prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Härutöverhar jag beräknat medel för bl, a, arvode till en tjänsteman med ställning sorastatssekreterare. Med hänvisning till vad jag nu har anförthemställer jag att regeringen föreslär dels att bemyndiga regeringen att i inrätta enordinarie tjänst för statssekreterare med beteckningen r. dels att till Utbildningsdeparleinenlet för /78 anvisa ett förslagsanslag av18 . Kommittéer m. m. 1975/76Utgift 20 877 835 Reservation 5 484117 1976/77Anslag 21 839 000 1977/78 Förslag 25 194 000 Utredningsverksamheten under nästa budgetårberäknas få i huvudsak sarama omfattning som innevarande budgetår. En vissuppräkning av förevarande anslag bör dock ske raed hänsyn till pris- och löneökningar. Från anslaget har under föregående år utgått medeltUl bl, a. styrelsen för sekretariatet för framtidsstudier samt till det tillstyrelsen knutna projektet och samhälle. Medel för detta ändamål bör ifortsättningen beräknas under anslaget Framtidsstudier. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Kommittéer m. m. för /78 anvisa ett reservationsanslag av . 1975/76 Utgift 1976/77 Anslag 1977/78 Förslag Anslagetbör för nästa budgetår föras upp med . Jag har därvid beräknat medeltiU dels universitets 500-årsjubUeum, dels med vardera . Jag hemstäUer att regeringen föreslårriksdagen att till Extra utgifter för /78anvisa ett reservationsanslag av . 1976/77:100 Bilaga 12 Reformförslagen under kulturavsnittet innebär enkraftig ökning av de statliga insatsema på kuUurområdet, TUlsaramans med deförslag som jag avser att senare förelägga regeringen i särskilda propositionerutgör insatserna under /78 ett reformprogram av större omfattningän de som lagts fram för . Enligt min mening ärdet nödvändigt med ett ökat samhälleligt engagemang för att de mål förkulturpolitiken som har lagt fast skall kunna förverkligas. En ökadutbyggnadstakt är motiverad inte bara på det statiiga området. Det är minförhoppning att insatserna för kulturell verksamhet ges högre prioritet också ikommuner och landsting. Det är framför allt på litteratur- ochtidskriftsområdena som det enligt min mening är motiverat med ökade insatser.Bok- och tidskriftsmarknaderna har fått vidkännas kraftigakostnadsökningar. Det är risk för att detta leder till att mångfalden itidskriftsutgivningen minskar, att bokpriserna stiger kraftigt och att den uddaoch svårsålda Utteraturen får allt svårare att bli utgiven och spridd. Encentral kul-turpolitisk uppgift bör vara att skapa garantier för en livligsamhälls-och kulturdebatt och för att kvalitetslitteratur och aktuell debattskaU kunna nå ut till och engagera många människor. För framgång i dessa avseenden spelar bokhandeln enviktig roll. Enligt min mening är det viktigt att samhällets insatser pålitteraturområdet inte bara omfattar stöd tUl produktionen av böcker utanockså en förstärkning av distributionsledet. Då behövs det bl. a, samhälleligainsatser för att garantera kvalitetsbokhandelns fortbestånd och utveckling.Jag avser att återkomma till regeringen med förslag ora ett statligtbokhandelsstöd baserat på det utredningsarbete som bedrivits i utbildningsdepartementetoch som har presenterats i promemorian (Ds U 1976: 17) Stöd tiUbokhandeln, vUken f, n. remissbehandlas. Även när det gäller stödet tUl kulturtidskrifternaavser jag att återkomma till regeringen. Jag kommer då att ta upp de förslagom ökade ekonomiska insatser som kulturtidskriftsutredningen lagt fram i betänkandet(Ds U 1976: 16) Stöd tUl kulturtidskrifter, som är ute på remiss. Flera avde tidskrifter som fått bidrag från det särskUda anslaget tillkulturtidskrifter under utbUdiungsdepartementets huvudtitel berörs också av deförslag beträffande distributionsstöd till organisationstidskrifter somöverlämnats tUl chefen för budgetdepartementet och som remissbehandlas (DsFi 1976: 7, Stöd till organisationstidskrifter). Enligt vad jag har inhämtatkommer också dessa förslag att Prop.1976/77:100 Bilaga 12 lo behandlasi en särskild