prop · G0031 · 1976-12-31 00:00:00 — Bestämmelsema om styrelsen iförslaget till ny kommunallag kan i huvudsak tillämpas också beträffande de specialregleradenämnderna. Härigenom vinner man inte bara i enhetlighet och överskådlighet.Framför allt blir tillämpningen av bestämmelserna enklare och därmedtillföriitligare. I PM II - IV föreslåsenhetliga modeller för hänvisning i specialförfattningarna till den föreslagnanya kommunallagen. Förslagen är något olika utformade beroende på om nämndenskall vara obligatorisk eller fakultativ och beroende på vilka jävs- ochproiokollsbestämmelser som skall gälla. Remissinstanserna har inte haft någrainvändningar mot de lösningar som har föreslagils. Ocksåjag anser alt förslagen är väl ägnade att ligga till grund för lag- Prop.1976/77:1 86 siiftning.Jag förordar att hänvisningsregeln i specialförfaiiningarna ges i principföljande lydelse. Ifråga om (särskild) -nämnd äger 37-47 SS kommunallagen (1976:000) motsvarandetillämpning. i vilken förvaltningslagensjävsbeslämmelser skall till-lämpas far hänvisningen till 44 S begränsas lillatl avse första styckets beslutförhetsregel. Beträffande de kommunalanämnderna flr hänvisningen till 38 och 40 SS begränsas, så att de bestämmelserom borgarråds valbarhet och tidpunkt för val som endast avser kommunstyrelsen iStockholm inte blir tillämpliga på övriga nämnder i . I frågaom de specialreglerade nämnderna i bör vidare bestämmelsernai 41 S om ordförande i nämnd undanias. 1 stället kommer då bestämmelserna i 53S om att kommunstyrelsen utser borgarråd till ordförande att gälla, omfullmäktige inte beslutar annat. Utöver de bestämmelser i den nya kommunallagensregler om styrelsen som jag har behandlat i det föregående (avsnitt 4.2)innebär hänvisningen att en rad ytteriigare bestämmelser om styrelsen blirtillämpliga på de specialreglerade nämnderna. Vissa av dem gäller redantidigare, andra införs genom den nya kommunallagen. Debestämmelser i den nya kommunallagen om styrelsen som kommer att gälla ocksåför de specialreglerade nämnderna är i konhei följande. Ledamöter ochsuppleanter väljs av fullmäktige eller till det antal somfullmäktige resp. bestämmer. Antalet ledamöter får dock inteunderstiga fem (37 S första stycket). Det blir obligatoriskt att utse minst ensuppleant. Fullmäktige resp. skall vid valet bestämma ordningenmellan suppleanterna (37 S andra stycket). Beträffande valbarhet till ledamoteller suppleant, verkan av att valbarheten upphör och rätt till avsägelse blirbestämmelserna i 9 S om fullmäktige och landsting tillämpliga. Därtill kommeraU verkschef hos nämnden inte är valbar till ledamot eller suppleant i nämnden(38 S första stycket). Ledamot och suppleant får rätt till ledighet för attfullgöra sitt uppdrag (39 S). Nämnderna väljs räknat från och medden året efter valår (40 S första stycket). Avgår nämndledamot somhar utsetts vid proportionellt val , inträder iledamotens ställe den suppleant som slår i tur enligl den ordning som harbestämts vid valet. Avgår annan ledamot, förrättas fyllnadsval för återstodenav tjänstgöringstiden (40 S tredje stycket). Fullmäktige resp. landstingetutser en ordförande, en vice ordförande och, om fullmäktige resp. landstingetbeslutar det, en andre vice ordförande bland nämndens ledamöter (41 S förstastycket). Fullmäktige resp. bestämmer ordförandenas mandattid. Omingen av ordförandena kan närvara vid sammanträde med nämnden, skall denna utseannan ledamot all för tillfället föra ordet (41 S andra stycket). Nämnden fårförordna ersättare för ordföranden, om han under längre lid är förhindrad attfullgöra uppdraget (41 S tredje stycket). Prop.1976/77:1 87 Nämnden bestämmer lid och plats för sinasammanträden. Extra sammanträde skall hållas när ordföranden anser atl delbehövs eller när minst en tredjedel av nämndledamölerna begär del (42 S förstastycket). Nämnden får kalla ledamot eller suppleant i fullmäktige resp.landstinget, i annan nämnd eller beredning eller tjänsteman hos den egnakommunen eller den