prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Frågan gäller omavtalet skall förlängas i oförändrad form eller förhandlas om. för handel och utveckling () Av de olika dagordningspunklerna för knötsdet största intresset till råvarufrågorna och skuldbörda.Skuldfrågorna hänsköts delvis till CIEC men de avses också på nytt blibehandlade vid ett möte på ministernivå med . Såvälunder förberedelserna för som under själva konferensenblottades de slora meningsskiljaktigheter som fortfarande finns mellanu-länderna och framför allt de större i-länderna i vad avser råvam-polilikenssyften, omfattning ocn inslmment. Siarkaprissvängningar på råvamsidan och den genom inflationen alltmer accentueradeprisuppgången på importvaror har stärkt u-ländernaskrav att ålgärder skall vidtas för all molverka en försämring av derasköpkraft. För alt uppnä detta kräver bl. a. omfattande ingrepp iprisbildningen på råvamområdet. En knytning av priserna på råvarortill prisutvecklingen på deras importvaror (s. k. indexering) avvisas dock avalla i-länder som orealistisk. Man visar däremot i varierande grad en öppenhetför att inom ramen för råvamavlal vidta prisjusteringar med hänsyn tillinflation och valutakursförändringar. I princip anser dock alla länder att enstabilisering av råvarumarknaderna är önskvärd. För många i-länder beror dettabl. a. på alt prissvängningarna kan leda lill otillräckliga investeringar påråvaruområdel i förhållande till den väntade globala efterfrågan på råvaror. Deråvaruprisstegringar som kan uppstå vid högkonjunktur kan bidra till en höjningav den allmänna prisnivån vilken tenderar att få en kvarstående elTekl ifärdigvarupriserna. Den sammanhållna behandling av ett stort antal produkter(det s. k. integrerade programmet) som har förberetts i och som har fulla stöd har dock av de större i-ländernamötts med tveksamhet. Dessa har också ställt sig avvisande lill engemensam finansieringsfond för köp, försäljning och lagring av råvaror iprisutjämnande syfte som vill se som en sammanhållande länk i delintegrerade programmet. 1976/77:100 Bilaga14 6 Trots dessa motsättningar lyckades uppnäenighet om ett förhandlingsprogram i . En förhandlingskonferens om engemensam fond skall hållas senast . Parallellt börjar man en seriemöten för att diskutera och förbereda avtal för enskilda råvaror. Förhandlingarnaom dessa varor skall vara avslutade . I sak innebar den uppnåddakompromissen att övergav sitt huvudkrav att redan vid konferensen (hprincipen om en gemensam fond erkänd mot att i-länderna accepterade idén om ettsammanhållet råvaruprogram och förhandlingar i fondfrågan. Frågan om tillgång till råvaror har under årelaktualiserats både vid IVoch i CIEC. Ett amerikanskt förslag omstudier rörande en internationell resursbank tillbakavisades i i enomröstning, där huvuddelen av dock lade ner sin röst. Inte heller iCIEC har förslaget rönt någon framgång. Konferensen antog vidare resolutioner omu-ländernas handel med industrivaror, överföring av teknologi, de minstutvecklade problem, ekonomiskt samarbete mellan m. m.Dessa ligger nu lill grund för det fortsatta arbetet inom bl. beslöt inrätta en ny kommitté för ekonomisktsamarbete mellan . Vidare beslöts att V skall äga rum . var medlem såväl i som i samtliga huvudkommittéer. De särskilda tullförmåner(s. k. tullpreferenser)för , som införde , omfattade en handelom totalt 408 milj. kr. jämfört med 380 milj. kr. beslöt att dels utsträckatullpreferenserna till ytteriigare ell antal produkler på livsmedelsområdet,dels göra ytterligare ett antal preferensberättigade, dels avskaffatullen på mest-gynnad-nationsbasis på bl. a. kaffe. Dessa beslul sattes i kraftvid årsskiftet. Den inledda försöksverksamheten medImporikontoret för u-landsprodukler (Import Promotion Office for Products fromDeveloping Countries, IMPOD) vilket är underställt harunder fortsatt all bygga upp sin service- och rådgivningsverksamhet.Särskilt samarbete har vidare inletts med sex . trädde två omförhandladeråvamavlal i krafl, internationella kaffeavtal