proposition. Härigenom blu: det möjligt attgöra en samlad bedömning av tidskrifternas situation och ta ställning tillbehovet av en ekonomisk förstärkning av så gott som hela den seriösatidskriftsutgivningen. Det statliga litteraturstödet har verkat underknappt två budgetår. Det är ännu för tidigt att dra bestämda slutsatser omstödets effekter och stödformernas funktion. Utan tvivel har mångsidigheten iutgivningen ökat genom stödet. Fler översättningar och klassiker har kommitut och en utgivning av kvalitetslitteratur till mycket låga priser harstartats. Genom stödet har också prishöjiungar kurmat hållas tillbaka på ettstort antal titlar. Det nuvarande litteraturstödet har emellertid ocksåuppenbara brister, främst därför att det är alltför selektivt. Det behövs ettökat utrymme för flera utgivningskategorier. När litteraturstödet infördes framhöll föredragandestatsrådet att stödformerna var av försökskaraktär. Bokutgivningen hadetidigare inte varit föremål för statligt stöd och det var därför svårt attfömtse om de olika stödinsatserna skulle få önskade effekter. Statens kulturrådhar redovisat planer på en utvärdering av stödformerna som skulle kunna läggastill gmnd för nästa anslagsframställning. Enligt rain mening behövs det en mergenomgripande utvärdering än den som har planerat att genomföra. Utvärderingsarbetet kommer att bedrivas av en tUlutbildningsdepartementet särskilt knuten sakkunnig som bör arbeta i närakontakt med . En utgångspunkt för analysen av marknadssituationenoch stödbehovet bör vara de erfarenheter som kan redovisa. sakkunniges uppdrag kommer att ingå att utvärdera de nu gällande formernaav utgivningsstöd och utformrungen av den statliga kreditgarantin till raindreförlag. Vid utarbetandet äv nya reformförslag bör strävan vara att uppnå mergenereUa stödformer. Möjligheterna att ge ett stöd också åt facklitteratiirenbör prövas noga. I den sakkunniges uppdrag kommer också att ingå att utarbetaförslag till hiu- en massmarknadsutgivning av barn- och ungdomslitteratur börutformas. Det är min förhoppning att den sakkunniges förslag skall kunna varafärdigt i så god tid att det efter remissbehandUng kan läggas till grund för enproposition till vid 1977/. I avvaktan på de förändringar av Utteraturstödetsom utvärderingsarbetet kan komma att leda fram till har årets anslag endasträknats upp med hänsyn till kostnadsutvecklingen. Budgetförslaget innehålleremellertid därutöver ett förslag om att . ställs till kulturrådetsförfogande för stöd åt utgivning av litteratur på invandrar- ochminoritetsspråk. Härigenom införs ett viktigt kompleraent till det nuvarandelitteraturstödet. Stödet till folkbiblioteken föreslås i det följandeöka med totalt 2,8 milj. kr. Detta medger en väsentlig utökning av det statligabiblioteks- Prop.1976/77:100 Bilaga 12 n stödetenligt de riktlinjer som fattade beslut om . a. att bidragen till allmän uppmstning och tiU utlåning på arbetsplatserkan öka. Dessutom förbättras möjligheterna att stödja bibliotekens inköp avböcker på invandrarspråk. Det förs f, n, en livlig debatt om nödvändighetenatt garantera folkbiblioteken resurser och utvecklingsmöjligheter. Det hävdaspå sina håll att staten måste ta ett ökat ansvar för den lokalabiblioteksverksamheten för att denna skall kunna utvecklas i enlighet med vårakulturpolitiska målsättningar. De flesta komrauner har visat att de kan sörjaför en mångsidig kultur- och fritidsverksamhet utan vägledning av tvingandestatliga bestämmelser. En förenklad statlig bidragsgivning som ger kommunemastörre frihet uppfattas allmänt som ett naturligt medel i decentraliseringsarbetet.Det är viktigt att fortlöpande belysa hur biblioteksverksamheten utvecklas ikommunerna så att debatten tillförs det nödvändiga faktaunderlaget. Attombesörja detta är en naturlig uppgift för . För teater, dans och musik föreslås i det följandeen ökning av anslagen med sammanlagt 51,3 milj, kr. Den relativt sett störstaanslagsökningen, 4 milj. kr., föreslås för de fria teater-, musik- ochdansgmp-perna. En