prop · G00374 · 1976-12-31 00:00:00 — 6.2.3 Hemställan....................................... .. 344 6.3 Anslagsfrågorförbudgeiårel1977/78.............. .. 344 Bilaga1.1 Förslag lill Lag om ändring i familjebidragslagen (1946:99) 349 Bilaga2 till regeringens proposition nr 1976/77 Anmälan till proposition om inriktningen avsäkerhetspolitiken och totalförsvarets fortsatta utveckling såvitt avserhandelsdepartementets verksamhetsområde. Det ekonomiska försvaret bygger i alll väsentligtpå del fredstida samhällets resurser. Planläggning och övrigaberedskapsåtgärder i fred inriktas på all göra det möjligt all vid krig,avspärrning och i viss utsträckning även andra kriser tillhandahålla de varoroch tiänster som behövs för landels försörjning och försvar. Det ekonomiskaförsvaret innefattar alla de personella och maleriella resurser saml all denverksamhel i övrigt som krävs för atl uppnå en lillfredsslällandeförsörjningsberedskap. Sålunda ingår beredskapsålgärder som bl. a. berörråvamproduktion, industriell förädling, handel, försörjning med energi ocharbetskraft, transporiverksamhel, väghållning, posl- och bankväsende m. m. En vägledande princip i beredskapsplaneringen äratt den som ansvarar för en viss för det ekonomiska försvaret betydelsefullverksamhel i fred också bör ha ansvar för denna verksamhet i kris och krig.Härigenom möjliggörs en smidig övergång från freds- lill kris- ochkrigssamhälle. Överstyrelsen för ekonomiskl försvar (ÖEF) svarar för dennödvändiga samordningen och för sådana ålgärder som inle naluriigen faller inomannan myndighels ansvarsområde. De planeringsförutsättningar som gäller för delekonomiska försvaret skiljer sig på flera sätt från vad som gäller för delmiliiära försvaret och civilförsvaret. Avgörande för våra möjligheter attupprätthålla vikliga samhällsfunktioner under kriser och krig är det svenskasamhällets och i synnerhet näringslivels kapacitet vid aktuell lidpunki ochdess förmåga lill snabb anpassning och omställning vid olika krissituationer.Slaten förfogar bara delvis över dessa resurser i fredstid. Inte heller kannäringslivels utveckling på korl sikl nämnvärt påverkas. Verksamheten i fredinom det ekonomiska försvarel beslår lill väsentliga delar av ålgärder somsyflar till alt i 1 1976/77. Prop.1976/77:74 2 krissituationermöjliggöra fortsatt nödvändig verksamhet i det svenska samhället saml atl ikrig stödja våra försvarsansträngningar. Dessa åtgärder ulgörs avkompletteringar av näringslivets resurser m. m. av olika stödåtgärder för atlbehålla produktionskapacitet samt av planering av verksamheten vid krisereller i krig. Sedan början av 1970-lalet har inom del ekonomiskaförsvaret bedrivits försök med långsiktsplanering. ÖEFlämnade således är 1973 efter uppdrag av Kungl. Maj:i förslag till hur ettplaneringssystem skulle kunna uiformas. Maj:t uppdrog sammaår åt ÖEF att efter anvisningar av chefen för och isamråd med berörda myndigheter lills vidare bedriva försök medlångsiktsplanering. ÖEF lämnade således efter uppdrag av Kungl. Maj:iförslag lill hur ett planeringssystem skulle kunna uiformas. Maj:luppdrog åt ÖEF att efter anvisningar av chefen förhandelsdepartementet och i samråd med berörda myndigheier t. v. bedriva försökmed långsiktsplanering inom det ekonomiska försvaret. meddeladechefen för anvisningar för försöken. perspektivsludier (del 1 och 2) och programplanering inom det militäraförsvaret och civilförsvaret. tillkallade chefen förhandelsdepartementet sakkunniga med uppgift atl göra en översyn av . Vidare skulle de sakkunniga överväga vissakrisorganisalionsfrågor. De sakkunniga överiämnade i september 1976betänkandet (Ds H 1976:4) Ny organisation för ÖEF. tillkallade chefen förhandelsdepartementet sakkunniga med uppgift alt framlägga förslag lill programför beredskapslagring av oljeprodukter m. m. . De sakkunnigaöveriämnade betänkandet (SOU 1976:67) Beredskapslagring avolja, kol och uran. 1976/77:74 3 Perspektivstudier för det ekonomiska försvaret 2.1 Anvisningarför perspektivstudiernas