prop · G00398 · 1976-12-31 00:00:00 — 1976/77: 98 Regeringens proposition 1916/11: 98 Regeringen föreslår att antaga de förslagsom har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. I propositionen läggs fram förslag beträffande denfortsatta utbyggnaden av det s. k. . Ett särskilt stöd bör, med hänsyn tillÄreprojektets karaktär av försöksverksamhet, lämnas Are kommun och dessdriftbolag () i syfte att möjliggöra en utbyggnadav i enlighet med den målsättning som beslutades av år1973. Åre kommun föreslås erhålla särskilt stöd tillinvesteringar i avloppsreningsverk och vattenledningar. Kommunen ges ävenmöjligheter att genomföra vissa vägbyggnader m. m. i samhälle. De i propositionen redovisade förslagen omfattaräven täckande av underskott för AKAB och rekonstruktion av lånefinansieringenför de av AKAB genomförda investeringarna. 1 1976177.1 saml nr 98 1976/77: 98 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , Äsling, Söder,, Mundebo, Krönmark, , , , av turistanläggningar ochfriluftsområden avlämnade delbetänkandet (Ds Jo 1971: 5) Åre utvecklingsplan för ett svenskt rekreationsområde. Efter remissbehandling avförslagen tillsattes inom konunittén en särskUd arbetsgrupp med representanterför berörda departement, , Jär-pens kommunblock ochRESO. Arbetsgruppen avlämnade en rapport(Ds Jo 1972: 7) avseende utbyggnad av Åreregionen för turism och rekreation.Riksdagen anvisade på tiUäggsstat tiU riksstaten för /73 som bidrag till projekteringskostnader för . Rege ringen fattade beslut om medel för utbyggnaden av en första etapp, inrymmande rekreations- och turistanläggningar i Are. Re geringen har därefter fattat beslut om lokaliseringslån och särskilda bi drag till projektet. Dessutom har beslutat om en statlig låne garanti. Åre kommun har i skrivelse tillregeringen hemstäUt om förbättrade finansieringsmöjligheter m. m. för vatten-och avloppsförsörjningen, trafikanläggningar och markförvärv. Åre Lift- och KabinbaneAB (ÅKAB) har vidare anmält bolagets ekonomiska situation förregeringen och lämnat förslag till vissa kompletterande åtgärder iAreprojektet. 1976/77: 98 3 2.1 Kommittén förplanering av turistanläggningar och friluftsområden av turistanläggningar ochfriluftsområden skulle enligt sina direktiv bl. a. överväga generella åtgärderavsedda att främja utvecklingen av turism och rörligt frUuftsliv. Den skulleockså inventera områden lämpade för utbyggnad av anläggningar för dessaaktiviteter och föreslå andra åtgärder för att utveckla sådana områden.Kommittén skulle därvid särskilt ta hänsyn till de arbetstillfällen som enutbyggnad kan ge upphov tUl. Kommittén konstaterade en omfattande ökning av denlängre fritiden, som man framhöll att områden och anläggningar därdenna kan tillbringas inte tillnärmelsevis möter den ökande efterfrågan. Dettagäller särskilt anläggningar med överkomliga priser. För att möta denna bristframhöU kommittén att rekreationsmöjligheter borde byggas ut i ett antal förturism och friluftsliv särskilt väl lämpade områden. Sådana s. k. primära rekreationsområdenvar ett av flera förslag i syfte att effektivisera de statliga insatserna förturism och friluftsliv. Kommittén utarbetade därutöver bl. a. enutvecklingsplan för ett sådant stort rekreationsområde, nämligen Åreområdet ivästra . Kommittén betonade att erfarenheterna från detta arbeteskulle kunna utnyttjas vid utbyggnad av andra större rekreationsområden ilandet. Kommittén föreslog att turistkapaciteten iÅreområdet skulle byggas ut med ca 6 000 nya bäddar, så att sammanlagt omkring9 000 besökare och omkring 11 000 besökare samtidigtskuUe kunna bo i området. Utbyggnaden föreslogs ske i en centralort, Åre, ochfyra mindre områden, nämligen , Kall, samt . Dessamindre orter borde ges en specialinriktning avpassad efter resp. orts särskildaförhållanden. För att få fram ett planeringsunderlag för såväldimensionering som val av typ för olika anläggningar genomförde kommitténtUlsammans med en omfattande intervjuundersökning avseendesvenskarnas vanor och