förbättring av gruppernas arbetsvillkor är en mycket angelägenkulturpolitisk reform. Grupperna har dokumenterat inte endast en betydandekonstnärlig förmåga utan också en stark vilja att söka sig till en publik sominte så ofta kommer i kontakt med teatern. De får därför viktiga uppgifter idet kulturpolitiska utvecklingsarbetet. Utöver det direkta stödet tillgruppernas verksamhet är också t. ex. bidraget till kulturprogram iföreningslivet av stor betydelse för de fria gmppemas arbets- ochförsörjningsmöjligheter. Även och de regionala teater- ochmusikinstitutionernå får enligt mina förslag betydligt bättre resurser.Riksteaterensemblen i övergår till regionalt huvudmannaskap ochRiksteatern får i stället en ny fast ensemble i . Sammanlagt kommerantalet regionala teaterenserabler under nästa budgetår att uppgå tiU 21, varav6 inom . Antalet musikinstitutioner blir oförändrat 10. För enutökning av antalet skådespelare och musiker vid befintliga teater-ochmusikinstitutioner har medel beräknats för ytterligare 50 grundbelopp. Ett viktigt inslag för utvecklingen på musikområdetär förslaget att i göra försök med en saraplanering av detotala musikresurserna i länet, i första hand regionmusiken. Rikskonserter ochden regionala musikteatern. kulturproposition (prop. 1974: 28, s.334) framhölls att det är av stor vikt att utvecklingen på miisikområdet gårmot ett ökat regionalt ansvarstagande. Ett första led i en sådan utveckling ärett utredningsarbete som syftar tiU att klarlägga de lokala och regionala för- 1976/77:100 Bilaga 12 n utsättningamaför att inom regionen tillgodose olika musikbehov och för att ange lämpUgaorganisations- och arbetsformer för en institutionsverksamhet. I propositionenförutsattes att det kunde bli aktueUt med genomgripande förändringar avsåväl regionmusikens som Rikskonserters verksamhet inom regionerna. Somtänkbara framtida åtgärder angavs en översyn av regionmusikens regionalaorganisation och ett överlåtande på regionala organ av ansvaret förRikskonserters regionkontor. Den samordning av de regionala musikinsatserna somnu planeras i är det mest konkreta uttrycket för enutveckling enligt dessa riktlinjer. Försöket kan därigenom få stor betydelseför hur man i övriga regioner griper sig an med samplaneringen och jag hardärför ansett det motiverat att stimulera försöksverksamheten genom ett visststatiigt stöd. Ett villkor för att medlen skall kunna tas i anspråk bör varaatt det har tecknats ett samarbetsavtal mellan de samverkande partema. De förslag som läggs fram beträffande filmområdetinnebär en förstärkning av resurserna för arbetet med spridningen avkvaUtetsfilm. Bio Kontrast-verksamheten, som Folkets husföreningarna i förstahand svarar för, kan utökas. Försöksverksamheten med filmvisningar i organisationernasoch kommunemas regi kan vidgas. Enligt rUcsdagens beslut (mot. 1975/76: 481, KrU1976/77: 10, rskr 1976/77:15) bör frågan om fraktstöd vid distribution av vissbiograffilm prövas av regeringen med hänsyn tagen till vad kultumtskottetanfört om stödformens värde och kvUturpolitiska betydelse. Jag avser att återkommatiU regeringen i denna fråga. Stödet till bildkonst ökar med 1,9 milj. kr.Konstinköpslagen förstärks med . En stor del av ökningen avserinköp för folkrörelsernas samlingslokaler. Konstfrämjandet och föreslås få ökade resurser för sin verksamhet. För kidturverksamheten inom organisationslivetspelar bidragen till kulturprogram i föreningslivet en väsentlig roll. Enligtmitt förslag kommer anslaget tiU kiUturprogram för nästa budgetår att räknasupp med saramanlagt 3,2 milj. kr. Jag förordar dessutom en ändring av bidragsbestämmelsernasom innebär att sociala kostnader bUr bidragsgrundande. Även de direkta bidragen tiU kulturaktiviteter inomoUka organisationer ökar väsentiigt. Det gäUer t. ex. centrambildningama.Folkparkemas centralorganisation, de centrala amatörorganisationerna ochSkådebanan. Arkivverksamheten förstärks genom nya tjänster påriksarkivet, landsarkiven och . Stödet till