prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Prospekleringen har varil inriklad på sulfidmalmeroch järnmalm. Den av beslutade s. k. Norrbottensinvenleringen avjämmalm har avslutats, även om sammanställning av rapporter fortfarandepågår. Järnmalmstillgångarna i Norrbollen lorde läcka behovet för brytningunder . Betydande resurser finns inom de flesta gmvområden. Dessutomfinns outnyttjade eller ofullständigt undersökta fyndigheter. Del är mol dennabakgrund tveksami om ytterligare prospektering efter järnmalm i ärmoliverad. Tyngdpunkten i prospekleringen efter sulfidmalmerhar lidigare legat i SkelleftefäUet. Detta område är nu mycket väl genomsökt.Det finns dock fortfarande viss sannolikhet för uppläckt av nya fyndigheler. Metaller och andra kan tillgodogöras ävenur många bergarter som inte har varil föremål för brytning avtekniskl-ekonomiska skäl. Den tekniska utvecklingen kan leda till all ävensådana bergarter kan utnyttjas med ekonomiskt utbyte. Exempel påbergarter som kan bli ekonomiskt ulvinningsbara är alunskiffrarna i bl. a.Billingen (), (Kvaratorp) och östra . I dessa finns ivarierande uran, vanadin, molybden, nickel, koppar, sällsynlajordartsmetaller, aluminium samt organiskt material, stundom medenergiinnehåll av samma storleksordning som gäller för stenkol. Av de nylligheter som finns i dessa skiffrar ärkoppar, nickel, vanadin och molybden inmutningsbara enligt gmvlagen, medan uranoch skiffer som energikälla är koncessionspliktiga enligt lagen (1974:890) omvissa mineralfyndigheler. Aluminiumutvinning regleras inte av vårminerallagstiftning. Aluminiumhaltiga får utvinnas av jordägaren. Nämndensprospektering och förvaltning avser inmutningsbara . Statligprospektering efter koncessionspliktiga , bl.a. uran, handhas av SGUvia anslag i statsbudgeten. Förvaltning av statligt ägda tiUgångar av mineralsom varken är inmutningsbara eller koncessionspliktiga åligger huvudsakligendomänverket i egenskap av företrädare för staten såsom jordägare. Problem har redan uppstått i vissa områden, därstaten företrädd av nämnden har inmutningar och där staten företrädd av SGUsöker koncession, främst för alt söka efter uran. Genom att det finns olikauppdragsgi- 1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 138 vareför sökande efter olika nyttigheter för statens räkning finns risk för attprospekteringen kommer atl bedrivas orationellt. Det synes därför viktigt atlaktiviteterna kan samordnas. Utvecklingen inom prospekleringstekniken går idagmot s. k. fullprospektering, dvs. en total fömtsältningslös genomsökning avstora arealer i syfle alt systematiskt leta efter olikamineralfyndigheler eller oberoende av om dessa för undersökning ochbearbetning kräver inmutning enligt gruvlagen, koncession enligt lagen omvissa mineralfyndigheler eller tillstånd av jordägaren. I huvudsak tillämpassamma prospekleringsteknik oberoende av eftersökt . Denna inriktning fårvittgående konsekvenser för nämnden. Nämndens nuvarande instruktion ger ingenformell möjlighet för nämnden alt förvalla eller utöka annat än inmulningsbaramineral, dvs. sådana som omfattas av gmvlagen eller dess föregångare. Nämndenifrågasätter om inte gällande instmktion bör ändras så alt den omfattarmöjlighet all verka för en ulvidgning av statens gmvegendom till även ejinmutningsbara och således ge möjlighet för nämnden att drivafullprospektering. Följden kan annars bli en dyrbar uppsplittring av statensprospekleringsresurser. Nämnden beräknar för budgelårel 1977/78 sammanlagt34,8 milj. kr. för prospekteringsuppdrag lill SGU. Till detta belopp skallläggas utgifter för inmutningar med 1,5 milj. kr., varför sammanlagt 36,3 milj.kr. behövs för prospektering, dvs. en ökning med 10,4 milj. kr. jämfört medmolsvarande anslagspost innevarande budgelår. Av denna ökning är 4 milj. kr. enföljd av taxehöjningar vid SGU, varav 0,8 milj. kr. avser koslnader på gmnd avomlokaliseringen, medan resien avser ökning av flygmälningar, ökad inriktningmot slutvärderande arbeten i norra , och