fas 1 Regeringen uppdrog åt ÖEF all isamråd med berörda myndigheier lills vidare bedriva försök medlångsiktsplanering inom det ekonomiska försvarel. Chefen förhandelsdepartementet utfärdade , i samråd med övriga berördadepartementschefer, närmare anvisningar dels för långsiktsplaneringen iallmänhet, dels för de perspektivstudier som avsågs inleda försöksverksamheten. Bakgrund och allmänna principer för studiernaöverensstämde i huvudsak med motsvarande anvisningar för perspektivplaneringeninom det militära försvaret och civilförsvaret. Perspekiivstudiernas fas 1 skulle avse läget vid1990-talets början. Studierna av alternativa utformningar av del ekonomiskaförsvaret borde i största möjliga utsträckning bedrivas utan bundenhet lill1977 befintlig försörjningsberedskap. För studierna meddelades säkerhetspolitiskautgångspunkter samt betonades belydelsen av all beakta den svenskasamhällsutvecklingen inom de sektorer som är av betydelse förförsörjningsberedskapen. 1 anvisningarna angavs ett antal styrande kris- ochangreppsfall i form av olika exempel på fredskriser, avspärrningssilualioneroch krig. Vissa av dessa miljöer hade anbefallts också för del militäraförsvarets och civilförsvarets fas 1 -arbete. Däruiöver angavs utgångspunkt förstudier av särskilda krav på det ekonomiska försvaret avseende skydd motABC-stridsmedel, verkan mol överraskande angrepp, uthållighet ochförsörjningssiandard saml samordning inom totalförsvaret. Kostnaderna för deberedskapsåtgärder som erfordras i de alternativa utformningarna av detekonomiska försvaret skulle redovisas oberoende av om de belastar statsbudgeteneller ej. I kompletterande anvisningar meddeladessäkerhetspolitiska och ekonomiska förutsättningar för olika alternativ i frågaom del ekonomiska försvarels ulveckling 1977-1992. Härvid sammanfördes deyltre miljöerna till fyra kombinationer, vilka representerade olikaambitionsnivåer när det gällde svårighetsgraden i fråga om mål och uppgifterför det ekonomiska försvaret. Kombinationerna benämndes nivå 1, nivå 2, en nivåsom enbart var anpassad till fredskriser och en nivå som motsvarade de lolalakosinaderna för det ekonomiska försvarel under budgelårel 1973/74. 2.2 Perspektivstudiedel 1 för det ekonomiska försvaret ÖEFöveriämnade i oklober 1974 perspeklivstudie del 1 lill regeringen. Beträffande den yttre miljön anger ÖEF att det somi avgörande grad dimensionerar påfrestningarna på det ekonomiska försvaret i deolika kris-och angreppsfallen är störningar i utrikeshandeln. 1 samtiigamiljöexempel har antaganden rörande sådana störningar gjorts och legat lillgrund för Prop.1976/77:74 4 beräkningarnaavseende främst behovet av beredskapslagring. En annan faktor av betydelse förförsörjningsberedskapen är omfattningen och längden av stridshandlingar iSverige. Denna fråga har studerats i samverkan med militära experter. En del av planeringsansvaret hänför sig lilluppgifter som åligger det ekonomiska försvaret under de olika miljöernasefterkris- respektive efterkrigstider. Beträffande den inre miljön konstaterar ÖEF attverksamhelen lill sin övervägande del grundas på fredssamhällets tillgångar.Planeringen syftar till att komplettera samhällets resurser så atl desamhällsfunktioner som faller inom det ekonomiska försvarets ansvarsområde kanlösa sina uppgifter vid kriser och krig. 1 studien redovisas atl den ökade internalionellaintegrationen har lett till en genomgripande strukturomvandling av det svenskanäringslivet, vilket harökat känsligheten för stömingar i utrikeshandeln ochsårbarheten i krig. Industrin har blivit mer import- och exportberoende. Denrelativa minskningen av vamlagren inom såväl industri som handel medför alltillgången på främst industriråvaror enligt myndigheterna är otillräcklig föratt försörj-ningssäkerhelen skall kunna bibehållas vid stömingar i utrikeshandeln.