de lokalafolkrörelsearkiven ökar liksom anslaget tiU Arbetartörelsens arkiv, somhärigenom kan genomföra en väsentUg upprastning. Prop.1976/77:100 Bilaga 12 ]3 för föreslås bUinrättad . Styrelsen kommer enligt förslaget även att varastyrelse för och Svenskt biografiskt lexikon. En av de viktigaste nyheterna i budgetförslaget förkulturområdet /78 är det nya bidragssystemet för regionalamuseer. Detta utgör ett väsentligt inslag i det reformarbete på musei- ochkulturminnesvårdsområdet som inleddes . Detta har bl. a. inneburit attriksantikvarieämbetet, som har det centrala ansvaret på kulturminnesvårdsområdet,fått kraftigt ökade resurser och att länsstyrelserna blivit regionalamyndigheter för kulturminnesvården och utrustats med särskild personal för denya uppgifterna. Det nya statsbidraget syftar tiU att ge deregionala museema möjligheter att fungera som fria kulturinstitutioner påkulturminnesvårds- och museiområdet och att kompensera museerna för uppgifteråt och länsstyrelserna. Vid utformningen avbidragssystemet har särskild hänsyn tagits tiU de speciella förhållanden sområder i områden där länsmuseum i vedertagen bemärkelse saknas, dvs. Stockholmslän, och de båda . Det totala statsbidraget tillregionala museer kommer enligt mina förslag att uppgå till 11,6 milj, kr. Upprustningen av de statiiga och statUgt stöddamuseema fortsätter. a. får ökade resurser. Förstärkningenär ett resultat av överläggningar om det ekonomiska ansvaret för museet som sedanen tid pågått mellan staten och den stiftelse som är huvudman för museet. (U 1974: 07) för och vissa museergenomförs en översyn av organisation. Ett förslag tUl nyorganisation kommer att framläggas . Förhandlingarpågår mellan statens förhandlingsnämnd och Stiftelsen ommuseets huvudmannaskap. För att möjliggöra en planmässigersättningsanskaffning av imedning och utrustning till museerna kommer jag iannat sammanhang att föreslå att en kostnadsram för ändamålet stäUs tiUkulturrådets disposition. Anslaget till vård och underhåll av fornlämningaroch kulturhistoriskt värdefulla byggnader har enligt raina förslag räknats uppmed 0,8 mUj. har i sin anslagsframstäUning föreslagitprovisoriska åtgärder för att förbättra situationen för byggnadsminnesvårdeni avvaktan på resultatet av det arbete med att finna nya stödformer sombyggnadsvårdsutredningen (U 1976: 02) bedriver. EnUgt ämbetets förslag skullesärskilda statsbidragsbestämmelser knytas till det nämnda anslaget för attunderlätta att vård- och underhållsåtgärder för kulturhistoriskt värdefullabyggnader utförs som beredskapsarbete. Enligt den arbetsplan som utredningen redovisatberäknas förslag komma att läggas fram och därförhar jag inte ansett det lämpligt att nu föra fram några provisoriska lösningar. 1976/77:100 Bilaga 12 14 Radions och televisionens fortsatta utveckling ochorganisation utreds inom radioutredningen (U 1974: 08), som har till uppgiftatt överväga vilka riktiinjer som bör gälla för den framtidarundradioverksara-heten. gällande avtal mellan staten och harförlängts med och utgår . Medelstilldelningen för budgetåret1977/78 innebär en fortsatt utbyggnad av lokalradioverksamheten, som startarsina sändningar . I övrigt hav jag, i avvaktan påställningstagandena till radioutredningens förslag, utgått ifrån att radio-och televisionsverksamheten skall bedrivas med i stort sett oförändradambitionsnivå. För att förhindra att ett underskott uppstår irundradiorörelsens fond fordras en höjning av mottagaravgiftema fr. o. m. den 1juli 1977. Mitt förslag innebär att den allmänna mottagaravgiften blir 280 kr.per år (-.) och att den särskUda tUläggsavgiften för färg-TV blir 120kr, ( + ,). Skyldighet att betala avgift för innehav av endastljudradio bör upphöra. Jag föreslår vidare att förvaltningen avrundradiorörelsens fond överförs från till för attredovisas på riksgäldsfonden. 