prop · G003103 · 1976-12-31 00:00:00 — Genom utslag i försäkringsdomstolen harbestämmelserna ansetts gälla också för medborgare i övriga nordiska länder tillföljd av den nordiska irygghelskonvenlionen. Motivet för all utländska medborgare inte haransetts böra kunna åberopa sig på övergångsreglerna har varit all del i derasfall inte funnits fog för ell allmänt antagande atl den arbetsinsats somutförts före genomförandet av ATP-reformen kommit del svenska samhället lillgodo. Invandringen till har nämligen försl relativt sent fått störreomfattning. Dessamotiv äger givelvis alltjämt bärkraft. När det gäller invandrare som faktisktvaril verksamma i under lång lid före ATP-reformen får man normallräkna med att de förr eller senare förvärvar svenskt medborgarskap. Därmed kande också åberopa sig på övergångsreglerna. För den som av en eller annananledning inte söker svenskt medborgarskap kan emellertid bestämmelserna slåmindre väl. bör mot denna bakgrund överväga behovet av allför här åsyftade fall tillskapa regler som medger ell belaktande avövergångsfallens särart på så sätt atl hänsyn i viss utsträckning skall kunnalas lill år av förvärvsarbete här i landet , Med hänvisning lill vad jag nu har anförthemställer jag atl regeringen ger pensionskommittén i uppdrag all utreda ävende frågor som jag nu har angivit. 2.Ny lagstiftning för hälso- och sjukvården Departementschefen,stalsrådel Aspling, anför. Hälso- och sjukvården i vårt land har under delsenaste årtiondet genomgått en snabb utveckling. Organisatoriskt har genomförtselt i stort sett enhetligt huvudmannaskap med landstingskommunerna somansvariga för heladen offentliga hälso- och sjukvården. Antalet anställda inomsjukvården har fördubblats. Viktiga sjukförsäkringsreformer har genomförts.Samtidigt har den sjukvårdspoliiiska målsättningen i allt högre grad inriktatspå att få till stånd en ändrad struktur på den svenska sjukvården. 4 1976/77. Delll S:2 Skr1976/77:103 50 sjukvårdenutanför sjukhusen härjämte långtidssjukvården och psykiatrin ställts iförgrunden. En ökad integration av olika verksamheter och en social helhetssynkännetecknar alltmer den pågående utvecklingen. nyligenframlagda slruklurprogram för hälso- och sjukvården och landstingskommunernaspågående arbete med enhetligt uppbyggda sjukvårdsplaner ger nya utgångspunkterför den fortsatta utvecklingen. Avvad jag nu har sagt framgår all hälso- och sjukvården befinner sig i eltviktigt utvecklingsskede. Behovet av en reformering av lagstiftningen på hälso-och sjukvårdsområdet blir därigenom också alltmer framträdande. Den gällandesjukvårdslagen och därtill hörande författningar har sill ursprung i dåverksamheten på ell helt annat sätt än var inriktad enbart på densjukhusbundna vården. Den var från början en sjukhuslag mera än ensjukvårdslag. Genom fiera viktiga lagändringar, som genomförts ,har lagens regler anpassats till en ny organisation och en utvidgning av denöppna dislriklsvården. Men del är ulan tvekan ändå så all lagstiftningenfortfarande har sin tyngdpunkt i den sjukhusanknuina verksamheten. Deninnehåller också en relativt omfattande detaljreglering. Jag vill därför -efler samråd med landstingsförbundet - föreslå all en utredning nu lillsällsmed uppgift all utarbeta förslag lill en helt ny lagstiftning för hälso- ochsjukvården. Delär enligl min mening av stor belydelse all della lagstiftningsarbete förankrasi en övergripande målsättning för hälso- och sjukvårdspolitiken. Som engrundval för sitt arbete bör utredningen därför föra en målsättnings-diskussionmed utgångspunkt i all alla som bor i landet skall ha rält lill hälso-ochsjukvård på lika villkor. Målsättningen bör präglas av en social helhetssyn påhälso- och sjukvården och därigenom inom ramen för samhällets totala insatserpå detta område även innefatta förebyggande åtgärder. Utredningen bör vidutformningen av sina förslag beakta behovet av samverkan mellan hälso- ochsjukvården och socialvården liksom hälso- och sjukvårdens samband med denallmänna