prop · G003117 · 1976-12-31 00:00:00 — Förslaget innebär för de nämnda två månaderna aversällningstiden att en hemarbetande förälder som börjar ett deltidsarbete -efter den i sjukförsäkringen gällande övergångstiden - har rätttill föräldrapenningen beräknad på gmndval av den nya sjukpenninggrundandeinkomsten och faktisk arbetstid. För en förälder som redan har minskal sinarbetstid för vård Prop.1976/77:117 43 avbarn bör den särskilda föräldrapenningen beräknas på motsvarande sätt, dvs. pågrundval av aktuell sjukpenninggmndande Inkomst och faktisk arbetstid. En förälder som för vård av bam minskar sinarbetstid från hel- till halvtid eller till tre fjärdedelar av normal hellidbör fö kompensation för inkomstbortfallet genom den särskildaföräldrapenningen beräknad med utgångspunkt i den sjukpenninggrundandeinkomsten för heltidsarbetet. Ersättningssystemet för de två nämnda månaderna börvara utformat så att det kan tillämpas för arbete med olika normalarbetstider.Jag förordar därför all reglema utformas så all hel föräldrapenning utgår underdag då föräldern avstår helt från förvärvsarbete och att halv föräldrapenningulgår då föräldern arbetar högst hälften av normal arbetstid. En fjärdedel avden särskilda föräldrapenningen bör kunna utgå då föräldern arbetar högst trefjärdedelar av hel normal arbetstid. Med normal arbetstid avser jag här denarbetstid som tillämpas enligt kollektivavtal för den bransch inom vilkenföräldem är anställd eller som vanligen tillämpas på det arbetsställe där hanarbetar. För egna företagare bör-om inte annat visas - antas att en arbetstidav motsvarar normall heltidsarbete. Elt ersättningssystem som på detta sätt anslutslill normal arbetstid inom branschen eller på arbetsstället erbjuder tvåfördelar jämfört med ett system av del slag som familjestödsutredningenföreslog. För det första kommer etl betydligt större antal föräldrar alt kunnanyttja försäkringen genom atl del i lagen inte föreskrivs ett visst minstaantal timmar för rätt till föräldrapenning. För del andra kan - som kommer atlframgå av del följande (jfr avsnitt 4.7) -reglerna på etl enkelt sätt samordnasmed bestämmelserna om rätt till ledighet. Under den tredje ersällningsmånaden bör en förälderha möjlighet all la ul hel särskild föräldrapenning också vid en förkortning avarbetstiden med endast en fjärdedel. För förälder som förvärvsarbetar högst trefjärdedelar av normalarbetstid bör valfrihet föreligga i fråga om uttag av hel,halv eller en fjärdedels garanlinivå. Om föräldrar har bam gemensamt i sin vård utgår fn. föräldrapenning till fadern över garanlinivån endast om modern är eller hadebort vara försäkrad för en sjukpenning över den nivån. Undantag från dennaregel kan göras i vissa fall då särskilda skäl föreliggen Arbetsgmppens principförslag då del gäller densärskilda föräldrapenningen innebär alt någon samordning inte skall förekomma.Föräldern skall enligl förslaget alltid ha rätt alt uppbära föräldrapenningberäknad på egen sjukpenninggmndande inkomst även om den andre föräldernsamtidigt vistas i hemmet. För egen del är jag inte beredd alt föreslå reglerav sådan innebörd. För atl skapa bättre möjligheter för de förvärvsarbetandeföräldrarna att nyttja föräldraförsäkringen föreslår jag dock alt förälder medhemarbetande make Prop, 1976/77:117 44 skallha rätt att uppbära högst halv särskild föräldrapenning beräknad på grundval avegen sjukpenninggrundande inkomst. Om den hemarbetande föräldern av särskildaskäl inte har möjlighet att själv vårda barnet, bör ha rättall medge undanlag i enlighet med den praxis som tillämpas beträffandeföräldrapenning i samband med bams födelse. Med de nu nämnda begränsningarna bör föräldrarna hamöjligheter att kombinera olika uttag av särskild föräldrapenning. För sammabarn och dag bör dock inte kunna utgå mer än hel föräldrapenning. Inte hellerbör särskild föräldrapenning kunna utgå för etl barn för den tid då den andreföräldern lyfter föräldrapenning i samband med samma barns födelse. Jagåterkommer lill frågan om uttag av föräldrapenning under avsnitt 4.6. 