prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Antaletlotsar uppgick till 410 och antalet båtmän var 305.Sjöfartsverket har inte fått ökade ekonomiska resurser för att kompensera denför dessa grupper fr. o. m. genomförda tioprocentigaarbetstidsförkortningen. Verket har försökt att genom en rad åtgärder anpassaverksamheten till de nya förhållandena, men har trots detta fått öka personalenmed tio båtmän. begär nu för /78 medel som täckerlönekostnaderna för de tio båtmännen. anser det vidareofrånkomligt med en utökning av antalet lotsar och båtmän fr. o. m. nästabudgetår beroende på trafikutvecklingen i , en överföring avhamnlotsningen i till och för att fuUfölja denplanerade lotsut-bildningen utan driftstörningar. Föratt möta kraven på lotsväsendet ser som tidigare nämnts somväsentUga faktorer att vidareutbUda lotsar och båtmän samt att utveckla ettsystem för trafikinformation som komplement till annan farledsservice. Sådanasystem har i olika former redan införts i ett stort antal hamnar världen över. En arbetsgrupp inom har utarbetatdetaljerade förslag till utformning av trafikövervakning av ett par farledersamt beräknat utrustnings- och personalbehov och kostnader härför. 1976/77:100 Bilaga9 i06 föreslåratt trafikövervakningssystem införs på prov i Göteborgs- ochStockholmsområdena. Ett av de grundläggande syftena med systemet är attett fartyg på väg inom övervakningsområdet skall få kännedom om andra fartygsrörelser inom området så att det är förberett på eventuella möten och andra närsituationer.Det trafikövervakningssystem som föreslås får en relativt begränsadmålsättning. Det är emellertid sannolikt att sedan systemet finslipats ochintränats under en övergångstid, övervakningscentralerna kan utnyttjas även förandra med sjöfarten inom området sammanhängande uppgifter. Övervakningssystemet bör enligt sjöfartsverketkunna genomföras vid och lotsplatser inom nuvarandedriftkostnadsram genom omfördelning av personal förutsatt att den tekniskamaterielen förbättras. Investeringskostnaden uppgår för de bägge lotsplatsematill mindre än 1 milj. kr. tar vidare upp frågan ombåtmaterielens avgörande inverkan på lotsningsorganisationen och påmöjligheterna att inom denna organisation fullgöra en effektiv verksamhet.Problemet med ineffektiv transporttid har accentuerats i samband med dennyligen genomförda arbetstidsförkortningen. Verket finner det därförsynnerligen angeläget att minska transporttiden i största möjliga utsträckning. De anskaffade snabba båtamaskänslighet för hårt väder och is medför att sjödugliga tyngre och större menlångsammare båtar måste finnas i organisationen för att användas i såväl hårtväder som under isförhållanden. Dessa båtar nyttjas även vid sjöräddning ochfarledsarbeten och är därför utrustade med lyftanordningar. På varje lotsplatsbehövs därför minst en lätt och en tung båt. En viss extra kapacitet behövsockså för att kompensera bortfall av båtar i samband med underhåll ochreparation. understryker betydelsen av ett bra båtbestånd.Lotsarna måste gå ut även i hårt väder, vilket fömtsätter att de har tillgångtill sjösäkra farkoster. Likaså kan sjösäkerheten starkt sättas i fara omfartyget väntar lots men fel på en lotsbåt omöjliggör ombordsättning av lots.Ett tillfredsställande båtbestånd är sålunda av avgörande betydelse för såvälsjöfartsverkets egen personal som för sjösäkerheten hos handelssjöfarten. har systematiskt inventerat samtligalotsbåtar för att kartiägga deras tekniska och driftmässiga tillstånd ochbehovet av underhåll och förbättringar med hänsyn till arbetarskydds- ocharbetsmiljökrav. Inventeringen har visat att stora ackumulerade underhålls-ochförbättringsbehov finns. De för nästa budgetår begärda ökningarna av medelför underhåll utgör tillsammans med de upptagna investeringsbehoven enförutsättning för att underhållsprogrammet skall kunna genomföras och ettgodtagbart lotsbåtsbestånd upprätthållas. 