attityder tUl semester samt deras inställning tillanläggningar och service på en rekreationsort i fjällvärlden. Resultatet av denna undersökning visade att man iförsta hand efterfrågar prisbUliga anläggningar med många aktiviteter som intekräver särskilt dyrbara investeringar men som däremot är arealkrävande. Utredningen lät vidare göra en principstudie överbilliga boendeformer för turism. Olika grader av koncentration från extrem höghusbebyggelsetill fritt liggande stugor studerades. Resultatet visade att enklarelägenheter grupperade i låg radhusbebyggelse ger god ekonomi sommiljömässiga kvaUteter kan tillvaratas. Iutredningens utvecklingsplan för Äreområdet föreslogs också en 2t 1976/77.1 saml. 1976/77: 98 4 koncentrationav vandringsleder med serviceanläggningar. Enligt planen skulle någrabasstationer, bl. a. Stomlvån, Blåhammaren och Sy-larna, rustas upp och fåstörre kapacitet. I planen föreslogs en indelning av regionens obebyggdaområden i närzon, dagturzon och ledzon. Landskapsvården ägnades uppmärksamhetoch planen redovisade också ett förslag till naturvårdsåtgärder. Därtill föreslogs en omfattande utbyggnad avmöjligheterna för fritidsfisket, liksom en ny vägsträckning mellan Åre ochKall över östsida. På framhölls att även ett antalbefintliga vägsträckningar skulle kunna komma i fråga för upprustning. Kommittén ansåg att en mycket stor satsning påolika typer av aktiviteter är en förutsättning för att projektet skall kunnalyckas. Kommittén fäste stor vikt vid att aktivitetema så långt möjligt skullekunna utnyttjas av alla, oberoende av handikapp eller ekonomiska och socialaförhållanden. Motion och sportaktiviteter fick en framskjuten position. Ettomfattande system av liftar och backar för skidåkning föreslogs. Som tyngdpunkti detta system föreslogs en stor kabinbana från till Åreskutanstopp. Kabinbanan skulle vara i drift såväl vinter som sommar. I Åre planeradesstora inomhusutrymmen för olika grenar av motion och idrott, bl. a. en simhall.Åre centrum borde dessutom tUlföras konferenslokaler, restauranger,diskotekutrymmen, informationscentral med naturvisnings- och fiskecentrum. Förde övriga utbyggnadsorterna föreslogs mindre centralanläggningar med vissa avde nämnda aktiviteterna. Av stor vikt bedömdes de lokala kommunikationernamellan utbyggnadsorterna vara. En omfattande lokaltrafik med bussar föreslogs. Beträffande fj ärrtransporterna föreslogs ett ökatutnyttjande av chartertåg, men också anlitande av charterflyg i stor skala.För att ta emot den ökade civila flygtrafiken bedömdes en utbyggnad avÖstersunds flygfält vara nödvändig. De detaljerade dispositionsplaneförslagen för vartoch ett av de föreslagna utbyggnadsområdena omfattade även en översiktligprojektering av VÄ-utbyggnaden. Investeringskostnaderna för hela projektetberäknades till ca 150 milj. kr. I stora dragfördelade sig kostnaderna på följande poster. 1976/77: 98 5 Restauranger o. d. Inomhusaktiviteter (bl. Utomhusaktiviteter (bl. Vägar, vatten, avlopp m.m. 25 Utbyggnad av Östersundsflygfält 9 Diverse och oförutsett 2 För att administrera utbyggnaden av Äreområdetefter de riktlinjer som angavs i utvecklingsplanen föreslogs att ett särskUtuppbyggnadsbolag skulle bildas i vilket berörda kommuner, ochandra intressenter skulle ingå. Staten borde genom en styrelseledamot beredasmöjlighet att följa arbetet. En särskild driftorganisation föreslogs för att lösaen rad olika driftfrågor. Ett regionalt driftbolag borde enligt kommitténsvara för organisationen av trafiken inom området, utflykter, fiskevård,vandringsleder och olika samordningsfrågor. I var och en av de föreslagna utbyggnadsorternaborde dessutom finnas ett lokalt driftbolag med ansvar för driften avaktiviteterna. Om projektet realiserades enligt de riktlinjer somdrogs upp i utvecklingsplanen skulle det få en avsevärd effekt på regionenssysselsättningsförhållanden, framhöll kommittén. Med oförändrad säsonglängdskulle antalet sysselsatta öka med 340 helårssysselsatta och 850delårssyssel-satta. Med