mellerstaNorrland saml ökad bormingsverksamhet i . Nämnden redovisar också en skiss till elt nytttaxesystem för prospekteringsuppdrag tiU SGU, vilkel innebär att hänsyn tastiU väntade pris- och löneökningar på ell annat sätt än . För de belopp somredovisas i sammanställningen har dock den tillämpadeberäkningsmetoden använts. Som kommentar till de olika utgiftsposteraa isammanstäUningen anför nämnden i huvudsak följande. I norra finns ettökat behov av borraingsarbelen beroende bl. a. på alt uppslag finns i stormängd som sannolikt inte kommer att hinna undersökas ensom möjlighetema till förlängning utnyttjas. Det är sålunda nödvändigt att ökaprospekteringsinsatsema under de senare skedena för att rätt kunna utnyttjaresultatet av de arbeten som har gjorts redan under den inledandeprospekteringen. I södra behövs ökadeinsatser av geologer för alt kunna följa upp de mätnings- och borraingsresultatsom kommer fram främst inom områdei norr och öster om . I finns ett stortmaterial i form av mätningsresultat och 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 139 uppslagsom ännu inte kunnat undersökas med borming. Del är således viktigt allborrningskapacilelen kan ökas så att kännedom om dessa uppslag kan vinnassnabbt. Prospekteringen inomfjällkedjan föreslås öka. I mellersta Norriand behövs enökad bormingsinsals inom de nickelfyndigheler som har kunnal lokaliseras ellerindikeras i området. Fyndigheten Lappvatlnel kommer att utmålsläggas /77 och undersökningar om dess brytvärdhel pågår. Prospekteringen i Mellansverigehar varit av fyndighelssö-kande karaktär. Prospekteringen haremellertid nu kommit in i sådani skede att borrningsarbeten blir nödvändiga. En återgång lill en högreflygmälningskapacitet (tio kartblad ) än innevarande budgetår (4,9kartblad) är önskvärd för alt kunna erhålla det underlagsmaterial som ärnödvändigt för den långsikliga prospekteringen. Det återstående arbetet inomjäramalmsinventeringen planeras kunna genomföras med en någol minskadmedelstilldelning. Beståndet av inmutningarberäknas kunna skäras ner något genom atl den försia treårigainmutningsperioden utnyttjas mer intensivt. I särskild skrivelse harnämnden belyst i vad mån nämnden kan utnyllja sådana prospekleringsresurser vidSGU som kan komma att frigöras vid en neddragning av uranprospekteringen ilandei. Nämnden utgår härvid från SGU:s beräkningar av innebörden av olika altemativför en sådan neddragning (jfr s. 120). Av skrivelsen framgår att nämnden harmöjligheter att använda frigjorda resurser för sin egen prospektering,oberoende av vilkel av de av SGU beräknade alteraaliven som stalsmaktema kankomma att stanna för. Samtliga altemativ innebär ökningar - i förhållande tillnämndens anslagsframställning - av de översiktliga prospekteringsarbelena inomvart och elt av verksamhetsområde 7 12. I vissa altemativ kan komma till ävenytterligare bormingsarbeten. Som utgångspunkt för en diskussion avförvaltningspolitikens inriklning erinrar nämnden om kronoandelsinstitutet,vilket som nämnts ger nämnden s.k. brytningsvitsord. Härvid finns olikamöjligheter alt effektivt utnyttja kronoandelama. 1 vissa fall kan det varalämpUgt att en kronoandel överlåts i utbyte mol en inmularandel i annat utmål.För en aktiv insats krävs här dock ekonomisk styrka och slort kunnande avnämnden. Nämnden anser att den bör ha ekonomiska fömtsättningar alt inköpagmvrälter eller delar av sådana i syfte atl skapa bärkraftiga enheter. Nämndenaktualiserar därför frågan om medel för sådana ändamål. Nämnden har initieraten studie om möjligheterna för nämnden atl genom fondering skapa möjUgheteratt med egna till förfogande stående medel täcka kostnadema för bl. a. förvärvav gmvegendom. 