och 1975 årsinternationella kakaoavtal. ratificerade båda dessa avtal den 7 juli1976. är f n. medlem i den intemationella kaffeorganisalionensstyrelse. Organisationenför ekonomiskt samarbete och utveckling () Det sedvanliga rådsmölet på ministernivå ägde mm ijuni 1976. Vid detla lillfälle förnyades den handelspolitiska deklarationenfrån (den s. k. "trade pledge"). Deklarationen innebär ettåtagande all söka undvika alt 1976/77:100 Bilaga 14 7 ensidigtinföra restriktioner för handel och löpande betalningar. Det blir en uppgiftför kommande minisiermöte att mol bakgrund av den ekonomiska ulvecklingen prövahuruvida behov fortfarande föreligger av ett särskill åtagande i denna ellerannan form. Vid ministermötet anlogs vidare en uppförandekodför multinationella förelag. Koden innehåller riktlinjer för dessa företagsverksamhet på en rad områden, såsom informalion, beskattning,konkurrensförhållanden, sysselsättning och teknologiöverföring. Beslutfattades även i fråga om principer för nationell behandling avutlandskonlrollerade företag och åtgärder för att främja eller hämmainternationella investeringar. Besluten kommer att följas upp i . Den ekonomiska utvecklingen kommer alt slå iblickpunkten för verksamhet även under innevarande år. Vid ministermötetfastställdes som mål för den ekonomiska politiken på medellång sikl atl sökauppnå en stabil tillväxt (5-5,5 96 åriigen för hela OECD-området fram till1980). Intensifierade kontakter kommer atl äga rum mellan de förkonjunkturpolitiken ansvariga i medlemsländerna. Slor uppmärksamhet kommer alt ägnasinflations- och arbetslöshelsfrågorna. Mångaav de frågor som har behandlats inom andra inlernalionella organ såsom ,eller i CIEC har förberetts i OECD-krelsen. Även underinnevarande år förutses en belydande arbetsinsats på detta område inom . Detinternationella energiorganet (lEA) har under verksamhetsåret bl. a. utprovatdet oljefördelningssystem för krissituationer som har byggts upp.Informationssystemet avseende den internationella oljemarknaden har förstärktsoch samarbetsprojekten på forsknings- och utvecklingsområdet har fortsatt. Motbakgrund av långtidsprognoser som pekar på kraftigt ökad oljeimport harspeciell uppmärksamhet ägnats frågan hur ett minskat beroende av import av oljaskall kunna främjas inom det långsiktiga samarbetsprogrammets ram. har arbetet på att avlägsna tekniskahandelshinder fortsatt. Som första land utanför har anslutitsig lill konventionen om ömsesidigt godkännande av inspektion avläkemedelslillverkning. Nederiänderna har anslutit sig lill överenskommelsen omömsesidigt godkännande av provning av fartygsulrustning. Samrådet mellan EFTA-länderna har under årelfortsall i frågor av gemensamt intresse i frihandelsavtalen med EG. Dettagäller särskilt lillämpningen av ursprungsreglerna. Jugoslavienhar deltagit med observatör i ell antal möten på expertnivå. Den industriella utvecklingsfond till förmån förPortugal, som beslutades , har godkänts av , , ,och . 1976/77:100 Bilaga14 8 1avvaktan på övriga länders godkännande har fonden satts i kraft provisorisktoch börjat sin verksamhet. En ändring av som innebär altPortugal för enskilda varor kan bemyndigas lillämpa föriängd lullavtrappningoch införa tullar för att skydda nystartad industri (s. k. uppfostringstullar)har trätt i kraft. Med anledning av de svenska importrestriktionernaför skor har i EFTA lämnal en omfattande redogörelse för den svenskaskoindustrins situation och dess roll i den svenska ekonomiskaförsvarsplaneringen liksom för de stödåtgärder som har vidtagits och planeras. Vid prövningen av de svenska åtgärderna kundeEFTA:s råd inle enas om ett medgivande för alt lillämpa kvantitativarestriktioner i detla fall. Rådet konstaterade att det ytterst är det berördalandei som har att avgöra innehållet i och syftet med sin försvarspolitik.