sjukförsäkringen. Dennya lagstiftningen bör omfatta hälso- och sjukvården i dess helhet. Utredningenbör således behandla även de delar av hälso- och sjukvården somf n. interegleras i den gällande sjukvårdslagen. Del innebär all bl. a. den förebyggandehälsovården liksom de privatpraktiserande läkarnas verksamhet bör omfattas aven ny sammanhållen lagstiftning för hälso- och sjukvården. Utredningen bör ävenuppmärksamma frågorna om skolhälsovården och förelagshälsovården. Del börockså ingå i utredningens uppgifter all pröva frågan om den framlidalagstiftningens utformning då del gäller landvården samt omsorgen för psykisktutvecklingsstörda. Enviktig utgångspunkt för utredningens arbete bör vara all undanröja sådandetaljreglering i lagstiftningen som inte längre behövs. Den nya hälso-ochsjukvårdslagen bör ges formen av en ramlagstiftning. Jag vill - efler samrådmed kommunminislern - understryka betydelsen av all möjligheterna lilldecentralisering av verksamhetsformerna las till vara och all en förstärkningav den kommunala demokratin underiättas. Samråd bör här ske med den avkommunminislern tillsatta decenlraliseringsulredningen (Kn 1975:01).Utredningen bör också ge berörda personalorganisationer tillfälle all framförasina synpunkter. Utredningenbör vid sill arbete uppmärksamma den nya socialvårdslag-siiflning som är underutarbetande. Avgränsningsfrågorna i förhållande lill de uppgifter som reglerasgenom hälsovårdsstadgan bör beaktas genom kontakt med den utredning (S 1974:08)som har i uppdrag atl göra en översyn 51 Kommittéer: Del II S:3 Under sitt arbete med den nya hälso- och sjukvårdslagstiftningenbör utredningen också samråda med andra pågående utredningar, bl. a.regionsjukvårdsutredningen (S 1974:07) och medicinalansvarskommittén (S1974:02). Fortlöpande kontakt bör hållas med socialdepartementetssjukvårdsdelegation. 3.Beredningsgrupp för frågor avseende alkoholpolitiken Departementschefen, stalsrådel Aspling, anför eflersamråd med chefen för . Alkoholpolitiska utredningen har överiämnalbetänkandet (SOU 1974:90-93) Alkoholpolitik. Betänkandet har varil föremål fören omfattande remissbehandling. Remissinstanserna har i fiera avseenden riktatstark kritik mot utredningens förslag. har en rad nya förslag ochsynpunkter förts fram. Kritiken mot utredningsförslaget gäller bl. a. dengrundläggande frågan om den allmänna inriktningen av alkoholpolitiken. Ettstort antal remissinstanser anser atl utredningen har sett för snävt påbegreppet alkoholpolitik. Jag vill understryka att alkoholmissbruket är ettav de största sociala problemen i vårt samhälle. Det är därför angeläget attåtgärderna mot alkoholmissbruket utformas i första hand från socialpolitiskautgångspunkter. Huvudansvaret för alkoholpolitiken bör ligga påsocialdepartementet med en bibehållen handläggning av beskattningsfrågorna m.m. i och av utbildnings- och forskningsfrågorna saml organisationsstödeti . Jag finner del angeläget att med denna utgångspunktsnabbi kunna få lill stånd en mera samlad belysning av de alkoholpoliliskafrågorna. Sambandet mellan alkohomissbruk och vissa slag av brottslighetmotiverar också att de brottsförebyggande insatsema särskilt beaktas. Arbetetmed all redovisa beslulsunderiag för bedömning av de alkoholpolitiska frågornabör bedrivas i en lill knuten beredningsgrupp medrepresentanter för andra berörda departement. Gruppens uppgift bör vara atl, pågrundval av alkoholpoliliska utredningens betänkande och remissyttrandena överdel, redovisa ett samlat underiag för regeringens ställningstagande till dealkoholpolitiska frågorna. De organisatoriska konsekvenserna på myndighetsnivåav nu nämnda ställningstagande behöver utredas närmare av beredningsgruppen.Del är därvid angeläget att i kunna skapa former förfortlöpande samråd med nykterhetsorganisalioner och andra folkrörelser ialkoholpoliliska frågor liksom med . Med de betydelsefullauppgifter inom alkoholpolitiken som ligger på utbildningsväsendet blir detockså viktigt atl finna lämpliga samverkansformer