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 140 Nämndens arbeie med beslut om upplåtelse av statensgruvegendom kan komma alt expandera och därför bli alltmer resurskrävande.Förhandlingarna med presumtiva arrendatorer om de ekonomiska villkoren m. m.för arrenderingen kräver utvidgat kvalificerat juridiskt, tekniskt och ekonomisktkunnande. har att utarbeta förslag till arrendeavtal, medverkavid förhandlingar saml svara för uppföljning och kontroll av avtalenstillämpning. Förvaltningen av gruvegendomen kommer således att ställa ökadekrav på industriveiket.s resurser. Även behovet av utanförstående experthjälp,bl. a. konsulter eller revisorer, väntas öka. 1 detta sammanhang redovisar nämnden ett utkasttill utrcdningsplan. Planen bygger pä de för nämnden tillgängliga resurser somf. n. finns vid statens industriverk, kompletterade med dem som begärs /78. Planen innehåller följande rubriker - utredningar för värdering avvilande fyndigheter, - utredningar i anslutning tillde i drift varande fyndighetema, - utredningar i samband medutarrenderingar, - utredningar i anslulning tillprospekteringsverksamheten. Som kommentar lill de olika utgiftsposteraa isammanställningen anför nämnden i huvudsak följande. ulför enligl oplionsavtalmed nämnden fyndighetsvärderingar av de störte vilande järamalmsfyndighetema iNorrbotten, liksom av kop-pamppslagel Viscaria. Kostnaderna för undersökningamabestrids av . Nämnden bör emellertid ha medel atl göra kompletterande undersökningari den mån nämnden anser det nödvändigt. Kostsamma undersökningar kan bliaktuella för vilande fosfor- och svavelhaltiga järnmalmer. Under budgetåret1977/78 bör även igångsättas elt antal malmbe-handlingsundersökningar av någraav de övriga fyndigheter som nämnden finner särskilt intressanta. Vidare bör enordentlig gmvundersökning utföras av nickelfyndighelen Lappvatlnel. Del förutsätts atl slalen äveni fortsällningen skall utnyllja sin rätt till kronoandel. Därmed får nämndenutgifler för ersättning till inmutare. Nämnden har för avsikl atlgenomföra ell flertal utredningar beträffande den vilande statligagruvegendomen. En viktig uppgifi får anses vara att tillsammans med berördagmvförelag och myndigheter fastställa långsiktiga brytningsplaner, medmålsättning att optimalt utnyttja samtliga mineraltillgångar. Arbelelbör i huvudsak bedrivas av nämndens personal inom industriverket. Nämndenavser vidare att inrätta en intern arbetsgmpp för planering avprospekteringsverksamheten. Den väsentligaste arbetsuppgiften är härvidplaneringen på lång sikt. För de fall inte tillräcklig fackkunskap finnstillgänglig inom industriverket och SGU måste extem expertis anlitas. Ibeloppel ingår också kostnader för en begränsad representation i Samband medförhandlingar och överiäggningar. Nämnden räknar med all på siklbehöva inköpa gmvrälter eller de- 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 141 larav sådana i syfte att skapa bärkraftiga enheter. Sådana inköp kan i begränsadutsträckning antas bli aktuella redan under budgelårel 1977/78. Mervärdeskatt på gruvarrenden. Beräkning på grundval avförväntade arrendeinkomster. Fr.o.m. /76 är nämnden ansvarig förprospekteringsverksamhet. Delta medför att motsvarande kostnader kan dras av pådeklarationerna och att de kommunala skatterna minskar i motsvarande grad. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar framhåller attSveriges importberoende belräffande ferrolegeringar, ferrolegeringsmelalleroch icke-jäm-metaller ställer krav på slora beredskapsinsatser, framför alll iform av beredskapslager, avsedda för avspärrning och krig. Värdel av dessalager beräknas vid ingången av /78 uppgå lill drygt 300 milj.kr. Planer föreligger på ytteriigare investeringar i lagren. Med hänsyn tillalt produktionen av flera av dessa metaller är koncentrerad till ell fålalländer, delvis belägna i politiskt instabila områden, har överslyrelsen nyligenföreslagit att ett s. k. fredskrislager av vissa metaller, motsvarande enmånads förbrukning, uppläggs till en beräknad total kosinad underenfemårsperiod av närmare 150 milj. kr. För all minska ullandsberoendel ilandels försörjning av sådana metaller är prospektering av slor betydelse. Överslyrelsentillstyrker därför nämndens framställning om anslag för prospektering ochbrytvärdhetsundersökningar och betonar särskilt viklen