1976/77:100 Bilaga9 107 1 fråga om isbrytningen framhåller verket bl. a.att det har arbetats fram ett omfattande material som belyserolUca aspekter på vintersjöfarten. Detta utredningsarbete fortsätter. För i görligaste mån skall kunna nå fram till en helhetssyn är det angelägetatt det samarbete som verket inlett med FOA fullföljs. Målet är att gestatsmakterna underlag för beslut i fråga om mål för vintersjöfarten ochdimensioneringen av isbrytarkapaciteten i ett längre perspektiv. ProgramFart y gs ver ks amh e t Inom programmet Fartygsverksamhet bedriversjöfartsverket den verksamhet som berör säkerheten ombord på fartyg, skyddet avden yttre miljön från påverkan av fartyg och last samt de ombordanstälidassociala förhållanden. Fartygsverksamhetenär uppdelad i delprogrammen m. m.. Skeppsmätning ochSjöteknisk utredningsverksamhet. TiU programmet räknas vidare den verksamhetsom bedrivs inom nämnden samt viss del av de för verket gemensammafunktionerna. Verksamhetens inriktning och omfattning under de olikadelprogrammen styrs huvudsakligen av utvecklingen inom den svenskahandelsflottan, trafiken på svenska hamnar med svenska och utländska fartyg ochav innehållet i den tillämpliga lagstiftningen, i första hand lagen (1965: 719)om säkerheten på fartyg, sjömanslagen (1973: 282), sjöarbetstidslagen (1970:105), lagen (1972: 275) om åtgärder mot vattenförorening från fartyg, lagen(1976: 6) om åtgärder mot vattenförorening från fartyg inom ochkungörelsen (1954: 550) angående skeppsmätning. Även olika internationellaöverenskommelser om säkerheten till sjöss påverkar verksamheten. Av storbetydelse i detta sammanhang är det ökade ansvaret för kontroll av utländskafartyg genom den successiva utvidgningen av den internationella kontrollen avs. k. sub-standard fartyg. Verksamheten påverkas utom av antalet fartyg ocksåav fartygens utformning och användningsrätt, t. ex. i fråga om lastningen. Såhar t. ex. de ökade transportmängderna av farligt gods medfört inte baraallmänt ökade krav på inspektionsverksamheten, utan också en viss förskjutningfrån den mer tekniskt betonade tillsynen av fartygens allmänna skick mot löpandeinspektion av fartygens lastningsförhållanden. Innehållet i de ovan nämnda lagarna m. m. angermålen för verksamheten. Lagstiftningen anger vidare vilkatillsynsförrättningar fartygen skaU undergå och med vilka intervaller dettaskall ske. Målen får närmare innehåll genom olika detaljföreskrifter som i storutsträckning självt med beaktande av den tekniska och socialautvecklingen har att utarbeta. Den ingående internationella behandlingen avhavsföroreningsproblemen har sålunda i hög grad påverkat verkets uppgifter ochdärmed resursbehovet. Det förhåUandet att arbetsmiljöfrå- Prop.1976/77:100 Bilaga 9 io8 gornai dagens diskussion om arbetslivets vUlkor ställts i förgrunden medför vidareatt verkets insatser inom området har måst öka med följande anpassning avsjöfartsinspektionens organisation och krav på resursförstärkningar. Behovet av resurser inom programmet beror på flerafaktorer. En av dessa är antalet fartyg inom handelsflottan. Av särskildbetydelse är den takt med vUken nya fartyg tillförs handelsflottan.Ritningsgranskning och tillsynsförrättningar i samband med såväl nybyggnad avfartyg som andrahandsförvärv från utlandet är särskUt arbetskrävande. Under senareår har antalet nybyggen varit mycket stort, varför återkommande tillsyn ochinspektion av befintliga fartyg delvis har måst eftersättas. Den minskadenybyggnadsverksamhet som är att vänta bör medverka till enbättre balans mellan olika arbetsuppgifter inom både centralförvaltningen ochdistrikten. Den fortlöpande kontrollen av fartygen kan utökas. Mer tid kanägnas åt uppföljning och konsolidering av de normer som utarbetats eller ärunder utarbetande. En breddning av verksamheten är också angelägen. Detta gällersom redan nämnts i första hand transporter av farligt gods samt arbets- ochboendemiljön ombord. Inom båda dessa områden krävs en successiv utbyggnad avresurserna. avser att under planeringsperiodenprioritera och delvis omfördela resurser till