prop · G003107 · 1976-12-31 00:00:00 — Behovet av ytteriigare kraftvärmeutbyggnad är därför enligt verkels bedömningf n. litet. anser att utbyggnader kan komma till stånd utan attspeciella åtgärder för att främja elproduktion i kraftvärmeverk behöver vidtas.Verket framhåller att obligationslån och lån förmedlade av Allmännapensionsfonden kan utgå för kraftverksanläggningar. Det finns därför enligtverkets bedömning inte några mera framträdande finansieringsproblem för elproducerandeanläggningar. Industriverketföreslår att värmedelen i kraftvärmeverk skall kunna finansieras efter sammaprinciper som har föreslagits gälla för fjärrvärmeanläggningar. Några åtgärderför att underiäita finansieringen av den elproducerande delen avkraftvärmeverk bedöms inte nödvändiga. Sammanfattningsvisbedömer industriverket att en kraftvärmeutbyggnad, som i fråga om installeradeffekt motsvarar vad som förutsätts i energipolitiska beslut från år1975, bör kunna komma till stånd förutsatt att utbyggnad av fjärrvärmeanläggningarunderiättas på det sätt verket har föreslagit. Det är däremot enligtindustriverkets mening tveksamt om fjärr-värmenäten kan byggas ut så snabbi attkraftvärmeverkens utnyttjandetider kan öka tillräckligt för alt möjliggöra enelproduktion av 1985. 3.4SPINTAB:s framställning angående län till kommunala fjärrvärmeutbyggnader SPINTABhar i skrivelse hemställt att regeringen fastställer ell avbolagets stämma beslutat tillägg lill bolagsordningen med innebörd att bolagetfår lämna lån till kommunala produktions- och distribulionsanläggningar förfjärrvärme. Till stöd för framställningen har anfört bl. a. följande. Denlångfristiga kreditgivningen till den kommunala fjärrvärmeverksam-heien sker påkommunkreditmarknaden och bl. a. genom det med samadminislrerade KommunkrediiAB. Det har emellertid kunnat konstateras all nuvarande finansieringsvillkorpå kommunkreditmarknaden är helt otillfredsställande med hänsyn till denkommunala fjärrvärmeverksamhetens ekonomiska förutsättningar och situation.Delta gäller både tillgänglig långfristig kreditvolym och framför allt deamorteringsvillkor som kan erhållas på kommunlånemarknaden. hänvisarvidare till vad industriverket har anfört i rapporten 1976:3. 1976/77:107 22 Deremissinstanser som behandlar frågan om utbyggd fjärrvärme visar genomgående enpositiv inställning till fjärrvärme som uppvärmningsform. Som stöd härföranförs bl. a. att spillvärmeulnyltjande och kraftvärmeverk förutsätter ett välutbyggt Oärrvärmenät. Blandde remissinstanser som uttryckligen har behandlat finansieringsfrågan äremellertid meningarna delade om industriverkels förslag lill finansieringsform. Negativaeller tveksamma till att utsträcka bostadslångivningen på del sätl somindustriverket har föreslagit är Allmänna pensionsfonden, ,, , fastighetsägareförbundoch statens råd för byggnadsforskning. Kapitalmarknadsutredningennämner all industriverket underarbetet med rapporten har samrått medutredningen vad gäller de institutionella formerna för finansiering av kraflvärmeverk.Utredningen har därvid anslutit sig lill verkels principiella ståndpunkt alldet vore rationellt om statliga bostadslån kunde utgå direkt för finansieringav kraftvärmevérk i stället för att som kanaliseras via de anslutnaabonnenterna. Vidare borde lån lill verken kunna erhållas från de tre bostadsinstiiutenpå kapitalmarknaden. Kapitalmarknadsutredningenframhåller emellertid alt en rad problem är förenade med en reform av antyttslag. För det första bör de förmånliga finansieringsformerna avse endastvärmedelen av verkens produktion medan anläggningen för elproduktion börfinansieras på gängse villkor. Även vad gäller värmedelen bör emellertidövervägas om den del av investeringskostnaderna skall avskiljas som avservärmeproduktion för andra ändamål än bostadsuppvärmning. Blandandra problem som enligt utredningen måste lösas är om finansieringen skallinnefatta räntebidrag som utgår för statliga bostadslån och hur bidragen i såfall skall avgränsas i de ovan nämnda