Även en koncentration av produktion och handel till färre företag, ofta belägnai områden där risken för skador genom krigshandlingar är stor, ställer enliglÖEF ökade krav på åtgärder för att trygga varutillgången. En trend mot minskad bredd i det inhemskaproduktionssoriimentet och minskad flexibilitet hos produktionsapparaten harkonstaterats av ÖEF. Den innebär sämre möjligheterait tillverka hela detvarusortiment som krävs för folkförsörjningen och totalförsvaret. Dessaförhållanden, liksom även reduceringen av självförsörjningskapacilet inomvissa industribranscher, gör det enligl ÖEF nödvändigl alt vidta åtgärder förall bibehålla väsentlig produktion vid viss miniminivå och all vid behov kunnaöka inslaget av halvfabrikat och färdigprodukter i beredskapslagren. Likaså kanman behöva vidta ålgärder för alt kunna starta reservproduktion, återupptanedlagd produktion och öka otillräcklig produktion. De miljöförutsättningar som utnyttjats iambitionsnivå 2 karakteriseras av relativt långa skeden med lidvis myckellångtgående imporlstörningar. Särskilt har försörjningen under efterkris-respektive efterkrigstiden medfört behov av omfattande beredskapslagring.Beredskapslagringen överträffar avsevärt den som gäller enligl nuvarandeplanering. De väsentligaste beredskapsåtgärderna inom olikaområden sammanfattas nedan. För livsmedel erfordras beredskapslagring för attmöta produktionsbortfall på grund av stridshandlingar saml för att tillgodosebehoven av gödsel- och bekämpningsmedel jämte livsmedel. Åtgärderna inom beklädnadsområdet avser främstberedskapslagring för att tillgodose behoven av uthållighet inom textil- ochläderområdet samt Prop.1976/77:74 5 kreditslödål särskilt försörjningsvikiig industri. Inom energlomivdei erfordras beredskaisslagring föratl säkersiälla behovet av olja, oljeprodukter och uran. Vidare erfordrasskydd, främst bergutrymmen, för delar av lagren samt för vissakärnkraftaggregal. För övriga försörjningsvikliga va/o/erfordrasberedskapslagring för alt möla kraven på uthållighet avseende råvaror,halvfabrikat och vissa färdiga varor inom metall-, gummi- ochkemikalieområdena. Belräffande transporter erfordrasberedskapslagring, underhåll av bered-skapsmaleriel saml utbildning inom främstjärnvägs- och flygtransportom-rådena. Vidare erfordras reservbromateriel samtmateriel för lastning och lossning. Belräffande //ä/;5?e/-erfordras bl. a.arbetskraflsplanläggning, ulbildning av vapenfria tiänsteplikliga samtplanläggning för bank- och postväsendel. De årliga kostnadema förde åtgärder som erfordrasuppgår till ca 2 879 milj. kr. i prisläge 1974, varav ca 1 565 milj. kr. överstatsbudgeten, ca 210 milj. kr. över affärsverks driftbudget och ca 1 095 milj.kr. att bekostas av näringslivet. De förutsättningar som utnyttjas i ambitionsnivå 1innebär bl. a. att i vissa miljöer någon lagring för efterkris- ellerefterkrigstid ej planeras. Vidare är importstörningar kortare och mindreomfattande än i nivå 2. Detsamma gäller i viss utsträckning stridshandlingarnai . Kraven på försörjningsförmåga i nivå 1 har medförtbehov av beredskapslagring m. m. av en omfattning som kostnadsmässigt innebären fördubbling i jämförelse med nuvarande planer men endasl ca hälften avbehoven i nivå 2. De väsentligaste beredskapsålgärderna inom olikaområden sammanfaller i huvudsak med de som redovisas för nivå 2, men har mindreomfattning. De årliga kostnaderna för de ålgärder som erfordrasuppgår till ca 1 420 milj. kr. i prisläge 1974, varav ca 950 milj. kr. överstatsbudgeten, ca 110 milj. kr. över affärsverks driftbudget och ca 360 milj.kr. atl bekostas av näringslivet. 1 ambitionsnivån enbarl anpassad t'i\l fredskriserhar borisetts från övriga typer av miljöer. Detla har av ÖEF inte tolkats såatt del ekonomiska försvarets uppgifter i framliden skulle begränsas till attenbart kunna möta fredskriser. 