvecklingen påverkas av långtidsbudgetens karaktär. Dettagäller framför allt på den statliga sidan. De statliga investeringarnaberäknas sålunda minska . Detta sammanhänger medatt nu beslutade investeringar avslutas. Även investeringsbidragen tillkommunerna uppvisar en viss minskning . Vid bedömningen av förändringarna i investeringsvolymenmåste beaktas att investeringarna /78 ligger på en betydligtbögre nivå än vad som förutsattes i förra årets långtidsbudget. Utvecklingen av transfereringar och finansiellatransaktioner m. m. framgår av tabell 22. Transfereringarna beräknas visa énbetydUgt snabbare tillväxt än konsumtions- och investeringsutgifterna, någotsom har varit ett genomgående drag även under den historiska jämförelsepe- Tabell 22 Utvecklingen av transfereringarna m. m. Transfereringar Till hushåll Internationella Övrigt Finansiella transaktioner 3,3 6 250 1,5 1976/77:150 Bilaga 2 Reviderat budgetförslag 40 rioden.Sammantaget beräknas transfereringarna öka med i genomsnitt . Transfereringarnatill hushållen beräknas växa med i genomsnitt . Ökningen blirstörst mellan budgetåren 1977/78 och 1978/79. Därefter väntas en lugnareökningstakt. Folkpensionerna, som beloppsmässigt dominerar denna realgmpp, ökarmed . Utöver folkpensionerna ingår i denna utgiftsgmpp bl. a.bidragen till sjukförsäkringen och det kontanta stödet vid arbetslöshet. Gruppenövriga transfereringar i tabell 22 beräknas öka mycket kraftigt. a. ränteutgifterna för den statliga upplåningen liksom transfereringar tillstatliga och privata företag. Iposten finansiella transaktioner ingår förutom den statUga utlåningen tUlbostadsbyggande, studiesociala ändamål m. m. även förändringarna ireservationsmedelsförbmkningen och de rörliga krediterna. Mellan budgetåren1977/78 och 1978/79 fömtses en viss ökning. Denna beror på den förväntadestora förbrukningen under /78 av reservationsmedel påbostadslånefonden. Härigenom krävs en kraftig anslagsökning för budgetåret1978/79. För perioden därefter förutses en viss minskning för utgiftspostenfinansiella transaktioner. Beräkningenav inkomstutvecklingen baseras på antagandet om oförändrade skatteregler underhela långtidsbudgeten. Härvid har dock antagits att inkomstskatteskalan ochgmndavdraget fr. o. m. kommer att anpassas tillprisutvecklingen så att inte inflationen medför skatteskärpning påinkomstökningar som är rent nominella. Vidare har beaktats beslutade ellerföreslagna höjningar av arbetsgivaravgifterna.