hänseendena. Vidare måste ställning tas tillfrågan om redan befintliga värmeverk skall inordnas i ett nyttfinansieringssystem och om anslutning av äldre fastigheter skall berättiga tillstatliga lån för värmeverkens del. Kapilalmarknadsutredningenavser att behandla dessa frågor närmare i sill slutbetänkande som beräknasföreligga . Allmännapensionsfonden (första, andra och tredje fondstyrelserna) anför i huvudsakföljande. förslagatt statliga bostadslån skall lämnas direkt i form av ell lån lill värmeverkenför fjärrvärmeutbyggnaden har nära beröringspunkt med framställningen frånSparbankernas Inteckningsakliebolag (), innebärande att skallges rätt att belåna fjärtvär-meanläggningar. Båda förslagen kan enligtfondstyrelserna uppfattas som två varianter av ett huvudförslag, nämligen allföra in utbyggnaden av Ijärr- Prop.1976/77:107 23 värmeanläggningari det särskilda bosladsfinansieringssystemet. Medanledning härav erinrar fondstyrelserna om all grunderna för det nuvarandebostadsfinansieringssystemet, som fastställdes av statsmakterna , är ettuttryck för gällande bostadspolitiska strävanden. Systemetbygger i hög grad på att subventioner tillförs bostadsproduktionen främstgenom all räntekostnaderna i bostadsfinansieringssystemet hålls nere. Dengaranterade räntan - såväl för bottenlån i bostadsfinan-sieringsinslitulen somför det statliga bostadslånet - utgör (för småhus somskall bebos av låntagaren). Mellanskillnaden mellan denna garanterade räntenivåoch den faktiska räntan på bostadslån ersätts i form av subventioner överstatsbudgeten. Denna ordning motiverades främst av fördelningspolitiska skäl. Fondstyrelsernahävdar att det inte är rimligt att utsträcka subventionssystemet förbostadsfinansieringen till andra områden. Denna uppfattning understryks enligtfondstyrelserna även av det förhållandet alt inte enbart bostadsfastigheterutan även kontors- och industrifastigheter utgör avnämare lillfjärrvärmeverken. Vidareskulle enligt fondstyrelserna den avvägning som krävs vid utbyggnaden av olikaformer för energiförsörjning omöjliggöras om en viss metod för energiförsörjning- i motsats till övriga - skulle subventioneras. Resultatet skulle oundvikligenleda lill en snedvridning av konkurrensför-ulsällningarna med åtföljande inoptimalresursanvändning. Vidareerinrar fondstyrelserna om att löptiden på bostadsobligationslån har sträcktsut så långt som eller t. o. m. medan kraft- och fjärrvärmeverkensekonomiska livslängd däremot har bedömts vara betydligt kortare. Detta innebäratt den utestående låneskulden på bostadsobligationslån som skulle finansieradenna typ av investeringar inte kommer att amorteras i en takt som motsvarasav anläggningarnas reala ekonomiska värdeminskning. Fondstyrelsernapekar också på den gällande kreditpolitiska prioriteringen avbostadsfinansieringen. Med stöd av lagen om kreditpolitiska medel kanriksbanken ålägga bankerna och försäkringsinslituten, däribland Allmännapensionsfonden, alt göra placeringar i bosiadsobliga-lioner. Som en följd häravhar villkoren för bostadsobligationer i fråga om ränta, löptid, konverteringsvillkorm. m. kunnat fastställas på ell sätt som avviker från vad som är marknadsmässigtbetingat. Fondstyrelserna hävdar kraftigt au användningsområdet för dessaprioriterade placeringar inte bör utvidgas. Vidare gäller att placeringsplikt enligtlagen om krediipoliiiska medel uttryckligen endast syftar lill all möjliggöraen finansiell försörjning av bostadsbyggandet. Fondstyrelsernaunderstryker slutligen att de anser all frågan om finansieringen av denkommunala fjärrvärmen, inkl. uppförandet av kraftvärmeverk, är viktig. Andraförändringar i finansieringsvillkoren än inordning i bosladsfinansieringssystemet bör enligt fondstyrelserna 1976/77:107 24 Enligtbostadsslyrelsen talar inte minst energipolitiska skäl för att finansieringsformernaför utbyggnad av fjärrvärmenät och produktionsanläggningar förbättras. Den avindustriverket föreslagna lösningen är dock enligt styrelsen olämplig av fleraskäl. Sålundaskulle låneområdel