en säsongförlängning skullerelationen ändras till omkring 600 helårssysselsatta och 600delårssysselsatta. Projektets förverkligande skulle således innebära ettväsentligt tUlskott av permanenta arbetstillfällen i regionen. Underutbyggnaden, som beräknades ta omkring i anspråk, förutsågs dessutom ca450 helårsarbetande bli sysselsatta i anläggningsarbeten. Remissinstansernaanslöt sig tUl kommitténs målsättning om allsidigt utbyggda störrerekreationsområden där stora befolkningsgrupper kan beredas möjlighet tillrekreation för rimliga kostnader. Remissinstanserna biträdde också kommitténsval av Åreregionen som försöksområde. De delar av utredningens förslag somberörde kommunikationsfrågor, marknadsföring, företags- och kommunalekonomiskafrågor, sysselsättningsfrågor samt vissa fiskefrågor kritiserades däremot ivissa avseenden. 1976/77: 98 6 2.2Särskild arbetsgrupp angående utbyggnaden av För att ytterligare belysa de kritiserade punkternabildades en särskild arbetsgrupp inom kommittén med representanter förberörda departement samt , kommunblock ochRESO. Arbetsgruppen avlämnade en rapport (Ds Jo 1972: 7) Rapportavseende utbyggnad av Åreregionen för turism och rekreation. Arbetsgruppen konstaterade att en utbyggnad avÅreregionen kräver förbättringar av regionens kommunikationer. Frånturistsynpunkt vore nybyggnad av en väg mellan Åre och mest angelägen,med tanke på att en sådan skulle komma att öppna ett nytt värdefullt fjällområdeför turisterna. Vidare bedömdes en ombyggnad av vägsträckan StaaTännforsen ochnya eller förbättrade lokalvägar inom de olika orterna angelägna. Beträffandefjärrtransporter och lokaltransporter i övrigt fann arbetsgruppen att någonkapacitetsbrist inte behöver befaras. Arbetsgruppen genomförde vidare företagsekonomiskaoch kommunalekonomiska analyser av projektet. Den företagsekonomiska utredningenvisade bl. a. att, i den händelse hela den i utvecklingsplanen föreslagnainvesteringen genomfördes, vid ökad beläggning för samtliga aktiviteterskulle verksamheterna kunna väntas ge ett ekonomiskt godtagbart resultat utansubventioner. Med en kapitalsubvention på av investeringsbeloppet,vilket i stort sett var vad turistkommittén förordat, skulle man kunna räknamed att verksamheten redan med befintlig beläggning ginge ihop. Genom att låtavissa uppenbart olönsamma investeringar utgå eller senareläggas liksom genomen lämplig etappindelning och utbyggnadstakt skulle förlustriskerna kunnabegränsas och det ekonomiska utbytet förbättras. Enligt den av arbetsgruppen genomfördakommunalekonomiska analysen beräknades den primärkommunala utdebiteringen framtill komma att stiga avsevärt. Om en utbyggnad av skullegenomföras och folkmängdsutvecklingen skulle bli den i planerna antagna och omde investeringar och de driftkostnader som i planerna angetts böra falla påkommunen skulle komma att motsvara de beräknade, då framhöll arbetsgruppen skulle däremot ökningen av utdebiteringen kunna begränsas. Folkmängden i Järpenblocken nuvarande Åre kommun var 9 420. Utan en utbyggnad beräknades invånarantaletsjunka med i genomsnitt 185 invånare till totalt 6 1985. Densammanlagda sysselsättningseffekten av beräknades uppgå till ca680 helårsarbetande sedan projektet helt byggts ut. Äv dessa beräknades 230arbetstillfällen tillkomma vid de nya anläggningar som föreslogs iutvecklingsplanen. Den indirekta ökningen av arbetstUlfällena beräknades till390 helårsarbeten. 