av alt undersökningarnaav nickelförekomslerna i mellersta Norriand intensifieras. Innan jag redovisar mina medelsberäkningar underdetta anslag vill jag la upp några av de frågor som har berört i sin anslagsframställning för nästa budgelår. Jag har redogjort för nämndens utförligaredovisning av omfattningen av den statliga gmvegendomen. I anslutning tilldenna redovisning har nämnden uttalat sin avsikt alt initiera en långsiktigbrytningsplan för denna egendom. Jag delar nämndens uppfattning alt en sådanplan bör upprättas. Jag kan i huvudsak också ansluta mig till vadnämnden anfört om målet för prospekteringsverksamheten. grundläggande målvid prospektering är atl påvisa och uppskatta värdet av ekonomisktulnyltjningsbara mineralfyndigheler. Nämnden bör inrikta ålminslone delar avsin prospektering mot sådana områden och nylligheter som det är mindresannolikt all andra prospektörer intresserar sig för men som likväl är av stortinlresse för försörjning med . Kravei på förväntad ekonomiskavkastning får emellertid inte åsidosättas. Jag delar nämndens tveksamhet införytterligare prospektering efter järamalm i . Nämndenhar pekat på behovet av s.k. fullprospektering, dvs. 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 142 män,fömtsältningslös genomsökning av stora arealer i syfte all samtidigtsystematiskt leta efter olika lyper av mineralfyndigheler oberoende av om dessaför undersökning och bearbetning kräver inmulningsrätt enligt gruvlagen(1974:342), koncession enligt lagen (1974:890) om vissa mineralfyndighelereller tillstånd av jordägaren. Nämnden har dock funnil att dess instruktion(1973:567) inle ger nämnden befogenhei atl prospektera efler andra äninmutningsbara eller atl förvalta annan statlig gruvegendom än sådansom uppkommer vid tillämpning av bestämmelserna i gruvlagen. Nämnden hardärför ifrågasatt om inte instmktionen bör ändras så atl nämnden får sådanabefogenheter. Jag vill i anslutning härtill erinra om att nämndens nuvarandebefogenheler gmndas på riktlinjer som statsmakterna fattade beslut om (prop. 1973:41, NU 1973:54, rskr 1973: 225). I samband härmed påpekades atlstatliga myndigheter som förvaltar kronomark i princip beslutar om bl. a. brytningav icke inmulningsbara . Föredraganden ansåg emellertid alt det vid dettillfället inte fanns anledning att la upp den sannolikt omfattandeproblematiken avseende möjligheierna att föra samman dessa frågor medförvaltningen av statens gruvegendom (prop. 1973:41 s. 145). Föregen del vill jag anföra följande. Erfarenheterna av nämndens hittillsvarandeverksamhet är goda. Allt lyder på alt den kan uppfylla de krav på ettrationelll tillvaralagande av den statliga gmvegendomen, som låg bakomtillkomsten av nämnden. Ulvecklingen på prospekleringsområdet under senaretid har lett lill all det ofta är lämpligt alt använda s. k.fullprospekleringsleknik. Vidare har aktualiserats tre statligt finansieradeprojekt avseende prospektering efter såväl inmutningsbara som ickeinmutningsbara induslrimineral, nämligen kaolin, magnesit och grafit. Medhänsyn till vad jag har anfört om erfarenhetema av nämndens verksamhel ochönskemålei att den skall kunna bedriva prospekteringen så ralionelll som möjligtanser jag all nämnden nu bör ges möjlighet all pro-speklera efter mineraloberoende av om det härför krävs inmutning enligt gruvlagen, koncession enligtlagen om vissa mineralfyndigheler eller tillstånd av jordägaren. Om och i vadmån nämnden även bör engagera sig i bearbetning av ej inmulningsbara ärsvårt all nu bedöma. Enligt min mening kan del i vissa lägen exempelvis visasig lämpligt atl nämnden skaffar sig bearbetningskoncession enligl lagen omvissa mineralfyndigheler. 