egna landstingskommunen eller särskild sakkunnig all närvaravid sammanträde med nämnden. Om nämnden medger det, far den som har kallats tillsammanträdet delia i nämndens överiäggningar men inte i besluten (42 S andrastycket). Bestämmelsernai 16 S om suppleanlstjänstgöringi fullmäktige resp. gäller itillämpliga delar beträffande suppleant i nämnd (43 S första stycket). SuppleantfSr närvara vid nämndens sammanträden, även om han eller hon inte tjänstgör,och skall underrättas om tid och plats för sammanträde (43 S andra stycket).Nämnd är beslulför när fler än hälften av ledamöterna är närvarande (44 Sförsta stycket). I fråga om jäv för ledamot eller annan som handlägger ärendenhos nämnden skall antingen 18 S om jäv för fullmäktige resp. eller4 och 5 SS förvaltningslagen gälla. Jag hänvisar till vad jag haranfört i frågan (avsnitt 4.2.8). Den som är jävig skall lämna sammanträdet. I fråga om förfarandet vid fallande av beslut,prolokollföring, protokolls innehåll, justering, tillkännagivande av justeringoch reservation och vården av nämndens arkiv gäller bestämmelserna i 27, 30 och31 SS om fullmäktige resp. i tillämpliga delar för nämnden (45 Sförsta stycket). Nämndens protokoll justeras senast eftersammanträdel. Utöver ordföranden behöver endast en justeringsman utses.Nämndens protokoll och övriga arkivhandlingar skall vårdas och förtecknas.Närmare föreskrifter meddelas av fullmäktige resp. (45 S andrastycket). Bestämmelserna i 7 S förvaltningslagen om ingivande av handling ärtillämpliga i ärende hos nämnden (46 S första stycket). Delgivning med nämndensker med ordföranden eller den som enligt reglemente, instruktion ellersärskilt beslut är behörig att ta emot delgivning (46 S andra stycket).Fullmäktige resp. får antaga reglemente med närmare bestämmelseromnämndens verksamhet (47 S första stycket). Nämnden får med fullmäktiges resp.landstingets medgivande delegera ärenden till särskild avdelning av nämnden,till ledamot eller suppleant eller lill tjänsteman hos kommunen resp. landstingskommunen(47 S andra stycket). Framställning eller yttrande till fullmäktige liksomyttrande i anledning av besvär över nämndens beslut måste dock beslutas avnämnden samfällt. Beslut som har faltals med stöd av delegation skall anmälastill nämnden (47 S tredje stycket). Nämnden bestämmer i vilken ordning deltaskall ske. Jag förordar att dessa bestämmelser görstillämpliga även på de specialreglerade nämnderna: Jag vill framhålla all denya bestämmelser om styrelsen som jag har föreslagit i syfte att stärka denkommunala demokratin med denna lösning blir tillämpliga på hela detkommunala fältet. Prop.1976/77:1 88 Flertalet specialreglerade nämnder skall enliglmitt förslag vara fakultativa. Jag har redovisat min uppfattning om vadsom skall gälla i delta avseende (avsnitt 4.2.1). Bestämmelserna om inrättandeav fakultativa specialreglerade nämnder bör ges en enhetlig utformning i deolika special-författningarna. Jag förordar atl de utformas på följande sätt. Ivarje (landslings-)kommun skall finnas en -nämnd. (Lands-tings-)kommun fårtillsätta särskild -nämnd eller uppdraga åt annan nämnd att vara -nämnd. Har såej skett är kommunstyrelsen (förvallningsutskottet)-nämnd. Med denna lösning når man de syften som jagtidigare har redovisat, nämligen att ge kommunerna och landstingskommunernastörsta möjliga frihet alt utforma nämndorganisationen, som det klanframgår att den specialreglerade uppgiften är obligatorisk. förvaltningsutskottet ges ett ansvar i sista hand för verksamheten.Beträffande den verksamhet som ankommer på nykterhetsnämnden, familjebidragsnämndenoch (sociala centralnämnden), som ärobligatorisk, detta ansvar. I landstingskommun får sjukvårdsstyrelsen ansvareti sista hand för vissa verksamheter. Jag går över lill att redovisahur jag anser atl specialförfattningarnas bestämmelser om nämndernasorganisation och arbetsformer bör utformas. Brandlagens nämndbesiämmelser är relativt moderna.De förslag som jag har lagt fram i det föregående