1976/77: 98 7 snittligabeläggningen skulle kunna ökas med ca skulle detta dessutom leda tUlen ökning av 60 helårsarbeten vid redan befintliga anläggningar. TUl detta skaUläggas de arbetstillfällen som anläggningsarbetena ger upphov till och somuppskattades motsvara ca 1 740 årsverken. Arbetsgruppenkonstaterade att en viktig del i Areplanen var marknadsföringen. Man framhöllatt marknadsföringen borde påbörjas efter ett eventuellt beslut attgenomföra någon del av projektet. För de olika orterna gjordes en prioriteringav anläggningar och aktiviteter för såväl vinter- söm sommarturism med sikte påatt området skulle kunna hävda sig i konkurrensen med andra områden. Enligt den marknadsbedömning som arbetsgruppen lätutföra skulle en total utbyggnad enligt Åreplanen inte komma att ta i anspråkmer än av det årliga totala ökade semesterresandet inom landet.Detta innebär att någon risk för att Äreregionen skulle kunna konkurrera utandra svenska turistområden inte föreligger, menade arbetsgruppen. Ett genomförande av utvecklingsplanen skullesannolikt inte komma att behöva medföra någon inskränkning i renskötseln i deaktuella samebyarna. Beträffande fisket nedanför renbetesfjällenbedömdes möjligheterna till ytterligare upplåtelser som relativt stora.Arbetsgmppen pekade därvid särskilt på behovet av att bilda fiskevårdsområden.Dessutom borde berörda myndigheter utreda möjUghetema att bUda socialanaturreservat med fisket som huvudmotiv. Möjligheterna tiU utvidgning av jaktoch fiske inom renbetesfjällen bedömdes däremot vara små. Arbetsgmppen konstaterade att de statligastödåtgärderna till Åreområdet varit betydande. Under perioden19591971 anvisades ca 83 milj. kr. som statsbidrag till beredskapsarbeten,vilket lett till investeringar för totalt ca 102 milj. kr. Det årliga statligastöd som skulle kunna komma i fråga vid ett genomförande av projektet bedömdesinte ställa krav på större statUga satsningar än vad som dittills utgått tillområdet. Ett fortsatt stöd tUl området borde kunna målin-riktas på attförverkliga olika delar av den föreslagna Åreplanen. Arbetsgruppen undersökte, på grundval av de olikadelutredningar som gjorts, noga möjligheterna till en etappindelning.Arbetsgmppen fann att det av flera skäl torde vara nödvändigt att genomföraÅre-projektet etappvis. Arbetsmarknadsskäl, marknadsskäl och samhällsekonomiskaskäl talar för detta, konstaterade arbetsgruppen som fann att en uppdelning isex stora etapper kan göras. Varje etapp skulle kunna indelas i flera mindreetapper (segment). Principen för den utarbetade etappindelningen var att varjeetapp och segment skulle vara en oberoende enhet som inte nödvändigtvis krävdeen omedelbar fortsättning. 3t 1976/77.1 saml Nr 98 1976/77: 98 8 I etapp I föreslogs utbyggnad i samt dessutomvägar och andra basinvesteringar i regionen. Etapp I föreslogs inrymma bl. a.byggande av en kabinbana tUl topp samt liftar avsedda att göraflackare terrängavsnitt tiUgängliga för i första hand barnfamUjer. Antaletbäddar borde ökas med I 400, framför allt i billiga, bekväma och famUjevänligaboendeformer. Vissa enkla utomhusanläggningar borde byggas ut, i första hand ensimbassäng och en isbana. Satsningarna i Åre bedömdes krävaföljdinyesteringar i bl. a. gator, parkeringsanläggningar, vatten och avloppoch promenadvägar. I etapp I borde också turistvägen runt östradelar byggas och förbättringar av vägen till Tännforsen vidtas. Vid Tännforsenföreslogs en besöks- och servicebyggnad bli uppförd. Upprustning avvandringsleder ingick också i etapp I, liksom en upprustning av Sylarnasfjällstation. I och med den av arbetsgruppen avgränsade förstaetappen skulle antalet bäddar i komma att uppgå till omkring 2500. Förutsättningar skulle då finnas att i slutet av etappen eventuellt påbörjauppförandet av en centrumbyggnad innehållande bl. a. restaurang,konferensutrymmen, biograf och ett besökscentrum i Are. I det första segmentet av etapp I föreslogskabinbanan och två liftar samt 600 bäddar i semesterlägenheter. I detta segmentingick även vissa utomhusanläggningar, liksom upprustning av vandringsleder ochfjällstationen . runt Äreskutans östra delar ingick också.Redan i detta tidiga skede av en utbyggnad borde enligt arbetsgruppen en rad tungainvesteringar i gator, vatten och avlopp tillkomma. Totalkostnaden för helaetapp I beräknades till ca 58 milj. kr., ' varav ca 36 milj. kr. för segment 1. Av det första segmentets kostnader skuUe statengenom lån och bidrag svara för 23 mUj. kr., varav ca 14 milj. kr. skulle kunnautgå i form av beredskapsmedel enligt gängse regler och praxis. Resterandebelopp förutsattes kunna finansieras av kommun, landsting och övriga intressenter.Fullföljandet av de övriga två segmenten i etapp I beräknades medförainvesteringar för ca 23 milj. kr. varav 11 mUj. i form av statliga lån ochbidrag. Genom den föreslagna etappindelningen ansågarbetsgruppen att de invändningar som på olika sätt kom fram i anslutning tillremissbehandlingen av det ursprungliga förslaget hade kunnat undanröjas. Enligt arbetsgruppen skulle kostnaderna försemestervistelse i kunna bli betydligt lägre än på vissa populärautländska turistorter. 