1 stället bör enligt ÖEF förslaget ifredskrisnivån kunna utnyttjas för att bedöma resursbehoven om man antar att enfredskris kan utgöra inledning av de exempel på avspärrning och krig som legattill grund för behoven av beredskapsålgärder i övriga nivåer. Denna lolkning medför att vad avser behovet avberedskapslagring inga hänsyn tas till nu befintliga eller erhållnatillgångar. Beredskapsåtgärderna i denna nivå begränsas tillberedskapslagring, kreditstöd till viss industri och planläggning avkonsumtionsreglerande åtgärder. Deårliga kostnaderna för de åtgärder som erfordras uppgår till ca 625 milj. Prop.1976/77:74 6 kr.i prisläge 1974, varav ca 275 över statsbudgeten och ca 350 milj. kr. atlbekostas av näringslivet. Ambitionsnivånanpassad till oförändrade koslnader redovisas endasl som konsekvenser i siori ifråga om möjligheterna alt i början av 1990-ialei lösa de från samtliga miljöerhärledda uppgifterna. Försörjningen bedöms i samlliga exemplifieradefredskriser kunna tillgodoses i erforderlig utsträckning med undantag förbränsle och drivmedel i en av miljöerna. Vid avspärrning eller krig bedöms inteförsörjningen i något exempel kunna lillgodoses merän till i genomsnitt 50 %vid avspärrning och vid krig. Sådanaeftersläpningar i fråga om utbildning och materielanskaffning kommer att uppslåall det ekonomiska försvaret blir beroende av lång förvarning före eventuellaberedskapsperioder under vilken bristerna i dessa avseenden måste täckas. Äldreberedskapsmateriel måste utnyttjas, vilket ökar underhållskostnaderna. Möjligheterna för det ekonomiska försvaret all lösasina uppgifler kommer atl avsevärt reduceras och i vissa fall atl omöjliggörashävdar om delta alternativ skulle väljas som grund för det ekonomiskaförsvarets utveckling . 2.3Anvisningar för perspektivstudiernas fas 2 Chefen för gav i februari 1975anvisningar för perspekiivstudiernas fas 2. Syftetmed fas 2 var att redovisa alternativ i fråga om försörjningsberedskapensutveckling /78-1981/82 och att bedöma vilkakonsekvenser dessa utvecklingar skulle få när del gällde möjligheterna att nåde under perspektivsiudiens fas 1 för femionårsperioden /1992 uppställdamålen med vissa angivna ambitionsnivåer. Detsäkerhetspolitiska underiag som meddelats för fas 1 skulle gälla även fas 2.Del miljöunderlag i form av angreppsfall, krisfall m. m. som meddelats införfas 1 avsåg emellertid 1990-ialets början. Vid utformningen av olika alternativi ell kortare tidsperspektiv borde prioriteringarna mellan olika åtgärder byggapå siudieantagandet all krigsriskerna i på korl sikt är små, men attutvecklingen på är mera oklar saml atl riskema för någon form avfredskris på kort sikl kan vara stora. De alternativa handlingsvägarna för delekonomiska försvarels utveckling borde mol bakgrund härav utformas så atlrimlig försörjningsberedskap kunde erhållas i fredskriser och miljöer sommotsvarar dem som innefattades i nivå I under fas l-arbelel. Föreflerkris-(krigs)lid skulle vid otillräckligt resursulrymme inom aktuellekonomisk sludienivå endasl administrativ beredskapsplanläggning förutsättaserforderiig. Vid utformningen av alternativa handlingsvägar borde vidarehandlingsfrihel i möjlig mån behållas eller skapas föratt på Prop.1976/77:74 7 längresikl nå godtagbar effekl i samlliga för fas 1-arbetet angivna angrepps- och krisfall m. m. . Vid utformningen av olika av fredskriser motiveradeålgärder borde beaktas att de i del säkerhetspolitiska underiagel angivnafredskriserna endast utgjorde exempel. Andra tänkbara påfrestningar på vårförsörjning i samband med möjliga fredskriser skulle därför beaktas i fas2-arbetet. För alternativ på den lägsta ekonomiska studienivånborde belysas vilka förstärkningar av försörjningsberedskapen som under denärmaste fem åren av perspektivstudieperioden är möjliga . Detla borde samordnas med den motsvarande belysning som överbefälhavarenochcivilförsvarsslyrelsen skulle göra enligl till dem lämnade fas 2-anvis-ningar. För perioden /78-1981/82 skulle olikahandlingsvägar för det ekonomiska försvaret utarbetas och värderas i fyraekonomiska studienivåer nämligen ca 4 800, 5 500, 6 600 respektive 8 400 milj.kr. i prisläge febmari 1974. Härav fick högsl 2 500, 2 800 respektive 3 200milj. i de tre lägsla studienivåerna belasta statsbudgeten. Av dessa nivåeransågs nivån 4 800 motsvara en förlängning av kosinadernaför ekonomiskl försvar under /74 med tillägg av kostnader förbundna åtaganden avseende oljeinlagring 1977/78-1978/79. I samtliga handlingsvägar skulle inkluderaskonsekvenserna av redan av fallat beslut om utbyggnad av lager avråolja. Därutöver skulle undersökas möjligheterna atl inrymma en fortsattutbyggnad. I beskrivningarna av handlingsvägarna skullesärredovisas de ålgärder som primärt syftade till alt åstadkomma beredskap motfredskriser. Härvid skulle beaktas atl kraven på försörjningssiandard ifredskriser i många avseenden bör sättas högre än vid krig och avspärrning. 