områdena utbildning ochinformation, författningsarbete samt tillsyn av framför allt farligt gods ocharbetarskyddsfrågor. Satsningen på utbildning och information medför krav påen viss ökning av anslagna medel. Efter att ha tagit hänsyn till möjliga omfördelningar bl. a. genom en viss nedgång i skeppsmätningsverksamheten finnersjöfartsverket det också nödvändigt med en förstärkning av personalen pådistrikten för de eftersatta och mycket angelägna tiU-synsfrågoma och vidcentralförvaltningen för norm- och författningsarbetet samt för kontrollen avefterlevnaden av främst sjöarbetstidslagen. I sammanhanget tar verket också upp typprovningenav fritidsbåtar och föreslår vissa resursförstärkningar. Nya normer för båtarupp till tolv meters längd har trätt i kraft , vilket kommer attmedföra en starkt ökad efterfrågan på typprovning. Normer för kanoter kommervidare att sättas i kraft. Även detta kommer att leda till ökade kravpå provningsverksamheten . En omläggning och ökning avden fortlöpande stickprovskontrollen av redan godkända serietillverkade båtarplaneras för att kunna konstatera att gällande tillverkningsbetingelservidmakthålls. Programmet Övrig verksamhet är indelat idelprogrammen Radiotjänst åt sjöfarten (transfereringspost). Försöksverksamhetavseende förebyggande åtgärder mot vattenförorening från fartyg, Omlokalise- 1976/77:100 Bilaga9 io9 ringskostnader,Åtgärder mot vattenförorening från fartyg samt Särskild undersökningskommissionvid sjöolyckor. DelprogrammetFörsöksverksamhet avseende förebyggande åtgärder mot vattenförorening frånfartyg tillkom /75 för den försöksverksamhet i större skala medpartikelmärkning av olja i fartyg som bedrivs under ledning av särskildasakkunniga. Delprogrammet Åtgärder mot vattenförorening från fartyg är iförsta hand avsett för sådana tvångsåtgärder som med stöd avlagen (1972: 275) om åtgärder mot vattenförorening från fartyg företar för atthindra eller begränsa utsläpp från fartyg av olja eller annat skadligt. I denmån kostnaderna för dylika åtgärder inte kan återföras på fartygets ägareeller redare får efter beslut av regeringen detta delprogram belastas. Delprogrammet Särskild vidsjöolyckor tillkom /77. Under delprogrammet Omlokaliseringskostnader upptasvissa kostnader som följer av flyttning till . Under för programmen gemensamma frågor tar verketbl. a. upp beredskapsfrågor. Enligtgällande instruktion åligger det att ombesörja beredskapsplanläggningi fråga om sjötransporter. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar har i uppdragatt i samråd med berörda myndigheter bedriva försök med långsiktsplanering inomdet ekonomiska försvaret. deltar i den pågåendeprogramplaneringen såsom programmyndighet för delprogrammet Sjötransporter ochhar utarbetat en första programplan härför enligt av . Programplaneringen syftar till att ta fram handlingsprogram för enperiod av och kommer att fortgå löpande. Studierna har utökats till attomfatta även försörjningsberedskap efter avspärrning. De allmänna mål som har ställts upp för verketsberedskapsplanering är att inom del totala försvarets ram underkrig och beredskap skall tillgodose för skildatotalförsvarsgrenars funktion erforderliga sjötransporter inom landet och medutlandet och utöva central sjötransportledning, efter planering ochförberedelser i fred anordna och underhålla för sjöfarten erforderligafarleder, i erforderlig omfattningupprätthålla driften vid verkets anläggningar, vari inräknas verksamheten vidcentralförvaltning och regionala organisationer, snabbt kunna ställa om frånnormala fredsförhållanden till beredskaps- och krigsförhållanden och underomställningstiden kunna lösa föreliggande uppgifter i största möjligautsträckning. Prop.1976/77:100 Bilaga 9 no Vissa åtgärder är vidtagna föranordnande vid ofred av särskilda neutralitets- och krigsleder för den civilasjöfarten. Nuvarande planering är dock behäftad med brister som hör samman medatt lederna är anpassade för det kusttonnage som var aktuellt under och straxefter det , att