innebär därför ganskaobetydliga förändringar beträffande brandstyrelsens organisation ocharbetsformer. I korthet innebär förslagen atl kommunstyrelsen får ettsistahandsansvar för brandförsvarets angelägenheter. Kommunstyrelsen bliralltså brandstyrelse om särskild brandstyrelse inte inrättas och uppgiften inteanförtros annan nämnd. Fullmäktige för besluta om centraliseradpersonaladministration och egendomsförvaltning också för brandförsvarets del.Protokollen skall föras enligl reglerna i den nya kommunallagen. Frågan ombrandchefens rätt att närvara och delta i överiäggningarna avgörs avbrandstyrelsen. Härutöver gäller alt de förändringar i bestämmelserna omstyrelsen som förslaget till ny kommunallag innebär kommer att omfatta ocksåbrandstyrelse. Bestämmelser om byggnadsnämnd finns ibyggnadsstadgan. De förslag som jag har redovisat i det föregående innebär -utöver vad som följer av förslaget till ny kommunallag - följande. Prop.1976/77:1 89 Protokoll skall föras enligt bestämmelserna i den nyakommunallagen. Föredragandes ovillkoriiga närvarorätt slopas. Nämnden avgör ivilken utsträckning föredraganden och annan tillkallad utomstående skall fådelta i överläggningarna. Frågan om delegation prövas av kommunfullmäktige ochinte av . Nuvarande begränsningar i delegationsrätten behållsbortsett från förbudet att delegera beslut om framställning till regeringeneller . Delegation till tjänsteman kan avse även annan tjänstemanhos kommunen än den som är anställd hos nämnden. De bestämmelser om kallelse till sammanträde m. m.som finns i 5 S byggnadsstadgan saknar motsvarighet i kommunallagen och andraspecialförfaltningar. De bör kunna undvaras även här. Bestämmelser om skolstyrelse finns i skollagen. Deförslag jag har lagt fram innebär beträffande skolstyrelse - utöver vad somföljer av förslaget till ny kommunallag - följande. Möjligheten förkommunfullmäktige att uppdra ål annan nämnd än skolstyrelsen att haegendomsförvaltning om hand och atl handlägga olika personaladminislrativafrågor rörande annan personal än skolledare, lärare, skolläkare ochskolsköterska framgår nu av 8 S tredje stycket skollagen. Med den motsvarandebestämmelse som har tagits in i förslaget till ny kommunallag blir dennaföreskrift överflödig. Undantaget för vissa personalgrupper kommer därmed intelängre att stå i lag utan framgår av regeringsförfattningar somskolförordningen (1971:235) och förordningen (1971:424) om och statligvuxenutbildning. I förordningarna föreskrivs numera inte au skolstyrelsen ellerutbildningsnämnden skall tillsälta skolläkare och skolsköterska. Del bliralltså kommunfullmäktiges sak att avgöra om också dessa grupper bör omfattasav en eventuell centraliserad personaladministration. I övrigt innebär mina förslag atl frågan omskolchefens rätt och skyldighet au delta i styrelsens sammanträde prövas avskolstyrelsen. blir ändringarnahuvudsakligen av formell natur. för ett sistahandsansvarför landstingskommunens gymnasieskola. För särskild utbildningsnämnd reglerasorganisation och arbetsformer genom hänvisning till motsvarande bestämmelser omskolstyrelse. 4.3.4 och social distriktsnämnd 1 lagen om social centralnämnd m. m. finnsbestämmelser om inrättande av social centralnämnd och distriktsnämnd. Deförslag jag har lagt fram i det föregående innebär - utöver vad som följer avförslaget till ny kommunallag - följande. Prop.1976/77:1 90 Föreskriften att juridisk och medicinsk sakkunskapbör vara företrädd inom nämnden las bort. Rekommendationerna atl biträde avpersoner med juridisk och medicinsk sakkunskap bör anlitas och om atl minst enledamot i social distriktsnämnd bör vara ledamot av centralnämnden slopas.Delsamma gäller bestämmelserna om alt centralnämnden tillsätter sina egnatjänster och tjänster hos disiriktsnämnd och om all tjänst som är gemensam förcentralnämnd och annan nämnd tillsätts i den ordning som kommunen bestämmer.Samma regel finns i lagen (1953:228) om tillsättning av vissa befattningshavareinom socialvården. Jag förordar