1 anvisningarna fastlades också metoderna förberäkningav kostnader och utgifter. 2.4Perspektivstudie del 2 för de ekonomiska försvaret ÖEFöverlämnade perspeklivstudie del 2 lill regeringen. Inledningsvis konstaterar ÖEF att de mål som gällerfram till 1977 för det ekonomiska försvarets olika funktioner harformulerats mol olika bakgrund. De beredskapslagrande funktionerna skall kunnasörja för folkförsörjningens upprätthållande från några månader för vissadelprogram ända upp till för andra. De övriga funktionernas mål saknari regel tidsbegränsningar och skiljer vanligtvis inte på olikaförsörjningshotande situationer. Målen är endast i undantagsfall formuleradeeller godkända av statsmakterna. ÖEF konstaterar vidare atl som följd av gällandeskilda mål och varierande måluppfyllnad det ekonomiska försvaret uppvisar enojämn beredskap. Medutgångspunkt i miljöunderiaget har olika handlingsvägar studerats Prop.1976/77:74 8 inomramen för den huvudidé till utveckling i stort som redovisades iperspektivstudie del 1. Handlingsvägarna innebär i princip en med de ekonomiskanivåerna växande förmåga atl möta olika typer av påfrestningar. Samtliga studerade alternativ har byggts upp ifrånett minimikrav på studerade försörjningsområden, vilket omfattar dels åtgärdersom bet ingas av grundläggande beredskapsuppgifter reglerade i instruktioneroch författningar, dels sådana uppgifler som betingas av andratotalförsvarsgrenars behov av understöd och samverkan. 1 syfte atl belysa intressanta omslagspunkier harÖEF utöver de fyra anvisade ekonomiska nivåerna (8 400, 6 600, 5 500 och 4 800)redovisat lösningar i nivåerna "4 800-I-" och "5 500-I-". 1avseende på ekonomiska resurser ligger de milt emellan "4 800" och"5 500" respektive "5 500" och "6 600". Medelsfördelningpå program inom respektive studienivå 5 500-1- 5 590 bränsle m. m. Nivå "5 500-f" har i studien utgjort eltutförligt dokumenterat referensal-lernativ. Redovisningen av övriga nivåer hargetts formen av avvikelser från referensalternalivel. 1 aliernativ ' '5 500+'' moisvarar uthålligheten ifredskriser 2 månaders (för bränsleprogrammel 3 månaders) nettoimport avförsörjningsvikliga varor. Anbefallt avspärrningsfall och samlliga studeradekrigssituationer kan mötas. För efterkrigstid beräknas endast resurser föradministrativ beredskapsplanläggning. Vissa brisler i fråga om alt läcka behovav utbildning och anskaffning av sådan materiel som tillverkas inom landetmåsle dock accepteras. Prop.1976/77:74 9 Nedan redovisas i stora drag de beredskapsåtgärder,som är av särskill stor betydelse för att de ambitioner sorti hyss Har angettsskäll kunna uppnås. - beredskapslagring av gödsel- ochbekämpningsmedel, förädlade livsmedel samt livsmedelsråvaror. - beredskapslagring av råvaroroch hel- och halvfabrikat på textil- och läderområdet - medel för stöd ål inhemskproduktion (avskrivningslån och lånegarantier). - beredskapslagring av oljor,oljeprodukter och fasta bränslen - anskaffning av reserv- ochreparationsmateriel - byggnadstekniskt skydd förvissa elkraftanläggningar och delar av oljelagren. - beredskapslagring av råvaror,halvfabrikat och vissa färdigvaror inom främsl metall-, gummi- ochkemikalieområdena - forskning och utveckling isyfte att ta fram ersättningsmaterial och metoder för ersättningsproduktion - reservdelslagring samt maskineri "malpåse". - beredskapslagring, anskaffningoch underhåll av reservdelar och beredskapsmateriel