4.5Föräldrapenning vid adoption m. m. Adoptivföräldrar har från den dag då de har fåttbarnet i sin vård rätt till föräldrapenning under sammanlagt ombarnet inte har fyllt . Har barnet fyllt sju men inte ulgårföräldrapenning förutsatt atl båda föräldrarna ellerensamslående förälder under minst före den tidpunkt då de fick barneti sin vård hade varit eller bort vara försäkrade för en sjukpenningöverstigande garantinivån. I övriga fall har de rätt till ersättning under 20dagar om bamet inte har fyllt . Bestämmelserna för föräldrapenning isamband med barns födelse äger i övrigt motsvarande tillämpning på denföräldrapenning som ulgår för adoptivbarn. Tidpunkten då adoptivföräldrarna förbarnet i sin vård jämställs därvid med tidpunkten för bameis födelse. De nu gällande bestämmelserna utformades vidriksdagsbehandlingen av prop. 1975/76:133 (SfU 1975/76:30, rskr 1975/76:283). Adoptivföräldrar bör självfallet fö samma rätt tillden föreslagna särskilda föräldrapenningen som övriga föräldrar. Vid i övrigtoförändrade regler skulle för föräldrapenning till adoptivföräldrar komma attgälla tre olika åldersgränser, en vid då rätten till 180 dagarsföräldrapenning vid barnels ankomst till familjen skulle upphöra, en vid åttaår då rätten till särskild föräldrapenning skulle upphöra och en vid dårätlen till 45 eller 20 dagars föräldrapenning skulle upphöra. För att undvika särskilda bestämmelser beträffandeföräldrapenning i samband med adoptivbarns ankomst till familjen bör enligt minmening åldersgränsen höjas från sju till . Delta medför enförbättring för adoptivbarnens del. Önskemålet om enkla och lättfattliga reglertalar starkt för att man i detta sammanhang bör ha endast två åldersgränser ochatt samma regler bör gälla för alla adoptivbarn i åldern . Jagföreslår därför atl för samtliga adoptivbarn i denna ålder bör kunna utgåföräldrapenning efter barnets ankomst till familjen. Förfosterföräldrar som mottar barn i avsikt att adoptera det gäller samma 1976/77:117 45 reglersom för adoptivföräldrar. Den av mig föreslagna höjningen av åldersgränsenliksom utvidgningen lill bör därför självfallet gälla även för dessa. 4.6Föräldrapenning för tillfällig vård av barn Föräldersom avslår från förvärvsarbete förtillfällig vård av barn har rätt till föräldrapenning under visst antal dagarper år. Föräldrapenning ulgår bl. a. vid sjukdom hos barnet, besök ibarnhälsovård och förskoleverksamhet samt då fadem stannar hemma för atl lahand om barn vid annat barns födelse i familjen. har uttryckts önskemål om alt mangenom föräldraförsäkringen skall göra det möjligt för fadern att under visslid vara hemma hos modern också i samband med atl del första barnet i familjenföds (jfr motionerna 1975/76:737,2002, 2240 och 2245 och SoU 1975/76:30). Delhar därvid påpekats att del är av stor betydelse för faderns möjlighet att fånära kontakt med barnet atl han redan från början ges tillfälle all delta iskötseln av barnet och alt del innebär ett viktigt stöd för modern om fadernkan vara hemma . Som jag har framhållit bör den nyasärskilda föräldrapenningen och föräldrapenning i samband med barns födelseinte utgå för samma lid. För alt ge fadern i nämnda situation viss möjlighetatl hjälpa lill med vården av barnet i anslutning lill födelsen föreslår jagatl bestämmelserna ändras så atl fadern får rätt till föräldrapenning förtillfällig vård av barn också vid det första barnels födelse. Förslaget, som iavvaktan på familjeslödsutredningens nästa belänkande bör anses som enprovisorisk lösning, kan enligl min mening motiveras med atl det för ansesföreligga en faktisk vårdsituation och atl faderns hjälp kan behövas oavsettalt modern varken är sjukskriven eller kan åberopa särskilda skäl för undanlagfrån den tidigare nämnda huvudregeln. 