2.3Riksdagens ställningstaganden till och regeringens beslut1974 I proposition (prop. 1973: 85, KrU1973: 20, rskr 1973: 144) förordade dåvarande jordbruksministern vissariktlinjer i fråga om 1976/77:98 9 utbyggnadenför rekreationslivet i . anslöt sig tiU dessa riktlinjer. Förslagen hade som bakgrund den av arbetsgruppenförordade etappindelningen. ställningstagande innebar att statenskulle stimulera en utbyggnad av turist- och rekreationsanläggningar som kanutnyttjas av stora befolkningsgmpper. Fömtsättningama för detta angavs varalätt tillgängliga och relativt prisbUliga anläggningar. För att åstadkommasådana anläggningar krävs medverkan från stat och kommun. Den föreslagnautbyggnaden i är av intresse både från rekreationssynpunkt och medhänsyn tUl de möjligheter tiU meningsfull sysselsättning, som erbjuds såvälvid utbyggnaden av anläggningarna som vid driften av dem. Riksdagsbeslutet innebar också att utbyggnaden iÅre skulle ske i etapper. Detta ställningstagande grundades på såvälarbetsmarknadsskäl särskilt behovet av kontinuerlig sysselsättning i området som samhällsekonomiska skäl. DärtUl framhölls att en etappindelning skullegöra det möjligt att avvakta de marknadsmässiga fömtsättningama innan ställningtas tUl fortsatt utbyggnad. Staten skulle medverka vid finansieringen av denförsta deletappen genom att statligt stöd för sysselsättningen m. m. i områdetskulle ges till ifrågavarande projekt. Staten skulle också delta i detfortsatta planerings- och projekteringsarbetet. För detta arbete bildades ettsärskilt bolag med företrädare för berörda kommuner, läns landstingoch vissa andra intressenter, bl. a. RESO. Bolagets aktier tecknades avsammanläggningsdelegerade för Åre kommunblock, ochövriga intressenter. Staten blev företrädd i bolagets styrelse. Regeringen beslöt att den förstaetappen i det s. k. skulle genomföras. Beslutet innebar följande. En kabinbana från centmmtill topp. En stugby med 400 bäddplatser. Olika aktivitetsanordningar somlek- och bollplaner, motionsslingor och en mindre båthamn. Leder, rastplatser ochfiskeområden. Ett nytt avloppsreningsverk ochledningar för vatten och avlopp. Nya vägar och vägförbättringar. Statens andel genom lokaliseringslån och särskUdabidrag beräknades tUl 27,4 mUj. Härutöver skulle ett statsgaranterat lånpå 6,5 mUj. Kommun och landsting beräknades bidra med 5 milj. kr.och andra intressenter med 2,2 mUj. Totalt beräknades projektet kosta 41mUj. Prop.1976/77: 98 ]0 I enlighet med förslagen i de utredningar somföregick beslutet om inrättades det planeringsbolag () som skulle ha till uppgift att planera förgenomförandet av projektet. ÅPAB tillkom formellt genom att ett äldre av kommunenägt bolag ändrades till namnet och gavs enny bolagsordning. Den nya bolagsbUdningen registrerades i september 1973.Bolagsordningen har godkänts av regeringen och kan inte ändras utanregeringens tUlstånd. I bolagsordningen anges syftet med bolagets verksamhetvara att bedriva fortsatt planerings- och projekteringsarbete beträffandeturistanläggningar och friluftsområden inom Åre kommun och att utöva annandärmed sammanhängande verksamhet. har sju ledamöter ochsuppleanter, varav regeringen utser en ledamot och en suppleant. Övriga ledamöteroch suppleanter tre representerande Åre kommun, en vardera länslandsting, RESO och den lokala turistnäringen väljs på ordinarie bolagsstämma.Finansieringen av bolagets verksamhet har dels skett genom bidrag från statenoch