förstatliga bostadslån komma alt utsträckas inteoväsentligt, om lån utgick till fjärrvärmeanläggningar och kraftvärmeverk,vilka i allmänhet också skulle betjäna byggnadsobjekl utanför bostadssektorn.Något praktiskt motiv för att lägga hanteringen av lån lillfjärrvärmeanläggningar på bosladsmyndigheten finns knappast heller. Särskild projeklbelåningav fjärrvärmeanläggningar i ett begränsat antal fall skulle förlänsbostadsnämnderna innebära en från övrig verksamhet starkt avvikandehantering och kräva ingående kunskaper om kostnader m. m. för denna typ avanläggningar. Bostadsslyrelsenavstyrker med hänvisning till vad som har anförts industriverkets förslagrörande finansiering av fjärrvärmeanläggningar. är tveksamt till industriverkets förslag och anför alt del kanmedföra att resurser avsedda för bostadsfinansiering kan komma att las ianspråk för ändamål som nyttiggörs i förvaltnings-och industribyggnader. acceptera endast om utrymmet för krediter till bostadsbyggandetinte därmed minskar. En ytteriigarerisk för negativa effekter för bostadsbyggandet skulle enligt förbundet kunnauppslå om man för del principiella resonemanget vidare och finner att ävenandra kommunala investeringar kan finansieras genom bosiadslåneinstilulen. Sverigesvillaägareförhund framhåller att utbyggnad av fjärrvärmeverk frånsamhällsekonomisk synpunkt leder till en bättre energihushållningtotalt sett jämfört med annan energianvändning inom bostadsområden. Ansvaretför utbyggnaden bör enligt förbundet åvila kommunerna och finansieringen bör istimulanssyfte ske med hjälp av bidrag. anser att finansieringen kan behöva underiättas men aufrågan bör utredas närmare. Förbundet hävdar vidare att ändradefinansieringsregler inte bör medföra att värmeverken förutom att få statligalån skulle ha möjlighet att i samma utsträckning som ta utanslutningsavgifter eller liknande av fastighetsägaren. Statensråd för byggnadsforskning understryker behovet av att underiäita finansieringenav fjärrvärmeutbyggnader men ställer sig tvekande till industriverkets förslag. Positivatill industriverkets finansieringsförslag är bl. Svenska kommunförbundet.Svenska värmeverksföreningen, flera länsstyrelser, energisparkommittén,statens planverk, , Centrala driftledningen och Svenska elverksforeningen. anför all den mest betydande svårigheten vid utbyggnad av fjärrvärmenäii dag gäller finansieringen. Prop.1976/77:107 25 Den kommunala verksamhetens kraftiga expansion har enligtförbundet medfört en för kommunerna allt större länefinansiering avinvesteringarna. Del begränsade kapiialmarknadsuirymmei för upplåninghar därför medfört all verksamhet, som kommunerna är direktskyldiga att bedriva, t. ex. avseende skolor, vattenförsörjning och vägar,prioriteras framför sådan verksamhet där skyldighet inte föreligger,exempelvis fjärrvärme. Delta har på många håll resulterat i alt abonnenternakan få vänta avsevärd tid på anslutning till fjärrvärme. Kommunalainvesteringar med långa avskrivningstider, som 1. ex. investeringar förfjärrvärme, har hämmats ytterligare av svårigheter att erhålla lån medamorteringstider . Normala amorteringstider på kommunlånemarknadenär . Den tekniskt ekonomiska livslängden på de belånadeanläggningsdelarna är däremot ca 30 är, vilket också utgör den tidsram somtillämpas ur avskrivningssynpunkt. Skillnaden mellan den självkoslnadsbaseradeavskrivningstiden och lånens amorleringsvillkor medför att fjärrvärmeverkenbelastas hårt likviditetsmässigt. Detta försvårar utbyggnaden av fjärrvärmenäi. Förbundetframhåller särskilt vikten av alt man vid förbättring av finansieringsmöjligheternainte enbart tar sikte på framlida projekt. De kommuner som bygger fjärrvärmebör få möjlighet att konvertera befintliga, oförmånliga lån till för ändamåletanpassade låneformer. Kommunförbundettillstyrker sålunda att nuvarande finansieringssystem ändras så att viabostadsfinansieringen lån kan erhållas som löser finansieringsproblemet beträffandesåväl produktions- som distributions-anläggningar. framhåller