Övriga EFTA-länder riktade en vädjan till att avskaffa restriktionernaeller att ersätta dem med åtgärder som bibehåller handelsförmånerna för andraEFTA-länder. Regeringen avser att meddela när dennuvarande importregleringen skall avskaffas. Ministermöten ägde rum i juni och november 1976.Under debatten om internalionella ekonomiska frågor vid juni-mötet underströkministrarna behovet av åtgärder som underslödde återhämtningen från den senastelågkonjunkturen. De betonade även nödvändigheten av en aktiv sysselsättningspolitik,inklusive selektiva ålgärder som syftar till ökad sysselsättning. Samtidigtansågs det vara väsentligt alt förhindra att inflationstrycket åter ökade ochatl fortsatt uppmärksamhet riktades mol de monetära problemen i väriden. Vid minislerrådsmötet beslöts att ensärskild konferens om sysselsättning, ekonomisk tillväxt och stabilitet skallhållas i den 14-15 febmari 1977 inom ramen för den till EFTA knutnarådgivande kommittén, som beslår av representanter för näringslivet ocharbetsmarknadens parter i EFTA-ländema. Europeiskagemenskaperna (EG) Enligt tullavvecklingsplanen i frihandelsavtalenmed EG görs den femte och sista tullsänkningen på . För elt antal varor, främst papper och stål, finnsi avtalen särregler som bl. a. innebär alt tullarna på dessa varor kommer allavvecklas i en långsammare takt. Dessa särregler ger också möjligheter för EGatl så länge tullavvecklingen pågår ta ul en högre tull pä den import somöverstiger vissa i avtalet fastställda kvantitetsramar (plafonder). Under delgångna året har kvantitetsramarna överskridils i fyra fall. Den 5 augustibeslöt kommissionen att den högre tullen skulle uttas på importen från Sverigeav papper under den plafond som avser vissl tillskuret papper. Den 5 oktoberfattades motsvarande beslut avseende plafonderna för skriv- och iryckpapper,annat 1976/77:100 Bilaga14 9 behandlatpapper samt för ferrokrom och ferrokiselkrom. Dessa beslul hade giltighet tillutgången av . EG har av konjunkturskäl beslutat atl för år 1976innehålla den sedvanliga ökningen om 5 96 av alla pappersplafonder. Ettmotsvarande beslut avseende ökningstakten för ett begränsat antalpappersplafonder förutses även för . Frihandelsavtalensförvaltningsorgan - de blandade kommittéerna för EEC- och CECA-avtalen - harunder sammanträtt . , som har attbehandla frågor som sammanhänger med den praktiska tillämpningen av avtalensurspmngsregler, har sammanträtt . har fattat trebeslut om ändringar i ursprungsreglerna i protokoll 3 till avtalet. Vid blandade kommitténs möten har parterna bl. a.diskuieral de svenska importrestriktionerna pä skor, avtalens regler omlivsmedelsindustriprodukter, priser på papper och pappersmassa, handeln medjordbruksvaror, situationen på stålmarknaden samt samarbetet mellan ochEG på områden som ligger ulanför avtalet. Samarbetet utanför avtalet bedrivs pä olika områden.Så har exempelvis ett samarbetsavial slulils mellan ochEuratom, varigenom den svenska fusionsforskningen associeras med Euratomsprogram på detta område. möttes för andra gångenmiljövårdsexperter från och för att diskutera problemav gemensamt intresse. Vid della möte behandlades bl. a. frågan omsvavelutsläpp i atmosfären. har fiskerättsfrågornadiskuterats mellan och med anledning av atl EG beslutatatt utvidga till 200 mils fiskezon i . Inom har arbetet under år1976 fördjupats och vidareutvecklats. Samarbetet omfattar snart sagt allasamhällsområden, såsom energi-, konsument-, regional- och miljöpolitik,arbetsmiljöområdel och turism. äger elt samarbele rum inomlagstiftnings- och kulturområdena samt i fråga om transport-, social- ocharbetsmarknadspolitiken. leds och samordnas arbetet isärskilda ämbels-mannakommilléer för varje område. Den bredd som kännetecknar det nordiskasamarbetet har föranlett all ta initiativ till utarbetandet avelt sammanhållande program för hela det nordiska samarbetet. Avsikien är atlförslag till elt sådani program skall färdigställas och föreläggas . Riktlinjer för samarbetet mellan ochNordiska ministerrådet har antagits vid ett möte i den 18 november1976 mellan sam- 1976/77:100 Bilaga 14 10 Fyra minislerrådsförslag har under år 1976överiämnals till . Dessa gäller en konvention om gränskommunaltsamarbete, ett