saml ulbildning för attsäkerställa erforderlig beredskap och uthållighet - anskaffning avreservbromateriel och iransportmateriel - anordnande av skyddsmm ochövrigi byggnadstekniskt skydd. - utbildning av vapenfriatiänsteplikliga och personer inom frivilligorgani-salionerna - beredskapslagring ochplanläggning för bank- och poslväsendels verksamhet i kris och krig. 1 aUernativ "6 600" motsvararuthålligheten mot fredskriser 2,5 månaders (för bränsleprogrammel 4 månaders)nettoimport av försörjningsvikliga varor. Prop.1976/77:74 10 Beredskapsålgärderna i denna nivå överensstämmer iallt väsentligt med dem som redovisas i sludienivå "5 500-I-". Någraväsentligare brister i erforderliga beredskapsålgärder förekommer inte. 1 nivå "8 400" har ivå siudiealternativanalyserats (aUernativ 1 a och 1 b). Uthålligheten i fredskriser motsvarar ett antalmånaders nettoimport av försörjningsvikliga varor enligl följande Alternativ1 a 4 månader Alternativ1 b 3 månader Beredskapsålgärderna i denna nivå överensstämmermed dem som redovisais i nivå "5 500-f" med följande lillägg. Några brister i erforderliga beredskapsålgärderförekommer inte. En del (i alternativ 1 b en mindre del) av efterkrigstiden ivissa krigssituationer kan mötas med i fredslid anskaffade resurser. Stöd i fred lill försörjningsvikiig industri lämnasi syfte all säkerställa fortsatt produktion inom landei av försörjningsvikligavaror. Inom programmet Övriga varor avsätts medel för stödål inhemsk produktion (avskrivningslån och lånegarantier). 1 alternativ I b har del varit möjligt all i programmet Bränslen och drivmedel m. m. inrymma denutökade oljelagringen för fredskriser som enligt principbeslutskall genomföras lill (prop. En konsekvens av della är altuthålligheten mot fredskriser inom övriga program måsle begränsas lill endast2/3 av bränsle-programmets motsvarande uthållighet. En annan konsekvens är allmöjligheterna all tillgodose efterkrigstidens behov av fysiska resurser utöveradministrativ beredskapsanläggning blir starkt begränsade. Alternativ 1 a uppvisar en jämnare uthållighetmellan de beredskapslagrande programmen som efterkrigstidens behovav resurser kan tillgodoses i relativt stor utsträckning. ÖEF förordar därföralternativ I a. I alternativ "5 500" motsvararuthålligheten mol fredskriser 2,5 månaders (för bränsleprogrammet 3,5 månaders)nettoimport av försörjningsviktiga varor. Beredskapsålgärderna överensslämmer i alltväsentligt med dem som har redovisats i sludienivå "5 500-I-". 1 aUernativ "4 800+" motsvararuthålligheten mot fredskriser en månads (för bränsleprogrammet 2 månaders)nettoimport av försörjningsviktiga varor. Av angivna krigssituationer kanendast en mötas. Beredskapsåtgärderna överensstämmer i allt väsentligtmed dem som har redovisats i studienivå "5 500-I-": Prop.1976/77:74 M "4 800" har tre studieallernaiivanalyserats (alternativ 6 a, 6 b och 6 c). ' Uthålligheten mot fredskriser moisvarar ett antalmånaders nettoimport av försörjningsviktiga varor enligt labell. Alternativ6 a 3 månader 2 månader Alternativ6 b 4 månader" 3 månader Alternativ6 c 4 månader 4 månader " Däruiöver skall inrymmas den utökadeoljelagring varom beslutade . Avspärrningsfallel kan inle mötas i någolalternativ. I alternativ 6 a kan två krigssituationer mötas. Någrakrigssituationer kan inte mötas i alternativen 6 b och 6 c. 1 dessa bådaalternativ begränsas åtgärderna för atl möta avspärrning och krig till enbartadministrativa åtgärder. 1 alternativ 6 a överensstämmerberedskapsåtgärderna i huvudsak med dem som har redovisats för studienivå"5 500-I-". 1 alternativ 6 b och 6 c begränsas ålgärderna inomsamlliga program lill atl främsl avse - beredskapslagring (iförekommande fall) för fredskriser, - tillgodoseende av minimikravet. Detta innebär för främsl de beredskapslagrandeprogrammen att genomförd beredskapslagring för att möta avspärrningoch krig till stora delar måste omprövas. Detla har för berörda program lettlill omfattande omdisponeringar av de befintliga tillgångarna.