att taklen i fjärrvärmeutbyggnadenbegränsas av brist på investeringsmedel. Föreningen anser all induslriverkets finansieringsförslagär tillfredsställande. Värmeverksföreningenframhåller all värdet av att utnyttja kollektiva uppvärmningssyslem i ställetför individuella oljepannor i landels tätorter har stått allt mera klart underde . Ekonomi, miljövård och energibesparing är därvid tungt vägandeskäl. Enligt värmeverksföreningen visar flera utredningar, och del torde ocksåvara allmänt accepterat, alt orternas centrala och tätare bebyggda delar bör värmeförsörjasmed hjälp av fjärrvärmesystem och att elvärme installeras i mera glest bebyggdadelar av tätorten. Iell fjärrvärmeverk kan i princip alla typer av bränsle användas. Värmeverksföreningenframhåller vidare att utbyggda fjärrvärmesystem också utgör ett nödvändigtvillkor för att utnyttja kraftvärmeverk och ta tillvara industriell spillvärme. Föreningendelar utredningens bedömning att åtgärderna på nuvarande stadium bör varaägnade att stimulera utbyggnaderna inom den närmaste 5 ä lO-ärsperioden samt at(man därvid huvudsakligen bör stödja sig på befintlig teknik inom området.Föreningen vill också understryka ut- Prop.1976/77:107 26 redningensuppfattning alt kortsiktiga prisskillnader på olika energiformer inte skallvara avgörande för beslut som påverkar landets energiförsörjning under långtid framåt. Värmeverksföreningenföreslår att ett rådgivande organ inrättas med uppgift att stödja ochunderlätta för kommunerna att anskaffa erforderligt kapital. Organet skullevara sammansatt av representanter för statliga långivande myndigheter,kreditinstitut, kommunförbundet och värmeverksföreningen. ,som också stöder förslaget, anför att rent principiellt bör inga skillnaderföreligga mellan låneformer för nyinstallation av individuellaoljeeldningsanläggningar och av kommunala flärrvärme-anläggningar. De senarekan enligt kommittén betraktas som en integrerad del av byggnadernasuppvärmningssystem även om ägandeförhållandena är annorlunda. Naturvårdsverketåberopar särskilt fjärrvärmens fördelar från luftvårdssynpunkt och hävdar attnäten i första hand bör byggas ut där det är mest angelägel av luflvårdsskäl,dvs. i allmänhet i den inre, äldre stadsbebyggelsen. anför all det ifråga om val av uppvärmningssystem för bostadshus finnsvissa generella skäl som talar för vattenburna värmesystem. Genom sådanasystem kan exempelvis spillvärme tillgodogöras i samverkan med fjärrvärmedistribution,varigenom åtgången av primärenergi kan begränsas. Ett vattenburet värmesystemkan vidare anordnas för alternativa bränslen, vilket av beredskapsskäl är enfördel. Ett sådant system är vidare mindre känsligt för tillfälligadriftstörningar. Uppvärmningsanordningen med direkt elvärme har i dessasammanhang vissa begränsningar; del finns inga alternativa bränslen och ingenackumulerad reserv. föreslår därför all begränsning av direkt-verkandeeluppvärmning övervägs. Ocksåi fråga om framställning råder delade meningar. Riksbanksfullmäktige,Bofab och Allmänna pensionsfonden avstyrker bifall till framställningen medhuvudsakligen samma argument som har anförts mol industriverkets förslag ochmed hänvisning lill kapilalmark-nadsutredningens fortsatta arbete. Riksbanksfullmäktigeframhåller all investeringarna i fjärrvärmeverk kan vara av en sådanangelägenhetsgrad alt finansieringen av desamma bör särskilt underlättas. Entänkbar lösning skulle då kunna vara att länka över finansieringen tillbostadslånemarknaden och ge krediterna bostadslånens mera förmånliga villkor.Beslut rörande deila kärver emellertid ingående överväganden, eftersom delgäller ell myckel komplext problem. Prop.1976/77:107 27 Enfråga som enligt fullmäktige måste besvaras är om investeringar ifjärrvärmeverk skall finansieras på ett förmånligt sätt, oavsett i vilken gradde betjänar bosläder eller andra ändamål, t. ex. uppvärmning avindustrilokaler. En annan fråga som kräver avgörande är om endast framöverbyggda fjärrvärmeverk skall få förmånliga lån och därmed lägre