socialpolitiskt arbetsprogram, ett arbetsmiljöprogram och ettarbetsprogram på byggsektorn. har antagit rikllinjer för elt vidgatsamarbele mellan och arbetsmarknadens parter. irädde överenskommelsen omupprättande av den Nordiska invesleringsbanken i kraft. Banken är föriagd lillHelsingfors och har inlett sin verksamhet. Den bör ha goda förutsättningar atlstärka ekonomi och genom lån och garantier möjliggörainvesteringsprojekt och främja export i nordiskt inlresse och därigenomstimulera lill ett närmare nordiskt samarbete inom näringslivet. En nordisk miljöskyddskonvention har anlagils somålägger myndigheterna att vid beslut om miljöskadlig verksamhet ta sammahänsyn till medborgarna i andra nordiska länder som lill det egna landelsmedborgare. Genom den nyinrättade ämbetsmannakommittén för biståndsfrågorerbjuds elt nordiskt forum för samråd även på biståndsområdet. De nordiska statsministrarna möttes i . På dagordningen stod bl. a. den ekonomiska situationen, detnordiska energi-och industrisamarbetet, särskilt perspektiven kring olje- ochgasförekom-slerna på den norska kontinentalsockeln, utvecklingen av alternativaenergikällor och de säkerhetsproblem som är förenade med kärnkraft saml dennordiska råvam- och resursutredningen vars försia kartläggande fas haravslutats . Statsministrarna var eniga om att arbetet snabbtskall föras vidare genom en precisering av de områden där elt djupare nordisktsamarbele är möjligl. har fattat beslut om att fr. o. m. år1978 överföra fyra nya nordiska organ lill den allmänna budgeten: Nordiskahälsovårdshögskolan. för odontologisk materialprovning,och Nordiska skogsarbeidsstudiernasråd. Arbetet på att skapa en större enhetlighet i finansieringen av detnordiska samarbetet kommer alt drivas vidare. har budgetproceduren förministerrådels allmänna budget ändrats så att ministerrådet i mars året förebudgetåret fastställer bl. a. den totala ramen för budgeten och s. k.indikativa ramar för de olika samarbetsområdena. Med ledning av dessa ramarförbereds sedan konkreia projekt och en slutgiltig tilldelning av medel skerkort före budgetårels början. allmänna budget för år 1977fastställdes . Den omfattar totalt ca 28,2 milj. norska kr. (1976:21 milj. norska kr. ), varav 8,4 milj. norska kr. avser utgifter förministerrådels sekretariat i (1976: 7,3 milj. norska kr.) och 18,5 milj.norska kr. avser medel till projekt och institutioner (1976: 13 milj. Dessasenare medel avser projekt och institutioner på praktiskt taget alla 1976/77:100 Bilaga14 11 samhällslivetsområden utom kultursektorn, för vilken ministerrådet har en särskild budget därmedel för del anvisas under huvudtitel. Vidfastställandet av de indikativa ramarna har ministerrådet prioriteratforsknings-och utvecklingssamarbetet på energiområdet, samarbetet påarbetsmarknadsområdet och arbetsmiljöområdel. andel i budgeten uppgårlill 42,9 96. FN:sekonomiska kommission för (ECE) Arbetet med olika handelspolitiska frågor har underår 1976 fortsalt inom ECE. Dessa aktiviteter syflar bl. a. lill all undersökamöjligheterna atl avveckla olika hinder för handeln inom regionen, framför allti vamutbylel mellan statshandelsländerna i öst och marknadsekonomierna i väst.Verksamheten sker främsl inom ECE:s handelskommilté samt i olika arbets- och expertgrupper.Särskill den del av arbelel som berör standardiserings- ochhandelsprocedurfrågor har elt betydande intresse. Slorl uirymme har ägnals diskussioner omdel multilaterala genomförandel av de avsnitt ur slutdokumentet från den europeiskasäkerhets- och samarbetskonferensen (ESK) som berör del ekonomiska samarbetet.