sjömätningsunderlaget inom flera avsnitt inteär tillförlitligt samt att en stor såväl personell som materiell insats krävsvid anordnande av lederna. Uppbyggnad av ett nyttkrigsfarledssystem är därför en nödvändig åtgärd. Strävan är att under enfemårsperiod kunna revidera hela ledsystemet. För detta ändamål räknar verketmed ett medelsbehov på 1,7 milj. kr. anslagsframställning för budgetåret1977/78, m.m. verksamhet är somnämnts uppdelad på tre huvudprogram under fyra anslag, nämligenFarledsverksamhet, exkl. isbrytning, Isbrytning, Fartygsverksamhet och Övrigverksamhet. räknar med enbmttokostnad under de fyra anslagen på sammanlagt 331,0 milj. kr. Jämfört med de för innevarande budgetår anvisade medlen,som uppgår till sammanlagt 278,8 milj. kr., innebär detta en ökning med 52,2milj. De totala kostnaderna fördelas på följande sätt Kapitalkostnaderna fördelar sig med47,6 milj. kr. på räntor och 42,1 milj. kr. Inkomsterna under anslagen beräknarsjöfartsverket till sammanlagt 37,3 milj. kr., en ökning med 24,1 milj. kr.Ökningen beror till största delen på att på nytt föreslår enomläggning av finansieringsformerna för sjökartläggningen, som innebär att sominkomst under delprogrammet tas upp dels inkomsterna av försäljningen av sjökort,vilka f. n. är upptagna på statsbudgetens inkomstsida, och som för budgetåret1977/78 beräknas tiU 3,2 milj. kr., dels ett särskilt bidrag av aUmännaskattemedel med 18,4 milj. kr. 1976/77:100 Bilaga 9 11 \ Nettoutgiften under de fyra anslagen blir såledesenligt förslag 293,7 milj. kr., en ökning med 28,1 milj. kr.jämfört med innevarande budgetår. Dessutom begär verket anslag på kapitalbudgetenmotsvarande en medelsförbrukning av 79,4 milj. kr. under fonden för kanalverk. kommentar till det beräknade medelsbehovet anger att en hårdprioritering har skett av de förstärkningar som verket anser erforderliga föratt verksamheten skall kunna bedrivas på ett tUlfredsstäUande sätt. Vidbedömningarna har särskild hänsyn tagits till pågående organisationsöversyn.De nya tjänster och övriga resurstillskott som begärs i det följande motiverassåledes, enligt uppfattning, i huvudsak av kvantitativaförändringar på olika arbetsområden eller besvärandeärendebalanser resp. eftersläpningar som inte kunnat bemästras. Verketsuppfattning är därför att behovet av de begärda förstärkningarna inte kanpåverkas genom åtgärder i anslutning till organisationsöversynen. AnslagetFarledsverksamhet, exkl. isbrytning Jämfört med bruttokostnaden för /77räknar för anslaget Farledsverksamhet, exkl. isbrytning med enkostnadsökning om 26,5 milj. kr. till 204,5 milj. kr. Inkomsterna under anslagetoch bidrag från fjärde och tionde huvudtitlarna samt bidrag av allmännaskattemedel för sjökartläggning beräknas till 36,5 milj. kr. Nettoutgiften blirsåledes 168 milj. kr., vilket är 2,4 milj. kr. mer än närmast föregåendebudgetår. Vid oförändrat system för finansiering avsjökartläggningen ökar den beräknade nettoutgiften med 22,1 milj. kr. tUl 190,1milj. Av kostnadsökningen utgörs enligt sjöfartsverketsberäkning 3,8 milj. kr. av löneomräkning och 6,3 milj. kr. av prisomräkning.Kapitalkostnadsökningen beräknas tUl 6,3 milj. kr. begär resursförstärkningar inom deolika delprogrammen under anslaget som tUlsammans motsvarar en nettokostnad av10,1 milj. kr., sedan rationaliseringsvinster motsvarande . Inledningsvis lämnas en redogörelse för förslagenunder delprogrammet Central administration. Från detta delprogram bekostas dencentrala administrationen för i sin helhet. Kostnadema fördelaspå de olika anslagen enligt särskilda fördelningsnycklar. Centraladministration, totalt. De föreslagna resursförstärkningarna volymökningen motsvarar en kostnad av . Av denna kostnad omfördelas enligt deförutnämnda fördelningsnycklarna . till andra anslag. Prop.1976/77:100 Bilaga 9 i]2 sjöfartsverketföreslår förstärkta resurser eller i övrigt särskilda insatser gäller bl. a.uppbyggnad av en samordnad jourtjänst, redovisningsfrågor, utbildning, organisations-och