kostnader ellerom förmånerna skall gälla även redan byggda verk. Del bör även ut, omfinansieringen av anläggningarna skall föras in i det statliga bostadslånesystemetså att statliga bostadslån och räntebidrag skall kunna utgå till dessaanläggningar på samma sätl som de nu utgår lill de värmeanordningar som ingår ibostadshus eller betjänar bostadshus i form av panncentraler. Kommer statligabostadslån att utgå till fjärrvärmeverk, måste vidare en lösning sökas på deproblem, som uppkommer när äldre redan statsbelånade fastigheter i vilkas låneunderiagvärmeanläggning ingår skall anslutas till statsbelånade fjärrvärmeverk, liksomde problem, som uppkommer när äldre inte statsbelånade fastigheter skallanslutas. Vad här har nämnts utgör exempel på frågor som måste ut innanbostadslånemarknaden las i anspråk för finansiering av . Enligtvad fullmäktige har erfarit arbetar kapilalmarknadsutredningen med de nuberörda problemen och försöker åstadkomma en totallösning. Fullmäktige anserdärför att någon åtgärd inte bör vidtas, förrän utredningens förslagföreligger. Allmännapensionsfonden, som i sitt yttrande också behandlar induslriverkets rapport med tillhörande finansieringsförslag, avstyrker såväl del förslaget somSPINTAB:s framställning. Yttrandet har redovisats i samband med återgivandet avremissyttrandena över detta förslag. Vad Allmänna pensionsfonden sålunda haranfört avser i allt väsentligt också framställning. Bofabframför likartade synpunkter och konstaterar att det visserligen, helt allmäntsett, kan te sig något motsägande att ett antal smärre värmeanläggningar ochpanncentraler var för sig är belåningsbara hos de bostadsfinansierandekreditinstituten och får amorteras , medan fjärrvärmeverk sombetjänar stora enheter på avnämarsidan f. n. har sämre institutionellakreditmöjligheter. Bofab framhåller att fjärrvärmeverken emellertid betjänarinte bara bostäder utan även industrier. Om de betydande investeringar somfjärrvärmeverken med tillhörande distribulionsanläggningar representerar blirbelåningsbara hos bosiadslå-neinslituten, kommer detta all skärpa rådande bristpå sådana finansiella resurser som har stått bostadssidan till buds.Innan man lar ställning till de balansproblem på kapitalmarknaden somaktualiseras av SPlNTAB:s ansökan bör det i detta sammanhang särskilt blibelyst, om fjärrvärmeverken med sina distributionsnät kommer att hänföras lillden av prioriterade lånekategorin eller ej. SkulleSPINTAB få bifall till sin framställning förbehåller Bofab sig möjligheten altfå ett tillägg av samma innebörd till sin bolagsordning Prop.1976/77:107 28 Också KonungariketSveriges sladshypotekskassa är tveksam lill SPIN-TAB:s framställning ochpåpekar all den ändring av bolagsordningen, som har beslutat, innebärall vissa kommunala investeringar som i kapilalmarknadssammanhang hänförs lillkommunsektorn fiyt-tas över lill bostadssektorn. Under förulsäilning attutrymmet inom kapitalmarknaden för de ordinarie bosladsinvesleringarna intekommer all påverkas negativt av denna omdisponering, har kassan dock inte någotalt erinra mot framställningen. Eftersom kassan, och Bofab skall kunnakonkurrera på krediimarknaden under likartade förutsättningar bör - omframställningen skulle komma all bifallas - motsvarande ändringar göras i debestämmelser, som gäller för siadshypoteksinstilutionen och i Bofabsbolagsordning. Ändringarna bör träda i kraft för alla tre kredilinstitutionerna. tillstyrks av , bankinspektionen ochbostadsstyrelsen. Delbegärda tillägget i SPlNTAB:s bolagsordning utgör enligt Svenska kommunförbundetsuppfattning ell angelägel led i riktning mot en lösning av värmeverkensnuvarande finansieringsproblem. För att belysa dessa problem har förbundetbifogat en utredningsrapport, som en på kommunförbundets initiativ bildadarbetsgrupp har avgelt . Arbetsgruppenredovisar resultatet av en enkätundersökning som arbetsgruppen har gjort undervåren 1976 och i vilken 16 värmedistribue-rande verk har ingått. För renodladvärmeproduktion har sålunda de tillfrågade värmeverken tagit upp lån med beloppoch fördelning på lånetider som framgår av följande lablå. De redovisade lånenavser belopp som ursprungligen har upplänais men som inte i något fall har slula-morlerats. 