1 varje fall bör möjligheten härtill hållas öppen.Jag förordar alt nämndens kompetensområde vidgas på det sätt jag har angett. Jag fömtsätter att nämnden, om en sådan utvidgningav dess kompetensområde kommer till stånd, närmare analyserar de problem somkan vara förbundna med en samordnad förvaltning av statlig gmvegendom av olikaslag inkl. sådan som grundas på att statiig myndighet är jordägare. I detta sammanhang aktualiseras också frågan omnämndens räll att upplåta eller överlåta sådan statlig gmvegendom som kanuppkomma ge- 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 143 nomatl koncession enligt lagen om vissa mineralfyndigheler beviljas nämnden förstatens räkning. har regeringen inte ansetts ha rällatt utan bemyndigande av upplåta rättigheter som slaten har lillinmutningsbara . F. n. finns av lämnade generellabemyndiganden. Genom instruktionen för harregeringen uppdragit ål nämnden alt beslula i ärenden om upplåtelse av statensräll till inmutningsbara . 1 nu förevarande fall kan regeringen enligtmin mening utan särskilt bemyndigande av uppdra åt nämnden attbeslula om överlålelse resp. upplåtelse av rättighet enligt lagen om vissamineralfyndigheler. Nämnden har redovisat en skiss lill ett nytttaxesystem för prospekteringsuppdrag lill SGU. Jag finner denna skissintressant och utgår från att systemet kommer att diskuteras ytterligare avberörda parter med ledning av de erfarenheter som successivi vinns. Av särskillinlresse torde härvid vara att undersöka möjlighetema atl konstruerataxesystemel på sådani sätt alt effekterna av en ökad produktivitet beakias.Vid min medelsberäkning för /78 har jag utgått från del systemsom tillämpas innevarande budgelår. Också nämndens förslag om ändrad indelning i s. k.verksamhetsområden finner jag intressant. Som framgår av sammanstäUningen harjag använt den nya indelningen vid min redovisning av prospekteringen. Jagvill dock framhålla att den valda, geografiska, indelningsgmnden inte kan geden överblick i andra avseenden över verksamhetens inriktning som också ärönskvärd, t. ex. vad gäller inriklning mot olika . Jag räknar därförmed alt hilhörande problem blir föremål för fortsalt uppmärksamhet frånnämndens sida. Också nämndens synpunkter på förvaltningspolitikensinriklning finner jag vara av inlresse. Förslaget om medel för inköp avgmvrälter antyder en konstruktiv lösning av problemet att sammanföra denstatiiga gmvegendomen till bärkraftiga enheter. Hithörande frågor böremellertid analyseras ytterligare, bl. a. vad avser behovet alt även kunnasälja gmvrälter, varför jag utgår från att nämnden ägnar dem fortsattuppmärksamhet. Mina beräkningar av medel för att genomföraförvaltningspolitiken framgår av det följande. Jag vill vidare nämna att jag för budgelåret1977/78 beräknar inkomsterna av statens gmvegendom lill ca 22 milj. kr., varavca 6,5 milj. kr. från Adakfältet och ca 15,5 milj. kr. Jaghar härvid utgått från en växelkurs av . per brittiskt pund, men i övrigtgmndat beräkningen på det underiag som nämnden har lagl fram. Dock har jagtagit hänsyn till innebörden av del avtal med som regeringen den 15 december1976 har bemyndigat nämnden att ingå. Med hänvisning lill sammanställningen beräknar jaganslaget lill . Utgiftemaför Adakentreprenaden har jag beräknat till 16 milj. kr. Prop.1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 144 beloppetberäknas f. n. 1,5 milj. kr. Enligt tidigare förriksdagen redovisade planer avses brytningen helt upphöra . Fr.o.m. /76 bestrids utgifterna förstatens malmprospektering, med undantag av prospektering efler uran, fråndelta anslag. Fortsättningsvis bör medel även för prospektering eflerindustrimineral anvisas från anslaget. För prospektering efler malm (exkl.uran) och induslrimineral beräknarjag för /78 sammanlagt , varav för inmutningskostnader 1,5 milj. kr. Min beräkning innebäratt kostnaderna för prospekteringsuppdrag ökar från . budgetåret1976/77 till . /78, dvs. med II 549000kr. Av delta belopp beräknas 2,8 milj. kr. täcka laxehöjningar vid SGU på grundav löne- och prisförändringar vid oförändrad verksamhelsvolym saml 749000 kr.laxehöjningar vid SGU till följd av SGU:s förestående omlokalisering. Avsistnämnda belopp utgörs . av koslnader för inköp av sådan utrustningav mindre värde som direkt belastar resp. delprogram vid SGU, medan 197000 kr.utgörs av kapitalkostnader för