i dessa frågor medskolöverstyrelsen. En översyn behöver vidare komma lill stånd av de uppgifterbeträffande alkoholpolitiken som f. n. ligger på . Alkoholpolitiska utredningen har lagt framomfattande och detaljerade förslag om den närmare utformningen avalkoholpolitiken. Flera av de väsentliga förslagen har mött stark kritik, bl.a. några som i den allmänna Delll S:3 Skr1976/77:103 52 debattenväckt stort intresse, t. ex. om mellanölet och om åldersgränsen vid inköp isystembutik. Förfaltningsförslagen behöver i väsentliga avseenden omarbetas avberedningsgruppen med hänsynslagande till den allmänna inriktning avalkoholpolitiken som jag har angett. De regler och restriktioner somfastställs måste kunna kontrolleras effektivt. Betydande förstärkningar kanbehövas för länsstyrelsernas verksamhet med tillstånd och kontroll avförsäljning och servering av alkoholhaltiga drycker. Del är också viktigt allkunna finna lämpliga former för kommunernas medverkan i delta arbete. Jag vill framhålla betydelsen av atl den framlidaalkoholpolitiken kan domineras av positiva åtgärder. Till sådana hörinformationsinsatser av olika slag. Del är angeläget all upplysningen i alkoholfråganfår en sådan utformning all folkrörelserna ges goda möjligheter atl medverka.Den informationsverksamhet i alkoholfrågan som ungdomsorganisationernabedrivit med statligt stöd har inneburit värdefulla insatser ochgett positiva erfarenheter. Jag föreslår i annat sammanhang medel förupplysning i alkoholfrågan under nästa budgetår. Den viktigaste målgruppen för alkoholpolitiken ärungdomen. Det behövs kraftfulla offensiva insatser för all förebyggaalkoholmissbruk hos ungdomen. Del gäller all få lill stånd en ökad medvetenhethos ungdomarna själva om alkoholens risker och all finna vägarna lill aktivainsatser från bl. a. de sociala organen, skolan och folkrörelserna. Beredningsgruppen bör under arbetets gång takontakt med berörda myndigheter och organisationer. Arbetet bör om möjligt varaavslutat före utgången av . De frågor som gäller alkoholreklamen bör, på sättchefen för senare kommer atl anmäla, härmedöveriämnas för fortsalt behandling i tobaksreklamutredningen (H 1974:06) som fn. prövar motsvarande frågor avseende lobaksvaror. 4.Utbyggnadsplanering och beräkning av platsbehov inom barnomsorgen Chefenför , statsrådet , anför. Regeringen har i propositionen 1975/76:92 omutbyggnad av barnomsorgen lagt fram förslag om ett utbyggnadsprogram förbarnomsorgen . Programmet omfattar 100 000 nyadaghemsplatser och 50 000 nya platser i fritidshem jämte en ökning avplalslillgången i kommunala familjedaghem. Förslaget om utbyggnaden grundas påen överenskommelse mellan regeringen och Svenska kommunförbundet.Av överenskommelsen framgår även all en arbetsgrupp skall tillsättas för all pågrundval av de praktiska erfarenheterna förbättra undertaget för kommunernasutbyggnadsplanering och beräkningar av platsbehovet inom barnomsorgen vid denfortlöpande uppföljningen av kommunernas förskoleplaner. 1proposition 1975/76:92 har vidare lagts fast en allmän målsättning för 53 Kommittéer: Del II S:4 utbyggnadenav barnomsorgen som innebär all - utöver den allmänna förskolan - plats inomden kommunala barnomsorgen skall beredas för alla barn i förskoleåldern lillförvärvsarbetande eller studerande föräldrar saml för barn med särskilda behovav stöd och stimulans så all efterfrågan på sådana platser kan tillgodoses.Denna målsättning för samhällets barnomsorg, innefattande ävenfritidsverksamhet för barn i skolåldern, bör successivt uppnås i alla kommunerinom den närmaste tioårsperioden. 