4.7Rätt till ledighet och förkortad arbetstid Lagen (1976:280) om rätt lill föräldraledighetgäller arbetstagare i hans egenskap av förälder Foster- och adoptivförälderlikställs vid tillämpningen av lagen med förälder. Rätten lill föräldraledighetär i huvudsak anknuten lill föräldraförsäkringens förmånssystem. Den innebärall arbetstagare under vissa förutsättningar har rätt lill ledighet under tiddå föräldrapenning ulgår. En förutsättning för rätt lill ledighet i sambandmed bams födelse eller adoptivbarns ankomst till familjen är normall altarbetstagaren har uppnått en viss anställningslid. 1 delta hänseende krävs sexmånaders anställning före ledigheten eller sammanlagt tolv månadersanställning Prop,1976/77:117 46 Ledigheten för delas upp på två perioder. Arbetstagare somvill utnyttja sin rätt till ledighet skall anmäla detta lill arbetsgivarenminst en månad före ledighetens början. En kvinnlig arbetstagare haremellertid alltid rätt lill ledighet i samband med barns födelse under sexveckor före och efter nedkomsten, således oberoende av om hon uppbärföräldrapenning eller inte . förslag om rätt tillföräldraledighet innefattade också rätt lill deliidsledighet under tid då denföreslagna delföräldrapenningen skulle utgå i samband med förkortning avarbetstid. Förslaget innebar all rätt till deltidsledighet skulle föreligga omarbetstiden översteg . För förälder som hade sådan arbetstidmen som arbetade föreslogs rätt till begränsningav arbetstiden till sex limmar per dag. Utredningens principiella inställning vannanslutning under remissbehandlingen. Flertalet remissinstanser uttalade dockstora farhågor beträffande möjligheterna alt kunna praktiskt genomföra sexlimmars arbetsdag för småbarnsföräldrar. Företrädare för både arbetstagare ocharbetsgivare framhöll att utredningen inte i tillräcklig grad hade analyseratoch redovisat de möjliga effekterna på arbetsmarknaden vid etl genomförande avsex timmars arbetsdag för småbamsföräldrar. Enligt arbetsgruppens principförslag bör ensamordning ske mellan de föreslagna reglerna för den särskildaföräldrapenningen och lagstiftningen om rätt till föräldraledighet.Remissbehandlingen av principförslaget ger vid handen all den av gruppenförespråkade flexibiliteten medför fördelar från arbeismarknadssynpunkl jämförtmed familjeslödsutredningens förslag. Emellertid kvarstår framför allt hosrepresentanter för arbetsgivarsidan stor tveksamhet beträffande möjligheternaalt kunna praktiskt genomföra förkortad arbetstid för småbarnsföräldrar. Fleraremissinstanser har å andra sidan framhållit att rätt lill förkortad arbetstidaren förutsättning fören mera meningsfull samvaro mellan barn och föräldrar.Synpunkter av detta slag har framförts av bl.a. LO, TCO, /SR, . För egen del vill jag framhålla följande.Förbättringar av ekonomiskt stöd utgör elt av medlen för alt nå olika mål inomsocialpolitiken. I vissa fall innebär blotta förekomsten av en ekonomisk förmånen sådan påverkan av samhällslivet att någon ytterligare åtgärd inte ärnödvändig. I andra fall är emellertid särskilda åtgärder nödvändiga för all denenskilde skall kunna nyttja en ekonomisk förmån. Betänkligheterna mot förslagen om rätt tillföräldraledighet och förkortad arbetstid för småbarnsföräldrar är gmndade påoro för verkningarna inom arbetslivet om denna gmpp ges en särskild ställning. Dådel gäller slörre arbetsplatser torde emellertid farhågorna vara överdrivna. 1976/77:117 47 somunder hand har redovisats från genomförandel av delpensionsreformen ger nämligenvid handen att arbetsgivare och arbetstagare ulan slörre svårigheter har kunnatlösa de problem som har uppkommit i samband med all omkring 20 000 personerunder en lid av endast har övergått till deltidsarbeten. Då delgäller mindre arbetsplatser och arbetsplatser med vissa former av skiftgång,ackord eller andra speciella arbetsförhållanden kan det självfallet medföraproblem att införa rätt till deltidsarbete. Mot de problem som kan uppslå på vissaarbetsplatser måste vägas de problem som barnfamiljerna har. Det avulredningama redovisade materialet ger klart vid handen all föräldrarnasegentliga arbetstider - dvs. arbetstiden och tiden för arbetsresoma - i mångafall