1975/76: 135 om den statiigakulturpolitiken 3 redogjorde rain företrädare för sin syn på frågan om konstnärernasroll i samhället och avvägningen av samhäUets insatser för att förbättrakonstnärernas villkor. I propositionen framhöUs att samhället i första hand börinrikta sina åtgärder på att öka arbetstUlfäUena för konstnärer och attförbättra möjligheterna att använda konstnärliga verk. Vid sidan av sådanaåtgärder behövs också direkta insatser för att stödja och stimulera konstnärligverksarahet utan krav på arbetsresultat som kan utnyttjas isamhäUet och ge konstnären inkomster. Jag kan för egen del ansluta mig tUl dettaprincipiella synsätt, som också lämnades utan erinran av . Detreformprogram som jag föreslår för /78 irmebär i flera avseendenen förbättring av konstnäremas vUlkor. Genom en ökning av teateranslagen, enförbättring av tidskriftsstödet, en förstärkning av anslagen till konstinköpoch kulturprogram i föreningslivet skapas bättre ekonomiska villkor och flerarbetsmöjligheter. Fr. o. m. /77 har resurserna fördirekta bidrag tUl konstnärer ökat kraftigt. Ett nytt organ, konstnärsnämnden,där konstnärerna själva har det avgörande inflytandet, har fr, o. ra. den 1juli 1976 ansvaret för fördelningen av sådana bidrag till bild- ochformkonstnärer, tonkonstnärer och scen- och filmkonstaärer. Några närmare erfarenheter av konstnärsnämndensverksamhet kan helt naturligt ärmu inte redovisas. ochförfattarfondens styrelse har en betydande frihet när det gäller utformningenav bidrag och ersättningar tUl resp. konstnärsgrupper. Härigenom bör resp.organ ha goda förutsättningar att, inom ramen för de anslagsökningar 1976/77:100 Bilaga 12 15 somföreslås i det följande under anslaget Bidrag till konstnärer m, ra, ochErsättningar till författare ra. för utlåning av deras verk genom bibliotekm. ra,, tUlgodose olika krav sora kan korama att stäUas. beslut (prop. 1975/76:135,KrU 1975/76: 35, rskr 1975/76: 355) innebär att en utställningsersättning skallinföras på det statliga området. Ersättningen skall i princip utgå i sambandmed alla utställningar av konst eller konsthantverk som distribueras eller arrangerasav statliga institutioner och där man utnyttjar verk som är i upphovsmannenseller hans närmaste efterievandes ägo. Sådana ersättningar bör betalas av demedel som institutionen disponerar för sin verksamhet. En särskild förhandlarehar tillkallats för att förhandla om utformningen av en sådanutställningsersättning. Förhandlingama kommer att inledas . uttalade i detta sammanhang att frågan omersättning tUl konstnärer för deltagande i regionalt och lokalt bedrivenutställningsverksamhet borde övervägas ytterligare. Med anledning härav har regeringenuppdragit åt att utföra och redovisa de undersökningar sombehövs för att förslag i frågan skall ktmna läggas fram. I fråga om den s. k. visningsersättningen, dvs.ersättning till upphovsmän till bildkonstverk för att verk som de inte längreäger visas offentligt, uttalade att frågan borde studeras ingående.Hur detta arbete bör bedrivas diskuteras i. n. med företrädare för konstnäremasorganisationer. Jag avser att senare återkomma till regeringen i denna fråga. Jag har tidigare nämnt att jag ämnar återkomma tiUregeringen med förslag tiU särskilda propositioner i olika frågor. Detta gälldeförslagen angående stöd tUl bokhandeln och till kulturtidskrifterna. Jag hardessutom för avsikt att senare återkomma tiU regeringen i de frågor omkultureU verksamhet bland handikappade som handikapputredningen lagt fram ibetänkandet (SOU 1976: 20) Kultur åt aUa. LUcaså åter-koramer jag beträffandesameutredningens förslag i betänkandet (SOU 1975: 99) Saraerna i vilkaavser åtgärder tUl stöd för samernas språk och ktUtur. I dessa båda sammanhangbehandlas också frågor som ligger utanför kulturområdet. En utgångspunkt för bedömningen av behoven påkulturområdet har varit de prioriteringar som har gjort i sinanslagsframställning. En av rådets viktigaste uppgifter är att införregeringens och budgetbehandling skapa sammanhang i och överblicköver vad som sker på kulturområdet. Vid anslagsframställning /78 har äskandena fördelats på prioritetsgrupper på ett sätt somhar varit