1propositionen föreslås alt bestämmelserna om förskoleplaner ersätts medmotsvarande bestämmelser om att del i varje kommun skall finnas en avkommunfullmäktige anlagen barnomsorgsplan. I planen skall redovisas behovet avdaghem, deltidsförskola, familjedaghem, fritidshem och annan förskole- ochfritidshemsverksamhet inom kommunen saml på vilket sätt behoven skalltillgodoses. Barnomsorgsplanerna skall omfatta en femårsperiod och reviderasåriigen. Delll K:l Skr1976/77:103 54 De speciella förhållanden som har varil utmärkandeför sjöfarten och yrkeslivet lill sjöss har motiverat en särskildpensionsordning för de ombordanställda. De nu gällande bestämmelserna i kungörelsen(1972:4l2)om sjömanspension infördes . Rält till sådan pensiontillkommer i manskapsslällning som har varit verksam inom yrket underhela eller större delen av sin aktiva tid. För atl rätt lill pension skallinträda krävs minst 120 seglaiionsmånader som manskap på svenskt handelsfartygfr. o. m. den månad då sjömannen har fyllt , varav minst 80 efter månadennärmast före den då han har fy 111 . Kvalificering kan ske t.o.m. månadennärmast före den då han har fyllt . Befälstid får i viss utsträckninggälla som kvalifikationstid. Som anställningstid räknas lid under vilkensjömansskatt har erlagts. Pension kan tidigast utgå fr. o. m. den månad däsjömannen fyller . Pensionen upphör med månaden uppnås.Pensionens storlek bestäms av anlalel manskapsmånader och pensionen utgår medlika belopp oavsett arbetsinkomsten . De 40 förslfullgjorda manskapsmånaderna inverkar inte på pensionens storiek. För var ochen av de därpå följande månaderna beräknas pensionen efler en viss procent avbasbeloppet enligt lagen (1962:381, omtryckt 1973:908, ändrad senast 1975:7l8)omallmän försäkring. Pensionsnivån stiger vid senare uttag upp till ålder.Full pension ger maximalt ell och elt halvi basbelopp medanpensionsuttag vid uttag ger en pension motsvarande maximalltre basbelopp. Sjömanspensionen är värdebeständig genom atl pensionsbeloppetföljer förändringarna i basbeloppet. Sjömanspensionen samordnas med allmänpension i form av förtidspension (sjukbidrag), änkepension, livränta fränyrkesskadeförsäkringen och annan livränta som bestäms av eller utbetalas frånriksförsäkringsverket. Pensionen samordnas också med utländsk förmån sommotsvarar någon av angivna förmåner. Samordningen sker så atl - om delsammanlagda förmånsbeloppel överstiger den högsta sjömanspension som kan utgåfr. - sjömanspensionen minskas med del överskjutandebeloppet. Minst en tredjedel av sjömanspension skall dock alltid utgå. Frågorom sjömanspension prövas av handelsflottans pensionsanstalt (HPA), varsverksamhet regleras i instruktionen (1965:699, ändrad senast 1972:411) förhandelsflottans pensionsan-stall. Åtskilliga sjömän uppbär eller har räU tillpension enligt äldre pensionsbestämmelser. I övergångsbestämmelser tillkungörelsen om sjömanspension regleras vissa förhållanden för dessapensionstagare. Avgifter för sjömanspensionen eriäggs av redare enligt lagen(1961:300, omtryckt 1968:612, ändrad senast 1975:952) om redareavgift försjöfolks pensionering. Regeringen fastställer procentsals för avgiften, senastgenom kungörelsen (1974:703) om preliminär arbetsgivaravgift m. m. för . har (prop. 1975:109, SfU1975/76:5, rskr 1975/76:5) utvidgat rätten till tilläggspension m. m. atlomfatta enireprenöranslällda på svenska handelsfartyg och godkäntriktlinjer för ändring av 55 Kommittéer: Delll K: 1 Däri förordas två ändringar i kungörelsen omsjömanspension, vilka skulle medföra all bestämmelserna sammanföll med deregler som gäller för rätt lill tilläggspension enligl lagen om allmänförsäkring och i fråga om skyldighet au erlägga sjömansskatt enligtanvisningarna till 1 § lagen (1958:295), omtryckt 1970:933, ändrad /710)om sjömansskatt. Den ena ändringen innebär all tjänstgöring på utländsktfartyg, som svensk redare förhyr obemannat, skall likställas med tjänstgöringpå svenskt fartyg vid kvalificering för sjömanspension. Den andra ändringeninnebär all också som erlägger skall i annat land och därför harbefriats av sjömansskallenämnden från svensk sjömansskatt skall fåtillgodoräkna sig den anställningstiden för sjömanspensionsberäk-ningen. Bestämmelserna om den allmänna pensioneringen finnsi lagen om allmän försäkring. Sedan de nuvarande bestämmelserna omsjömanspensionering tillskapades har flera förbättringar genomförts på denallmänna pensione-nngens