medför allvarliga problem. Föräldrarna orkar och hinner inte ägna sig ålbarnen i den utsträckning som är önskvärd. Flera remissinstanser har framhållit atlutbyggnaden av föräldraförsäkringen måste ske på sådant sätt att den medförreella möjligheter atl nyttja de nya förmånerna. Jag delar denna uppfattningoch anser således att intresset av barnens behov av bättre och varaktig kontaktmed föräldrarna väger tyngre än betänkligheterna i fråga om de eventuellaverkningarna på arbetsmarknaden. Slutsatsen blir för min del att samhälletsolidariskt måste se till barnens intresse i detta sammanhang. När det gäller möjligheterna att bemästra depraktiska svårigheter som kan uppkomma på arbetsplatserna vill jag erinra omatt mitt förslag om rätt lill särskild föräldrapenning under sammanlagt trehela månader för föräldrarna för del forsla innebär att föräldrapenningennormall delas mellan föräldrarna men atl del också innebär möjlighet för demall la ul halv föräldrapenning eller en fjärdedelsföräldrapenning . Ledigheten kan på motsvarande sätt anpassashärtill. Jag vill ytterligare peka på all ledigheten för varje förälderdessutom kan delas upp i två perioder och tas ut under mycket lång lid - lilldess barnet fyller . Det bör alltså finnas betydande möjligheter förberörda parter all anpassa ledighelerna så all de praktiska problemen minskar. I avvaktan på ytteriigare överväganden föreslår jagdärför all en förälder som vill ta ul hel särskild föräldrapenning också bör halagfäst rätt lill hel ledighet från sin anställning . Påsamma sätt bör föräldrar som vill la ut halv eller en fjärdedels särskildföräldrapenning ha lagfäst rätt all förkorta sin arbetstid i motsvarandeomfattning, dvs, lill hälften eller tre fjärdedelar av normal arbetstid.Förläggningen av ledigheten bör också i allt väsentligt få bestämmas avföräldern. För all förkortad arbetstid i största möjliga utsträckning skallkunna användas på avsett sätt, dvs. för dagligt umgänge med barnen, bör del motförälderns vilja inte fö förekomma att förkortningen av arbetstiden läggs utmed t. ex. eller en period . Gällandebestämmelser om rätt att återgå i arbete och nuvarande krav på Prop.1976/77:117 48 anställningstidöverensstämmer med bestämmelser i annan arbetsrättslig lagstiftning och bördärför gälla även för den särskilda föräldraledigheten. Vid ledighet i sambandmed barns födelse är arbetstagaren skyldig atl undertätla arbetsgivaren enmånad i förväg. Medges arbetstagaren - som i dei nu framlagda förslaget -enovillkorlig rätt lill hel- eller deliidsledighet för vård av barn bör samma regel gälla. I samband med att en arbetstagare vill förkorta sinarbetsdag uppkommer fråga om lill vilken del av den dagliga arbetstiden somförkortningen skall föriäggas. Även andra frågor kan uppkomma i samband härmed,t. ex, omplacering av arbetstagaren under liden för deliidsledighet. Den av migföreslagna rätlen till föräldraledighet bör med hänsyn lill reformens familjepolitiskabakgrund vara tvingande. I alla lillämpningsfrågor i övrigt bör del däremotvara möjligt all överenskommelser träffas mellan arbetsgivare och arbetstagare.Hithörande frågor kan också bli föremål för förhandling och avtal enligt lagen(1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. Jag återkommer lill den närmareinnebörden av de nu nämnda förslagen i specialmotiveringen till förslaget lilllag om ändring i lagen (1976:280)om rätt till föräldraledighet. Som har framgått av den redogörelsen harförslag om ny semesieriag förelagts (prop. 1976/77:90). 1propositionen har uttalals den principiella uppfattningen all ledighet somberättigar lill föräldrapenning bör gmnda rätt till semester, 1 propositionenhar vidare angivits all utredningsarbetet i en rad frågor rörande semesterkommer alt fortsätta. Jag anser efter samråd med chefen förarbetsmarknadsdepartementet alt detta bör avse även frågan om på vilket sättledighet som berättigar till särskild föräldrapenning skall beaktas då detgäller rätt till semester. 