av värde för det fortsatta budgetarbetet. Jag har i mina förslag iväsentUga avseenden kunnat följa bedömningar. De viktigaste av deavsteg som gjorts är främst motiverade av att i sin framställningav tidsskäl inte har haft möjlighet 1976/77:100 Bilaga 12 ]6 attbeakta utredningsförslag rörande bl. a. kulturtidskrifterna och dehandikappades kulturella verksamhet. I det följande tiUämpas en helt ny anslagsindelningför kulturområdet. Denna följer i allt väsentligt de förslag som iolika sammanhang har presenterat. Avsikten med förändringarna är att skapabättre översikt och en anpassning till de förändringar som skett genom desenaste årens reformarbete. Den nya ordningen innebär att en rad ändamål somtidigare behandlats bl. a. under anslagen Bidrag till vissa ändamål inomstatens kulturtåds ansvarsområde och Bidrag till särskilda kultureUa ändaraålnu fördelats på egna anslag eller på samlingsanslag med ny rubricering. Utbildningen på kulturområdet dvs. den utbildningsom sker vid musikhögskolorna, statens scenskolor, statens dansskola,dramatiska institutet, och , kommer att från den1 juU 1977 tiUhöra högskolan. Anslagen till dessa utbildningsändamål behandlasdärför inte längre under kulturavsnittet. Formerna för anknytningen tillhögskolan liksom anslagen tUl utbildningen kommer att behandlas i de förslagrörande utbUdning och forskning inom högskolan som jag kommer att föreslåregeringen att lägga fram. I det sammanhanget kommer också frågan om fortsattbidrag till Akaderaien för de fria konsterna att tas upp. bedriver organisationskommittén förhögre musikutbildning (OMUS) en utrednings- och försöksverksamhet beträffandemusikutbUdningens framtida inriktning. OMUS har lagt framprincipbetänkandet (SOU 1976: 33) Musiken, människan, samhället som harremissbehandlats. Frågan bereds f. n. inom . För de ändamål som behandlas under kulturavsnittet(exkl. anslagen till kulturutbildningarna och ungdomsverksamhet) har underinnevarande budgetår anslagits sammanlagt 591 milj. kr. För de anslag som behandlasi budgetförslagen föreslår jag en ökning på totalt 93 milj. kr. Av detta beloppkan 30 milj. kr. beräknas utgöra kostnader för helt nya reformer.Reformprogrammet för /78 omfattar härutöver de förslag somavses bli behandlade i särskilda regeringsförslag. En kraftig ökning sker av anslagen tiU lokaltbedriven ungdomsverksamhet. Det statliga bidraget tillungdomsorganisationernas lokala verksamhet kommer fr. o. m. /78att utgå även till åldersgrupperna i enlighet med beslut år1976. Den sänkta nedre åldersgränsen och en höjning av statsbidraget per sammankomstfrån nuvarande 9 tUl . innebär att anslaget ökar med 30 mUj. kr., från 38milj. tUl 68 milj. kr. Dessutom införs ett nytt Bidrag till allmänfritidsverksamhet i kommuner, sora uppförs med 25 1976/77:100 Bilaga 12 n för /78. Bidraget skall utgå enligt generella regler tillkommunerna och beräknas efter antalet elever i . Syftet med det nyabidraget är att skapa fömtsättningar för fritidsverksamhet som skall pågåunder eftermiddagstid, direkt i anslutning till skoldagens slut. Bidraget skalli första hand användas av kommunerna för stöd och stimulans till föreningarnasverksamhet. Stödet till ungdomsorganisationernas centralaverksai7ihet byggs ut och jag räknar med att tre nya organisationer skaU fåbidrag enligt de generella bestämmelserna under nästa budgetår. Statensungdomsråd får ökade resurser till sin utredningsverksamhet för' att påbörja enstudie av hur det kommersiella fritids- och kulturutbudet påverkar bl. a. ungdomsorganisationernasarbetsmöjligheter. Det statliga stödet till ungdomsverksamhet föreslåsför /78 uppgå till 124,3 milj. kr., vilket innebär en ökningjämfört med innevarande budgetår med 58,7 milj. kr. 2 1976177.1 saml. Prop.1976/77:100 Bilaga 12 18 1975/76Utgiffi 5 516 647 1976/77Anslagi 6 204 000 1977/78 Förslag 7 021 000 Enligt förordningen (1974: 644) med instruktion förstatens kulturråd (ändrad : 705) skall rådet främja förverkligandetav målen för den statliga kulturpolitiken.