all denna lag upphävs. Föreskriften att i protokoll skall redovisas skälenför alla beslut ersätts med en erinran om bestämmelserna i 17 Sförvaltningslagen om motivering av beslut och i 14 S Qärde stycketbarnavårdslagen om utvidgad tillämpning av nyssnämnda bestämmelser iförvaltningslagen. Bestämmelserna om begränsningar i fråga om vad protokollskall innehålla fiyltas från 4 S till 3 S. Därvid anges uttryckligen allprotokoll alltid skall innehålla inte bara uppgift om närvarande ledamöter ochbeslutet i varje ärende utan också uppgift om reservation. Bestämmelserna om delegation utgår och därmed denbegränsning till enbart socialhjälps-, barnavårds- eller nyklerhetsvårdsärendensom f n. föreskrivs i 7 S. I stället gäller genom hänvisningar dels 47 S iförslaget till ny kommunallag, dels delegaiionsbestämmelserna i de trevårdlagarna. Detta anser jag vara en enkel och godtagbar lösning i avvaktan påden nya sociala lag som övervägs av socialutredningen. Bestämmelserna i 6 S ombeslut av ordförande i vissa brådskande fall tas bort. 1 stället görsmotsvarande bestämmelser i socialhjälpslagen och barnavårdslagen tillämpligagenom ändringar i 2 S. I socialhjälpslagen finns bestämmelser omsocialnämnd. Utöver vissa redaktionella ändringar innebär mina förslagbeträffande socialnämnd i stort sett delsamma som i fråga om socialcentralnämnd. Också ändringarna i barnavårdslagens bestämmelserom är av väsentligen samma innebörd som ändringarna i fråga omsocial centralnämnd. 1 fråga om förvaltningslagens tillämplighet gällersärskilda regler i barnavårdsärenden (14 S fiärde stycket). Någon särskilderinran om förvaltningslagens motiveringsbesiämmelse behövs därför inte ibarnavårdslagens prolokollsföreskrift. 1976/77:1 91 Bestämmelserom nyklerhetsnämnd finns inykterhelsvårdslagen. är fakultativ och utgörs, omsärskild nämnd inte har tillsatts, av socialnämnden, som i sådant fall skallutse en ledamot alt bereda och föredra nykterhelsvårdsärendena. Regeringen kanföreskriva alt särskild nykterhetsnämd skall tillsättas. Samtliga dessa bestämmelserbör ersättas av den enhetliga regel om inrättande av fakultativ nämnd som jagnyss har föreslagit. Något behov av en möjlighet att uppdra ål annan nämnd änsocialnämnden att vara nyklerhetsnämnd finns dock inte. Ändringarna i övrigt motsvarar i huvudsak dem somjag har redovisat i fråga om social centralnämnd. Härutöver kommer särskild nykterhetsnämndatl kunna utses proportionellt. Bestämmelsen om att såväl män som kvinnor skallingå i nämnden slopas. f. n. mycket begränsademöjligheter att delegera beslutanderätt vidgas efter mönster från lagen omsocial centralnämnd. Därutöver blir del möjligt atl delegera beslut omverkställighet av beslut om ivångsintagning i fråga om den som enligt 58 Sredan tidigare vårdas på allmän vårdanstalt. Bestämmelserna om hälsovårdsnämnd, som finns ihälsovårdsstadgan, är kanske de nämndregler som är mest detaljrika.Följdriktigt innebär mina förslag åtskilliga förändringar i denna nämndsarbetsformer. Utöver de ändringar som följer av förslaget till ny kommunallaginnebär mina förslag följande. Den nya kommunallagens valbarhets- ochprotokollföringsbestämmelser blir tillämpliga på hälsovårdsnämnd.Rekommendationen att läkare och veterinär bör ingå som ledamöter i nämndenslopas. Frågan om delegation prövas av kommunfullmäktige. Det nuvarande underställningsförfarandethos slopas alltså. Delegation kan ske till annan tjänsteman ikommunen än sådan som är anställd hos nämnden. Förbudet mot delegation i frågaom framställning eller yttrande till regeringen eller slopas. Närvarorättenoch -skyldigheten för distriktsläkare eller stadsläkare och ijänsleveterinäreller siadsveterinär slopas. Detsamma gäller närvarorätten för länsläkare ochlänsveterinär. Frågan om tillkallad sakkunnigs yttranderätt och rätt attanteckna avvikande mening lill protokollet prövas av nämnden. De olikabestämmelserna om kallelse till och underrättelse om sammanträde utgår. Bestämmelserna i 14 S 3 mom. lagen om