PA-frågor, information, förvaltningsdemokrati, kontorsservice ochberedskapsfrågor. verksamhet är av den karaktären attdet för olika grenar krävs en jourtjänst som gör det möjligt för aUmänhetenatt få kontakt med ansvariga tjänstemän även efter kontorstid. För sjöfartsinspektionensdel har i beredskapssyfte införts ett särskilt telefonnummer med jour förbrådskande meddelanden angående oljeskydd och transport av farligt gods. Förövervakning av fyr- och deccadriften är inrättad en jour som f. n. är underomorganisation i samband med överföring tiU centralförvaltningen avövervakningsfunktioner. Sedan gammalt finns organiserad jour vidlotsdistrikten och inom isbrytningssektionen. Under det senaste budgetåret har jouren utökats medett koordineringsuppdrag vad beträffar navigationsvarningar för . Bakgrundenhärtill är att det inom IMCO planeras ett världsomfattande system förutsändande av navigationsvarningar. har utsetts att vara ansvarigt föröstersjöområdet som ingår som en del i Area I, för vilken ärhuvudansvarigt. I några områden, bl. a. , har systemet börjattillämpas provisoriskt för att vinna erfarenheter. För att utföra den koordineringsuppgift som tilldelatsSverige har tillsatt en huvudkoordinator. Arbetet utförs f. n.av en tjänsteman med s. k. NOM-garanti. Dessutom deltar personal frånmellersta lotsdistriktet och från kustradiostation i . Nuvarande huvudkoordinator går i pension /78 då enligt bedömning en särskild tjänst måsteinrättas. bör också beslut om en permanentning av det världsomfattanderadiovarningssystemet föreligga. Vidsidan av nu gällande uppgifter för jourtjänsten är det en angelägenhet försjöfartsverket att undersöka formema för och omfattningen av ettpositionsregistreringssystem för handelsfartyg i . Vid enkonferens i med deltagande av representanter församtliga kuststater vid antogs bl. a. en resolution om utvecklandeav ett enhetligt positionsrapporteringssystem för större oljetankfartyg ochandra fartyg med icke obetydlig last av s. k. farliga ämnen. Vid uppbyggnadenav ett positionsregistreringssystem måste undersökas möjUgheterna tillsamordning med andra myndigheters befintliga eller planeraderapporteringssystem (marinen, , större hamnar). För uppbyggnaden av ett samordnat joursystem räknarsjöfartsverket med ett medelsbehov under /78 om . TiUstörre delen avser beloppet konsultinsatser i samband med systemutvecklingen. 1976/77:100 Bilaga9 113 Trafiksektionen har under innevarande budgetårförstärkts med en tjänst för planering, ledning och tillsyn avlotsningsverksamheten. Genom omfördelning av tUlgängliga medel har dessutomsjöräddningsverksamheten förstärkts med en tjänsteman. Nuvarande organisationär dock enligt fortfarande otillräcklig för den samlade verksamheten.Sjöfartsverket vidhåUer att sektionen bör förstärkas med åtminstone enytterligare tjänsteman för i första hand uppföljnings- och utvecklingsarbete. tar vidare under trafiksektionen uppkostnaderna för verkets uppgifter när det gäller navigationsvarningar enligtvad som nämnts i det föregående. För en tjänst samt för driftkostnader i övrigtinkl. Inom trafiksektionen förs ett register överutfärdade förarintyg. Totalt ingår f. n. ca 100 000 personuppgifter. Nuvarandeomfattning och tillväxttakt kräver en rationell hantering och systematiseringav materialet. tar därför upp medel för en översyn av registretoch omläggning tUl ADB-system. Sammanlagtbegärs för trafiksektionen . För redovisningsfrågor och för förbättradkontorsservice begär verket ytterligare , varav för en byråassistentpå redovisningssektionen . och för ett kontorsbiträde påadministrativa avdelningens expedition . För utbildning begärs en förstärkning med 402 000kr. och för de frågor som sammanhänger med organisationsutveckling och detpersonaladministrativa utvecklingsarbetet begärs , varav 142 000kr. avser kostnader för en tjänst. Vad gäller den del av informationsverksamheten somfaller under central administration begär verket en förstärkning med 50 000 kr.för utarbetande av en verksbroschyr