kommunen, dels genom av intressenterna insatt aktiekapital. ÅPAB har under sin verksamhet inledningsvis prövatoch utrett frågor rörande markanvändningen för rekreationsaktiviteter. Frågorrörande markdisposition och fysisk planering har utretts i nära samarbete medkommunen. Planering och projektering av kabinlinbanan, UHådals-anläggningen ochFröåvägen, liksom övriga investeringar i första deletappen, har varit naturligauppgifter för bolaget. Bolaget har utarbetat en marknadsföringsplan förÅreregionen. Bolaget har bedömt det angeläget att snabbt nå fram till enstörre turistström till området i syfte att investeringarna i projektetsanläggningar skall kunna ge ekonomisk avkastning. Bolaget har bedömt det varaen förutsättning att antalet bäddplatser ökar i rask takt. 3,2Are Lift- och () Kommunen har bUdat ett driftbolag ochKabinbane AB (ÅKAB) med uppgift att som huvudman svara för investeringsfasenoch sedermera driften av investeringar. Bolaget bUdades iseptember 1974 och beslöt kommunen teckna aktier i försammanlagt 2,5 milj. kr. ÅKAB är ett av kommunen helägt bolag. I dess styrelsehar dock kommunen upplåtit platser till andra intressenter i . IÅKAB;s styrelse omfattande nio ledamöter, varav fem från kommunen representeras av en ledamot, turistnäringen av två och RESO av en.En av de kommunala 1976/77: 98 H platserna har upplåtits till staten. Statens representation upphörde fr. o. m.februari månad 1977. Bolaget har enligt bolagsordningen att "inomÅre kommun uppföra och driva lift- och linbaneanläggningar, ävensom att äga ochförvalta fastigheter och lös egendom för turismens utveckling inom kommunen ochutöva annan därmed förenlig verksamhet". ÅKAB:s investeringar omfattar t. o. m. enkabinbana för 80 personer med dal- och bergsstation, maskinutrustning,parkering, en stollinbana, två släpliftar samt markarbeten för skidnedfarterfrån . Anläggningarna produktionskostnadsberäknades ,mot bakgrund av anbudssummor för ej färdigprojekterade objekt jämtekalkylmässigt framtagna tilläggsbelopp, tUl 42,1 mUj. Kostnaderna har ijanuari 1976 beräknats tUl 63 mUj. och till 74 mUj. kr.Kostnadsökningarna för objekten främst kabinbanan hänför sig till flerafaktorer. a. blev sprängningsarbetena för banans stöttor, liksom för debägge ändstationerna, mer omfattande än beräknats. Vidare har underbyggnadstiden osedvanligt besvärande klimatförhållanden rått, vilket inneburitavsevärda förseningar och kostnadsökningar. En byggtransportbanatotalhavererade och en bärlina föll tUl marken pågrund av kraftiga stormar. Kabinbanan har tagits i drift.Övriga delar av ÅKAB:s nuvarande investeringsåtaganden stollinbana,släpliftar, parkering m. m. har likaledes tagits i drift. ÅKAB har en finansieringstäckning förbeslutade och i huvudsak genomförda investeringar omfattande 59 431000 kr.Därav svarar staten för . genom bidrag, lån, lånegaranti ochbidrag för beredskapsarbeten. I övrigt har länmat lånegarantiför . och Åre kommun tecknat samtliga aktier i bolaget med . Härutöver har främst FoUcsam och läns sparbank lämnat lånomfattande . Av den beslutade finansieringen om drygt 59,4 mUj.kr. har t. o. m. ca 58 milj. kr. betalats ut av bolaget. Av den beslutade finansieringen är ca 28,4 mUj. kr.resultats- och likviditetspåverkande. Härvid har statens bidrag genomlokaliseringsbidrag och avskrivningslån liksom bidrag från anläggningsstödettUl idrotten och bidrag för beredskapsarbeten icke medräknats. 3.3Beviljat statligt stöd tUl har följande beslut om statiigt stöd fattats. a) Regeringen beslöt bevilja ÅKABstatiigt lokaliseringsstöd till kabinbanan och en mindre serveringsanläggningi anslutning till bergsstationen med . 1976/77: 98 12 5 760 000 kr.lokaliseringslån. Investeringskostnaderna beräknades i no vember 1974 tUl 27,4 milj. kr. b) RUisdagen beslöt i mars 1975bemyndiga fullmäktige i att ikläda staten garanti för låntill ÄKAB med högst 7 milj. kr. c) Regeringen lämnade i september1975 bidrag till Åre kommun tUI kostnader för utförande av serviceanläggning iUUådalen med .