sådan utrustning som anskaffas över SGU:sulrustningsanslag. Utöver de belopp som behövs för en oförändrad verksamhetföreslås sålunda all under nästa budgetår fådisponera ytteriigare 8 milj. kr. Jag räknar med alt nämnden och SGU i samrådplanerar prospekteringsverksamheten på ell sådant sätt atl de problem som kanuppslå vid SGU i samband med den av mig förordade neddragningen av den statligtfinansierade uranprospekteringen kan bemästras. Vid min beräkning av erforderiigt belopp förprospektering har jag utgått från att nämndens uppgifter vidgas på tidigareangivet sätt. En förutsättning för atl medel för prospektering efterinduslrimineral skall ställas till nämndens förfogande är dock att nämnden tillregeringen lämnar en närmare redogörelse för de av SGU aktualiserade kaolin-,magnesit- och gra-filprojeklen. övriga verksamhet beräknarjag 9,2 milj. kr. Härvid har jag beaktat bl.a. angelägenheten av alt resultatet av nämndens prospektering kan följas uppmed s. k. brytvärdhetsundersökningar. Med hänvisning till del anförda hemsläller jag allregeringen föreslår alt 1. godkänna de av mig förordade riktiinjema för enutvidgning av nämndens för statens gmvegendom kompetensområde, 2. till Statens gruvegendom för /78anvisa ett för slagsanslag av . 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 145 På regeringens uppdrag har energisparkommittén (11974: 05) efler samråd med statens industriverk och statistiska centralbyrånredovisat en beräkning av hur användningen och tiUförseln av energi harutvecklats . En korttidsprognos avseende ulvecklingen under år1977 har också gjorts. Förbrukningensammanfattas i följande tabell. Total slutlig förbrukning 391 406 413 föriuster 25 35 33 Ökning från föregående år, % ' TWh (terawattimme) = 1 miljard kilowattimmar 'Preliminära värden Värdena avser faktiskaleveranser tiU förbrukarna. från temperatursynpunkt hade varit"normala" skulle förbrukningen ha varit ungefär högre år 1975och ungefär lägre . Om hänsyn tas till temperaturkorrigeringenökade förbmkningen med ca tUl eller med 3,. Den fömtseddaökningen blir då eller . Förändringarna i verklig, slutiig energi- ochelförbmkning och beräknade förändringar mellan åren1977 och 1976 framgår av följande labeU. (därav el) Totalt (el) Industri Samfärdsel Övrigt Total slutlig förbrukning -2,9 (1,3) 8,0 (5,0) 9,4 (13,7) 3,9 (7,0) -0,9 (4,4) (4,8) (5,9) (5,1) Som framgår av tabellen ökar elförbmkningensnabbare än den totala energiförbrukningen utom inom samfärdselsektorn. Vidareframgår atl samfärdselseklorn och övrigsektom - dvs. hushåU, handel, förvaltningm. - har ökat mer än genomsnittet. Utvecklingen lill år 1977ser enligt tabellen ut atl bli avsevärt annorlunda. \a-Riksdagen 1976177. Prop.1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 146 iökningstal för speciellt övrigsektorn förklaras dock sannolikt i huvudsak genomalt siffror gäller faktiska leveranser som var kallare ännormalt medan siffror avser ell "normalår" vad gällertemperalurförhållandena. Tillförseln av energi kan beräknas fördela sig påprimärenergislagen på följande sätt. (därav för elproduktion) Lutar, ved, avfall En närmare redogörelse för förbrukning ochproduktion av elektrisk energi lämnas i det följande under rubrikenElförsörjning. I samband med att statsmakterna ladefast riktlinjer för energipolitiken för tiden lill förutsattes atlnäsla tidpunkt för större energipolitiska beslul skulle bli . I syfteatt förbereda detta har en särskild (I 1976:05) tillkallats.Kommissionen har lill uppgift bl. a. all utvärdera erfarenheter ochforskningsrapporter rörande kärnkraftens säkerhetsproblem och hantering avutbränt kärabränsle och radioaktivt avfall. Kommissionen skall vidare bearbetafrågor om förbättrad energihushållning samt föreslå åtgärder i detta syfle.Till då kommissionens arbete i sin helhel skall vara slutförtskall bl. a. alternativa energiprogram fram ha redovisats. En beredskapsplan skall även utarbetas för avveckling av kärnkraften att sättas ikraftom säkerhetsproblemen inte kan lösas.