4.8Ikraftträdande, administration och kostnader - Som har nämnts bör de nya reglerna träda ikraft den . De nya reglema har, som har framhållits,utformats så att de skall främja valfrihet och jämställdhet. Jag villunderstryka att del, då det gäller framför allt beräkning av ersättningsnivåoch ersätiningslid, inte är möjligt atl förutse alla olika fall som kan bliaktuella i den praktiska tillämpningen. På grund härav kommerförsäkringskassorna och atl med utgångspunkt i reformenssyfte och de allmänna riktlinjer jag nu har förordat atl ha viktiga uppgifter ifråga om tillämpningen av de nya bestämmelserna. Med hänsyn lill att del här gällernyheter i fråga om såväl beräkning av ersättning som rätt till ledighet liggerdet i sakens natur atl de nya bestämmelsema efter hand kan behöva justeras medledning av erfarenheterna vid tillämpningen. Densärskilda föräldraförsäkringen skall samordnas med övrig socialför- Prop.1976/77:117 49 säkring.Ersättningen skall i princip beräknas enligt samma regler som gäller försjukförsäkringen. Preliminärt skatteavdrag skall ske enligl för förälderngällande skattetabell och kolumn och enligt de regler riksskatteverketfastställer. När flera slag av förmåner utgår för , t. ex. halvföräldrapenning och halv sjukpenning, skall skatteavdrag räknas på detsammanlagda ersättningsbeloppet. Administrationen måste därför i möjligastemån inordnas i del ADB-system som är uppbyggt för försäkringskassorna. För attde genomgripande förändringarna av föräldraförsäkringen skall kunna träda ikraft avsedd dag krävs omfattande och snabba insatser från riksförsäkringsverketsoch försäkringskassornas sida för systemutveckling, utbildning och information.För måste - med hänsyn till den korta tid som står tillförfogande - en systemlösning av provisorisk karaktär tillgripas. har vid det fortlöpandetekniska samrådet beräknat kostnaderna för förberedelsearbetet under år 1977till omkring 8,4 milj. kr. Största delen av kostnadema, ca 6 milj. kr., utgörsav beräknade kostnader för utbildning av försäkringskassornas personal. Kostnademaför de föreslagna förbättringarna av föräldraförsäkringen kan beräknas lill ca500 milj. kr. när de nya reglerna har fött fullt kostnadsgenomslag.För /78 beräknas kostnadsökningen lill ca 150 milj. kr. Av dessakostnader faller enligt gällande finansieringsregler på staten medanåterstående bekostas av gällande socialförsäkringsavgift tillsjukförsäkringen inkl. föräldraförsäkringen. Kostnadsökningen för /78 uppgår således lill ca 25 milj. kr. Förslag beträffande avgiftsnivån för läggsfram i prop. 1976/ 77:116. 1 enlighet med vad jag nu har anfört har inomsocialdepartementet upprättats förslag lill 1. lag om ändring i lagen(1962:381) om allmän försäkring, 2. lag om ändring i lagen(1976:280) om rätt till föräldraledighet. Förslaget under 2 har upprättatsefter samråd med chefen för arbelsmark- 4 1976/77. 1976/77:117 50 6.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Som framgår av den allmänna motiveringen blir densammanlagda ersätlningstiden för föräldrapenning i samband med barns födelseoch särskild föräldrapenning . Föräldrarna disponerar av denna lid 90dagar enligt de nya bestämmelserna om särskild föräldrapenning i 11-17SS. I denna paragraf regleras rätlen tillföräldrapenning av i samband med barnsfödelse. Föräldrarna har möjlighet att oförändrat disponera framtill den ivåhundrasjullionde dagen efter barnets födelse. Reglerna för uttag avföräldrapenning i samband med barns födelse är i övrigt oförändrade. Höjningen av garantinivån inom föräldraförsäkringenhar berörts i den aUmänna motiveringen (avsnitt 4,2). Bestämmelserna i denna paragraf avserföräldrapenning vid adoption. 