samt framställning av nyutställnings-materiel. Verket föreslår att ett "nämndkansli"inrättas för att effektivisera det förvahningsdemokratiska arbetet och för attbättre ta tillvara såväl arbetstagarnas som arbetsgivarens intressen främstnär det gäller arbetet i verkets samtliga företagsnämnder. Verket begär 74 000kr. för en assistenttjänst. Beredskapsplanläggningen inom det ekonomiskaförsvarets ram kräver en förstärkning av försvarskontorets resurser. /78 tas upp en handläggartjänst för ändamålet samt ökade medelför främst krigslots- och driftvärnsutbildning och för resor. Sammanlagt begärsen förstärkning för dessa ändamål med . Uppbyggnadenav ett nytt krigsfarledssystem anges i verksamhetsplanen komma att medföra ettmedelsbehov av 1,7 milj. kr. Av dettabelopp beräknas . falla på /78. 8 1976/77. 1976/77:100 Bilaga9 114 Fyrar och andra säkerhetsanstalter. Den fortlöpandefyrautomatiseringen medför ett efter hand minskat personalbehov. /78 automatiseras fyrarna , Söder-arm/Tjärven ochHoburg. Den genomförda avbemanningen ger en minskning i personalkostnaderna om477 . Mot denna volymminskning skaU ställas ökade tillsynskostnader m.m. om . Nettobesparingen uppgår sålunda tUl . Förde ökade tillsynskostnader som följer av genomfördafyrautomatiseringar begär verket en förstärkning av medlen för underhåll med660 . Genom nyanläggning av fyrar ökar år från årunderhålls- och andra driftkostnader inom fyrväsendet. För /78äskas en volymökning om . för driften av fyrar och bojar iBrofjorden och för fyrarna Vallinsgrund, Rata Storgrund, Kullagrund och Blenheimsamt vissa mindre fyrar. För att ta igen den eftersläpning som föreliggerbeträffande det byggnadstekniska fyrunderhållet begär verket för budgetåret1977/. för extra insatser. För nödvändiga underhållsarbeten på Grönskärs fyrupptas . Fyren är från och med /77 upptagen sombyggnadsminnesmärke. Den är inte i drift för behov. När det nya gasningsfartyget tas i bruk i mars 1978behövs en utökning av besättningen med en man. För det nya byggnadsfartyget beräknasdrivmedelskostnaderna öka med . För arbetsmiljöåtgärder på distriktsfartygen begärs1 milj. kr. Det är framför allt de sanitära förhållandena och boendemiljön sommåste förbättras, men även vissa olycksförebyggande åtgärder inryms i programmet.Större ombyggnader och moderniseringar i samma syfte redovisas underinvesteringsprogrammet. Kanaleroch fördjupade farleder. Av verksamhetsplanen framgår de mest angelägnabehoven av åtgärder beträffande de mindre kanaler och farleder som förvaltas avsjöfartsverket. Av kostnaderna för upprustning och återställande av Strömmakanal och Kolströms kanal beräknas (300 000 + 200 000) . belastadriftanslaget under /78. Kostnaderna bör motsvaras avsärkost-nadsbidrag från tionde huvudtiteln. För reparation av strandskoning och awisare iSotenkanalen erfordras . Sjöräddning m. m. begär förstärkningmed . för en tjänst vid rapportcentralen och med . fördrivmedel och underhåU av nytillkomna sjöräddningsbåtar. Den föreslagna volymökningen utgörtotalt , varav . hänför sig till militär sjökartläggningoch . till allmän sjökartläggning. Prop.1976/77:100 Bilaga 9 115 Vad gäller den militära sjökartläggningen planerasen utökning av verksamheten /78 för att så vin möjligltiUmötesgå marinens önskemål och behov. Verket räknar för detta ändamål med enförstärkning av personalen med en kartograf och en assistent. Vidare krävsmedel för extra arbetskraft, material för utarbetande och tryckning av nyaledbeskrivningar etc. samt för höjda rese- och traktaments-kostnader' medanledning av omlokaliseringen till . Kostnadsökningen för militärsjökartläggning motsvaras av en höjnmg av bidraget från fjärde huvudtiteln. För den allmänna sjökartläggningen anser verket detangeläget att en medelsökning i första hand satsas på investeringen i ett nyttsjömätningsfartyg. Tekniska förbättringar av sjömätningsmetodiken och personalförstärkningför att forcera utgivningen av sjökort kräver dock en viss ökning av fördriften anvisade medel.