djurskydd omnärvarorätt m. m. för länsveterinär och distriktsveterinär eller stadsveterinärsamt om rätt för att påkalla sammanträde med hälsovårdsnämnd lasockså bort. Prop.1976/77:1 92 Bestämmelserna om valnämnd, som finns i 3 kap.vallagen, är jämförelsevis modernt utformade. De förslag som jag har lagt framinnebär därför - utöver de ändringar som följer av förslaget till nykommunallag - i huvudsak endast två förändringar. Dels skallprotokoilföringsreglerna i den nya kommunallagen tillämpas i valnämnd, dels fårnämnden en möjlighet alt med kommunfullmäktiges medgivande delegerabeslutanderätt. Enligt 3 kap. 5 S vallagen är den som ärröstberättigad vid val lill och inte har fyllt skyldig attmottaga uppdrag som ledamot eller ersättare i valnämnd eller som valförrältare,om han inte har giltigt hinder. 1 fråga om ledamöter och suppleanter förordarjag att i stället bestämmelserna i den nya kommunallagen om rätt till avsägelsegörs tillämpliga. Det innebär atl fullmäktige skall befria ledamot eller suppleantfrån hans uppdrag, om han vill avgå och särskilda skäl inte talar däremot. Jag förordar vidare alt 3 kap. 5 S ändras så attden som är valbar till ledamot i valnämnden blir skyldig atl mottaga uppdragsom valförrältare, om han inte har giltigt hinder. Enligl min mening är detnaluriigt att skyldigheten atl mottaga sådant uppdrag omfattar dem som ärvalbara till ledamöter i valnämnden. Bestämmelserna i omöverförmyndarnämnd är helt nya. De trädde i kraft . Det finnsdärför ännu inga erfarenheter av hur bestämmelserna fungerar och jag har därföri det föregående (avsnitt 4.2.2) deklarerat att en översyn av dessa reglertills vidare för anstå. De ändringar som jag föreslår är därför - utöver vadsom följer av förslaget till ny kommunallag - av uteslutande formell natur. Bestämmelser om civilförsvarsnämnd finns i 41 Scivilförsvarslagen (1960:74, omtryckt 1975:712). Reglerna stämmer redan nu välöverens med de principer som jag har förordat i det föregående. En avvikelse äratl kommunfullmäktige kan uppdra åt annat kommunalt organ att vara civilförsvarsnämnd.Detta bör i enlighet med vad jag har anfört ändras till annan nämnd.Utöver vad som följer av förslaget till ny kommunallag inskränker sigändringarna lill att närvarorätten m. m. för civilförsvarschef tas bort, atlprotokollföringen skall följa den nya kommunallagens regler och lill atlnämndens allmänna förvaltningsansvar begränsas, om kommunfullmäktige harfattat sådant beslut som avses i 49 S i den nya kommunallagen, dvs. harbeslutat om central personaladministration eller egendomsförvaltning.Kommunstyrelsen skall vara civilförsvarsnämnd, om full- 1976/77:1 93 mäktigeinte har inrättat särskild nämnd eller uppdragit åt annan nämnd att varacivilförsvarsnämnd. Bestämmelser om beredskapsnämnd finns i 9 och 10 SSlagen (1964:63) om beredskap. Bestämmelserna stämmer i stort settöverens med bestämmelserna om civilförsvarsnämnd. De ändringar som jag föreslårhar också samma innebörd som i fråga om civilförsvarsnämnd. Bestämmelser om krislidsnämnd finns i 4 och 5 SSlagen (1973:861) om lokal kristidsförvallning. Även dessa bestämmelser ansluterväl till de principer som jag har förordat i det föregående. De ändringar somjag föreslår innebär därför - utöver vad som följer av förslaget till nykommunallag - i huvudsak endast alt de nuvarande begränsningarna i fråga om vadprotokoll måste innehålla tas bort. Bestämmelser om familjebidragsnämnd finns i 23-26SS familjebidragslagen (1946:99, omtryckt 1975:554). Också dessa bestämmelseransluter väl till de principer som jag har förordat. Mina ändringsförslag hardärför i fråga om familjebidragsnämnd i huvudsak inte annan innebörd än i frågaom civilförsvarsnämnd. En skillnad är dock att socialnämnden (sociala centralnämndeneller i förekommande fall disiriktsnämnd) ges ett sistahandsansvar förfamiljebidragsfrågorna. Vidare föreslår jag att den begränsadeproiokollföringen också i fortsättningen skall fö tillämpas i familjebidragsnämndliksom i andra