område. Således har rätten lill förtidspension vidgatsgenom successiva reformer som bl. a. innebär atl del numera är möjligt för densom har fyllt all få sådan pension enbart på arbetsmarknadsmässigagrunder. Ytterligare förbättringar inom den allmänna pensioneringen ärsänkningen av den allmänna pensionsåldern lill och den höjning av pensionstillskottensom kommer att genomföras . Pensionstillskoii lill ålderspensioneller änkepension kommer i fullfunklionsstadiel den all utgöra 45 %av basbeloppet. Från kommer pensionstillskott till förtidspensionatl utgå av basbeloppet. Därtill kommer höjningen av folkpensionensgrundbelopp som har trätt i kraft . Vidare har (prop. 1975:97, SfU 15, rskr22) beslutat bestämmelser som ger ökade möjligheter till en rörligpensionsålder. De nya reglerna föreslås träda i kraft samtidigtmed sänkningen av den allmänna pensionsåldern till . Bestämmelserna gerolika möjligheter att förlägga tidpunkten för pensioneringen lill mellan 60 och70 års ålder. Arbetsinsats och pensioneringsiidpunkl kan därigenom anpassasefler individuella behov och önskemål. Det föreslagna systemet för röriigpensionsålder innefattar följande tre förmånsformer, nämligen förtidspension från folkpensioneringen ochförsäkringen för tilläggspension, förlida och uppskjutet uttag av hel eller halvålderspension från folkpensioneringen och försäkringen för tilläggspension och en helt ny pensionsförsäkring för delpension ikombination med deltidsarbete. Svenska sjöfolksförbundel har i skrivelse i oktober1974 framfört synpunkter på och förslag till förbättringar avsjömanspensioneringen. Vidarehar HPA i olika sammanhang framfört förslag om ändringar i kungörelsen omsjömanspension vilka lill sitt innehåll delvis sammanfaller med Svenskasjöfolksförbundels önskemål. HPA har vidare - under erinran om sänkningen avden allmänna pensionsåldern lill - ifrågasatt en ändring avbestämmelserna om vid vilken ålder de temporära sjömanspensionerna skallupphöra. HPA har dessutom föreslagit ändring i reglerna för placeringen avpensionsanstallens fondmedel. Svenska sjöfolksförbundels och HPA:sframställningar har remissbehandlats. Ävenom några sådana ändringar av sjömansyrkets villkor som har Del II K:l Skr 1976/77:103 56 belydelsei pensionshänseende inte har skett sedan nuvarande bestämmelser försjömanspensioneringen lades fast , har rätten till allmän pension iolika former ökats ul avsevärt därefter. Jag syftar därvid inteendast på sänkningen av den allmänna pensionsåldern ulan även på de vidgademöjligheterna till förtidspension och den nya rätten lill delpension ikombination med deltidsarbete. Förändringarna av den allmänna pensioneringenpåkallar en översyn av reglerna för samordning mellan systemen för allmänpension och sjömanspension. Svenska sjöfolksförbundels förslag lillförbättringar av sjömanspensionerna förutsätter överväganden rörande bl. a. denfinansiella situationen för sjömanspensionsfonderna och avgiftsuttaget frånnäringen. Med hänsyn till dessa förhållanden förordar jag allreglerna om sjömanspensioneringen ses över av särskilda sakkunniga. Härvid börsärskilt uppmärksammas samordningsfrågorna mellan det allmänna pensionssystemetoch sjömanspensioneringen och bedömas vilka förändringar som kan medföraväsentliga fördelar i samordningsavseende. Av intresse härvidlag är också densträvan som kännetecknar socialförsäkringssystemet i övrigt all genomomskolning eller liknande åtgärder bereda äldre arbetstagare möjlighet altforlsälla sill verksamma liv inom ell annat yrkesområde som kan vara bättreanpassat för den enskilde arbetslagaren med hänsyn till hans speciellaförutsättningar. Härigenom har pensioner utöver det allmänna pensionssystemetkommit all betraktas som avialsfrågor mellan arbetsmarknadens parter.Visserligen har så sent som lagt fast gällande principer försjömanspensionsförmånerna men de slora förändringarna inom det allmännasocialförsäkringssystemet bör leda till att utredningen förul-sätiningslöslprövar vilka åtgärder som med