1 första stycket punkt 1 har till följd avändringen i 2 S antalet dagar ändrats . Vidare har rätlen lillföräldrapenning utsträckts lill att gälla barn som inte harfyllt . Härigenom kommer en gemensam huvudregel beträffande åldersgränsatt tillämpas för denna föräldrapenning och för den särskilda föräldrapenningenenligl 11 §. Beträffande adoptivbarn är det avgörande när föräldem för barnet isin vård. Föräldrapenning kan därför enligt första punkten denna paragraf utgåäven efter del bamet har fyllt . Vidare skall enligl punkt 2gälla en gemensam ersättningstid för barn som har fyllt åtta meninte . Bestämmelserna har kommenterats i den allmänna motiveringen(avsnitt 4.5). Ersättningstidens längd är således inte längreberoende av att båda föräldrarna har varit försäkrade för en sjukpenning somöverstiger garantinivån. nämnda ersättningsregler gäller enligl tredjestycket även för fosterföräldrar som mottar barn i avsikt att adoptera det. Prop.1976/77:117 51 Ändringen innebär att fadern för rätt all uppbäraföräldrapenning för tillfällig vård av barn även vid första barnels födelse.Del föreligger inget hinder mot att modern därvid uppbärföräldrapenning enligl 2 S-För rätten lill föräldrapenning enligl paragrafensnya andra stycke avgör föräldern själv om behov föreligger alt avslå frånförvärvsarbete. I den nya lydelsen av denna paragraf regleras dennya formen av ersättning som benämns särskild föräldrapenning. Ersättningstideninom föräldraförsäkringen förlängs . samt de 30 dagarsom har brutits ut från ersällningstiden i samband med barns födelse utgör dentotala ersättningsliden för den särskilda föräldrapenningen. Förutsättningenför rätt till särskild föräldrapenning är alt förälder vårdar barnet under liddå ersättning utgår. Bestämmelsema i 1 S första och andra styckena ägermotsvarande tillämpning på den särskilda föräldrapenningen. Härav följer bl. a.att särskild föräldrapenning i likhet med vad som gäller för övriga former avföräldrapenning inte skall utgå under den lid föräldern förvärvsarbetar.Förutsättning för rätt lill särskild föräldrapenning är enligt paragrafensförsta stycke att föräldern verkligen tar vård om barnet. Rätten lill den särskilda föräldrapenningen är knutentill varje barn. Vid flerbarnsfödsel fördelas emellertid, som harnämnts, ersättningsliden med lika lid för varje barn. Den särskilda föräldrapenningen måste enligl dennaparagrafs första stycke las i anspråk innan barnet har fyllt . Somframgår av den allmänna motiveringen (avsnitt 4.3)skall ersättningen kunnaanvändas bl. a. i samband med barnets skolstart. För all möjliggöra detta har iandra punkten gjorts undantag från åldersgränsen i de fall barnet har hunnitfylla före första skolårets utgång. Med första skolårets utgång avsesden dag då den andra skolterminen enligl fastställd skolplan är avslutad. Enligt andra stycket i denna paragraf har varjeförälder rätt lill föräldrapenning , om barnet slår under föräldrarnasgemensamma vårdnad. Detta gäller oavsett om föräldrarna är gifta, sammanboendeeller lever åtskilda. I de fall föräldrarna gemensamt har haft vårdnaden ombarn och vårdnaden i samband med äktenskapsskillnad eller annan separationflyttas över på en av föräldrarna tillfaller rätten att i fortsättningenuppbära särskild föräldrapenning helt och hållet den ensamståendevårdnadshavaren. För alt vårdnaden skall övergå på en förälder krävs enliglföräldrabalken alltid dom eller beslut av domstol. Rätten för den ensamslåendevårdnadshavaren atl uppbära ersättning överflyttas först då domen ellerbeslutet har vunnit laga 1976/77:117 52 kraft.Förälder kan avstå sin rätt att uppbära ersättning till förmån för den andreföräldern. På motsvarande sätt äger den förälder som får del i en gemensamvårdnad rätt all på sig fö överförd hälften av den ersätiningslid för särskildföräldrapenning som återstår för den andre föräldern. Ensamslående förälderdisponerar enligl paragrafens tredje stycke själv hela ersättningstiden om 90dagar. Bestämmelserom överföring av rätt till ersättning finns intagna i 12 S. Adoptivföräldrar är vid tillämpning av dennaparagraf likställda med biologiska föräldrar. Detta följer av 4 kap. 8 Sföräldrabalken, I de fall en person adopterar den andre makens barn elleradoptivbarn ger detta ej någon rätt lill särskild föräldrapenning utöver vadsom ulspmngligen tillkommer den andre föräldern,