sociala nämnder. Delta bör gälla vare sig nämnden har inrättatssärskilt eller familjebidragsärendena har anförlroils ål annan nämnd. Bestämmelser om krigshjälpsnämnd finns i 6 och 7 SSlagen (1964:47) om krigshjälp. De förslag som jag har lagt fram i detföregående innebär beträffande krigshjälpsnämnd detsamma som i fråga omfamiljebidragsnämnd. I 7 S finns en bestämmelse om beviljande av krigshjälpnär nämndens sammanträde inte kan avvaktas. Regelns utformning kan ge intryckav att sådan beslutanderätt skall utövas,av förtroendevald och tjänstemangemensamt. Jag förordar att bestämmelsen ändras så att del klart framgår altsådant beslut på nämndens vägnar kan fattas av ledamot och tjänsteman var försig. 1976/77:1 94 Bestämmelser om arbetslöshelsnämnd finns dels ilagen (1944:475) om arbetslöshelsnämnd, dels i arbetslöshetsnämndskungörelsen.1 lagen anges atl regeringen får förordna atl arbetslöshetsnämnd skall finnas.Sådant förordnande kan innefatta föreskrift om atl särskild nämnd skallinrättas. Om kommun inte inrättar särskild arbetslöshetsnämnd, skallkommunstyrelsen vara arbetslöshelsnämnd. kan vara gemensamför flera kommuner. I enlighet med vad jag har föreslagit bör dessa bestämmelserersättas med den enhetliga regeln om inrättande av fakultativa nämnder. Dettainnebär alt kommunen får tillsätta en särskild arbetslöshetsnämnd eller uppdraåt annan nämnd att vara arbetslöshetsnämnd. Endast om kommunen inte har vallnågot av dessa alternativ skall kommunstyrelsen vara arbetslöshelsnämnd. Jagförordar atl de närmare föreskrifter om arbetslöshetsnämnd som finns ikungörelsen och som inte kan slopas las in i lagen. Bestämmelserna om nämndensallmänna åligganden (2 S kungörelsen) kan föras över i huvudsak oförändrade.Föreskriften alt nämnden skall se till all hjälpverksamheten begränsas tillvad som påkallas av verkligt behov och särskilt iaktta atl verksamheten intekommer arbetsovilliga eller andra obehöriga lill godo kan enligt min meningundvaras. Utöver vad som följer av förslaget lill ny kommunallag innebär deändringar som jag tidigare (avsnitt 4.2) har föreslagit i huvudsak följandebeträffande arbetslöshelsnämnd. Bestämmelserna om antal ledamöter ochsuppleanter slopas liksom valbarhetshind-rei för ledamot eller suppleant iarbetsmarknadsstyrelsen eller länsarbetsnämnd eller tjänsteman vid dessamyndigheter. Valbarhetshindret för tjänsteman hos kommunen som ärredovisningsskyldig inför nämnden slopas också. De särskilda beslutförhets- ochomröslningsreglerna utgår. I stället kommer bestämmelserna om kommunstyrelsen iden nya kommunallagen atl gälla. Vidare slopas bestämmelserna om altföreträdare för eller m. m. och delta i nämndens sammanträden. Likaledes slopasdessa myndigheters rätt alt påkalla sammanträde med nämnden och alt fordra inhandlingar och uppgifter. bör tillhandahålla handlingar ochuppgifter får anses framgå av åliggandet att samarbeta med bl. a. myndighetervilkas verksamhet rör sysselsättningsfrågor. Bestämmelserna om slakthusslyrelse, som finns i 11S lagen om kött-besiktning m. m., knyter an lill den nuvarande kommunallagensbestämmelser om kommunallagsreglerad nämnd. Utöver de ändringar som följer avförslaget till ny kommunallag innebär mina förslag följande. Antalet ledamöterblir minst fem. Det blir obligatoriskt att utse suppleanter. Prop.1976/77:1 95 mäktigeskall utse ordförande och vice ordförande. Vidareskall protokollföringen ske enligt reglerna i den nya kommunallagen. Frågan omnärvarorätt för främste veterinären vid och stads- ellerlänsveterinären avgörs av slakthusstyrelsen. Några (a övergångsbestämmelserblir nödvändiga. Bestämmelser om sjukvårdsstyrelse ochsjukhusdireklion finns i.sjuk vårdslagen och i sjukvårdskungörelsen(1972:676). Utöver vad som följer av förslaget lill ny kommunallag innebär minaförslag beträffande sjukvårdsstyrelse och sjukhusdirektion i huvudsakföljande. Nuvarande bestämmelse att får beslutaatt förvaltningsutskottet eller avdelning av utskottet skall utgörasjukvårdsstyrelse utgår.