beaktande av yrkets särart, näringens villkor,tillgången till sjömanspensionsfonden, förvaltningen av denna samlpensionssystemen för andra arbelslagarkaiegorier med likartade arbetsförhållandenbäst är ägnade att ge trygghet åt sjömännen. De ekonomiska konsekvenser somkan bli följden av förändringar i fråga om sjömanspensioneringen böruppmärksammas särskilt vid utredningsarbetet. I anslutning lill sina förslagbör utredningen ange beräknade kostnader och kostnadsförändringar. De särskilda problem som hänger samman med attvissa pensionstagare sedan sjömanspensionen har upphört kommer all uppbäraringa eller ingen pension från annat pensionssystem bör studeras (jfr prop,1973:98 s, 27). Översynen bör också innefatta en prövning av lämpligaste formför administrationen av sjömanspensioneringen. Eftersom sänkningen av denallmänna pensionsåldern träder i kraft , börutredningen - i nära samarbete med HPA - undersöka de omedelbarakonsekvenser detta kan få för sjömanspensioneringen. Utöver vad jag här har nämnt bör sådana spörsmållagas upp som aktualiseras under arbetets gång och som faller inom ramen för enallmän översyn av sjömännens pensionsförhållanden. 2.Samverkansmöjligheterna hos vissa afrärsverks och myndighetersverkstadsrörelser m. m. De statliga affärsverken - postverket, ,(), luftfartsverket, domänverket, statens vatlenfallsverkoch förenade fabriks- 57 Kommittéer: Del II K:2 verken(FFV) - fullgör väsentliga samhällsfunktioner inom sina resp.verksamhetsområden. Sammanlaget har de en årlig omsättning på 15 miljarder kr.De har nära 150 000 årsanslällda. , och SJ harvart och ellproduklionsuppgifier som av olika skäl har krävt inrättandet av egna verksläderm. Dessa drivs antingen i egen regi eller som dotterbolag. FFV kan ses somen förvaltnings-koncern där ell flertal produktionsenheter för främst militäramen även civila ändamål har samlats. Verksladsresurserna har byggts upp underen lång följd av år. Ett gemensamt önskemål hos de berörda affärsverkenär alt trygga försörjningen med vissa för verksamheten vitala eller särskiltsvåranskaffade produkter. En egen tillverkning tillförsäkrar dessutom verkenell inflytande över prisutvecklingen på marknaden. Genom egen produktiontillgodoser t. ex, en väsentlig del av sitt behov avkopplingslekniska anläggningar och abonnenlanläggningar. Verket har därigenomkunnat medverka lill prisförhållanden som direkt har kommit leleabonneniernatillgodo. För har del också varit väsentligt all ha egnaindustriverksläder för all kunna la tillvara de utvecklingsimpulser och idéeromförbättringar som har framkommit inom drifiverksamhelen. Skälen företableringen av FFV:s olika produktionsgrenar har i huvudsak varilberedskapsmässiga. Större revisions- och driftunderhållsverksläder haretablerats därför alt verken har behov av att snabbt kunna få reparationerutförda på platser där utomstående verkstäder helt saknas eller har bristandekapacitet eller också ställer sig för dyra. Exempel härpå är SJ:shuvudverkstäder och postverkets bussverksläder. Tillsammans har alla dessa verksläder m.m. numeradrygt 14 000 årsanslällda och ell produktionsvärde av ca . Även andra slatiiga myndigheter har f ö. egnareparations-, tillverknings-eller serviceverksiäder i större eller mindreutsträckning, t. ex. försvarels materielverk med ca 4 200 anställda och statensvägverk med ca 1 000 verkstadsanslällda. Verkstädernasinriktning avser dels tillverkning i egen regi (t. ex. industrieri , och ) eller genom dotterbolag (t. ex. SJ-ägdaAB Vagnverkstad), dels renoveringar (l. ex. SJ huvudverksläder), delsreparationer och driftunderhåll i egen regi (t. ex. postverkets bussverksläder)saml dels serviceproduklion i egen regi. Affärsverkens verksläder kan samtligahänföras till någon av grupperna tryckerier, mekaniska och finmekaniskaverkstäder, fordons- och järnvägsservice, ivälierier, konfektion samlammuniiionslillverkning. ombesörjer - förutom fordonsservice- även underhåll av tyg-, fariygs-och flygmaleriel samt viss teletekniskutrustning.