2),8 Avdet totala lånebeloppet - ca 310 milj. kr. - svarar de verk som drivs irenodlad bolagsform för ca 162 milj. kr. eller i runt tal 52 96. Med avseendepå amorteringstiderna har del inte framkommit några väsentliga skillnadermellan lånevillkoren för de verk som drivs i bolagsform och för sådana somdrivs i kommunens egen regi. Av tabellen framgår att ungefär 60 96 av dettotala lånebeloppet avser lån med amorteringstider och därunder. Lånenmed amorteringstider eller mindre motsvarar mer än 80 96 av det totalalånebeloppet. Arbetsgruppen framhåller att amorteringstiderna har minskatsunder senare år och att den fördelning som tabellen visar därför inteåterspeglar det aktuella lägel avseende amorteringstiderna och inte heller kantjäna som underiag för att bedöma framtiden. Huvuddelen av de långfristigalånen enligt enkäten är upptagna under 1960-lalel. Detillämpade avskrivningstiderna är för produktionsanläggningar omkring (ienstaka fall högre) och för kulvertnät (genomsnitt ). Taxekalkylernaär baserade på en minst tjugofemårig avskrivning enligt annuitetsplan. För den självkoslnadsbaseradekommunala fjärrvärme-verksamheten anser arbetsgruppen därför allfinansieringsvillkoren är klart otillfredsställande. Från flera håll har man isamband med enkäten framhållit problem och svårigheter att få verksamheten allbalansera ekono-nomiskt i inledningsskedet och att detta förhållande förryckerutbyggnadstakten. Man har vidare framfört synpunkter på de nackdelar som ärförknippade med att statliga lån utbetalas lill resp. fastighetsägare och intedirekt till fjärrvärmeverket. Man konstaterar att en klar föibätlring skulleske om lån och bidrag betalades direkt eftersom vissa fastighets- Prop.1976/77:107 30 ägaremed nuvarande system anses ha svårigheter att få fram lånen vid den tidpunktsom passar fjärrvärmeverkels planering. Man menar vidare att en totallösning avfinansieringsfrågorna skulle medverka till en jämnare utbyggnadstakt och därmedäven underiätia sysselsättningen förde anställda. En ytteriigare synpunkt äratt det nuvarande problemet all rörelseun-derskott uppstår under framför alltde första verksamhetsåren, då anläggningarna inte når full kapacitet samtidigtsom kostnaderna slår igenom direkt, skulle reduceras, om exempelvis 30-åriga annuiielslånkunde erhållas. Prop.1976/77:107 31 Eftersamråd med statsrådet får jag anföra följande. Denomständigheten att tillväxten i energiförbrukningen under 1973-1977 tycks blilägre än tidigare beräknat kan inte las som ett säkert tecken på attenergibehovet kommer all växa i en långsammare takt även i forisäii-ningen.Förbrukningssiffrorna måste bedömas med stor försiktighet. Den långsammaretillväxten i den totala energiförbrukningen kan förklaras av den kraftiga konjunkturavmaitningeninom de energikrävande branscherna. Oroande inslag i bilden är att lillväxliakieni elförbrukningen har ökat och att samfärdselnsenergianvändning förefaller öka snabbt. Riksdagenbeslöt om ett flertal åtgärder i syfte att dämpa energikonsumtionen.En av dessa var att stimulera lill energibesparande åtgärder i befintligabyggnader genom ekonomiskt stöd. T. o. m. /77 har sammanlagt 1183 milj. kr. anvisats för åtgärder i bosläder, statliga, kommunala ochlandstingskommunala byggnader m. m. Sammanlagt 248 milj. kr. har anvisats lill energibesparandeåtgärder i näringslivels byggnader, lill industriella processer samt vissaprototyper och demonstralionsanläggningar. Effekten av dessa åtgärder är ännusvår all ange. Delav fattade energipoliliska beslutet innebär att tillväxtenav energikonsumtionen om möjligt skall begränsas lill fram lill år1985. Del är emellertid myckel angelägel alt åstadkomma besparingar utöver vaddetta beslut anger. Det krävs både en förstärkning av redan vidtagna åtgärderoch en komplettering med nya åtgärder.