Ärssessionen dominerades av denna fråga. godkändes i en rekommendation omskyddsåtgärder mot importen till av specialstål. Med anledning härav ägdeförhandlingar mm mellan och , varvid föreslog att etttreårsavtal skulle ingås om imporlkvoler för svenskt specialstål. ansågsig ej kunna acceptera ett sådant avtal. införde med verkan från den 14juni 1976 generella importbegränsningar för specialstål, varvid erhöllen kvot på 24 000 "short tons" för det första begränsningsåret. har förbehållit sig rätlen lill motåtgärderenligt GATT-stadgans beslämmelser. Det sätt på vilkel de amerikanskaimportrestriktionema tillämpades ställde de svenska slålexportörema inför sloraproblem. Risk för snedvridning och störning av handeln förelåg. Regeringen sågsig därför nödsakad alt från införa licensplikt förexporten av specialstål till . Efterytteriigare förhandlingar tillskapades en särskildimportkvot i för svenski kullagersiål om 7 000 "short tons".Kullagerstålet skulle eljest ha inräknats i den urspmngliga kvoten förverktygsstål. Ett nytt långtidshandelsavtal har under 1976undertecknats med . I delta nya avtal har, som en uppföljning avden europeiska säkerhets- och samarbetskonferensen i , intagitsavsnitt om bl. 1976/77:100 Bilaga 14 12 underiätlandeav afiarskontakler, ömsesidig informalion och upprättande avföretagsrepresentalion. Förhandlingar om ett sådant avtal har också inletts medBulgarien. har förhandlingar förts med , , ,, och inom ramen för bilateralahandelsöverenskommelser med dessa stater. Vidare ägde sedvanligahandelskonsullalioner mm med . Ettnytt längtidshandelsavial har även ingålts med . Inom ramen för de samarbetsavtal som harmed ell antal har kommissionsmölen ägt rum med ,, , och Libyska arabrepubliken. Vidare hölls ett fjärde möte med densvensk-japanska blandade kommissionen. Begränsningar avseende handeln med vissa tekovarorhar, liksom tidigare, gällt beträffande , , Republiken ,, , , , och . Varumässiga ändringarhar här genomförts. Som nytt begränsningsland har tillkommit , medvilket elt avtal ingicks . Det tidigare textilavtalel med harersatts av i administrerade importkvoter. har lill uppgift att handläggafrågor om handelspolitik och utrikes handel samt inrikes handel i den månsådana frågor ej ankommer på annan myndighet och näringsrätisliga ärenden iövrigt enligt särskilda beslämmelser. Utrikeshandelsfrågorna utgör den största delen avkollegiets verksamhet. De beslår huvudsaklingen av utredningsarbete ihandelspolitiska frågor och handläggning av import- och exportlicensärenden.Till de särskilda näringsrättsliga frågorna hör bl. a. auktorisering avrevisorer och - - även av tolkar och översättare. Krigsmalerielinspektionens kontroll avtillverkningen av krigsmateriel i landet omfattade /77 \23enskilda tillverkare. Tillverkningsvärdet för var 1 723 milj. kr., enökning med 237 milj. kr. har ca 1 400 utförselansökningar behandlals.Beviljade utförseltillslånd avser utförsel lill ell värde av ca750 milj. kr. Medelvärdet av krigsmalerielexporten var467 milj. kr. Prop.1976/77:100 Bilaga 14 13 Aktiebolaget och Svenskapenninglotteriet aktiebolag ökade sin omsättning del senaste verksamhetsåret. Omsättningen hos Tipstjänsl beräknasha uppgått lill 908 milj. kr. (805)'. Till statsverket beräknas 437 milj. (394) ha inlevererats, därav 179 milj. kr. (164) i form av lotterivinstskattoch s. k. radskatt. intäkter av lottförsäljningenunder beräknas ha uppgått lill 608 milj. kr. (554). Tolvnummeriotterier anordnades under årel och 8,3 milj. (7,0) lotter såldes. I delolv penninglotterierna såldes 20,7 milj. (19,5) lotter. Liksom under tidigareår anordnades ett särskilt lotteri för kulturella ändamål. Av penninglotterietsbmttoomsättning beräknas 295,6 milj. kr. (269,1) tillfalla statsverket. Häravutgörs 44,3 milj. kr. (40,3) av lotterivinstskatt. Regeringen har lämnatPenninglotteriet tillstånd alt framöver anordna 24 penninglotterier åriigenjämte de lolv nummerlotterierna. , som inrättades i avvaklanpå de förslag som lotteriutredning kommer all lämna, fortsätter sinverksamhet. Nämnden har fltt regeringens uppdrag alt noga följautvecklingen pä bingoomrädet och vidta de särskilda åtgärder som kan behövasför den fortsatta planeringen. Bakgrunden till uppdraget är de eventuellanegativa verkningar på bingomarknaden, som kan följa av att det delvisfolkrörelseägda befinner sig i ekonomiska svårigheier. 1972års lolleriutredning har avgett betänkandet (Ds H 1976:3) Enarmadebanditer. Där föreslås bl. a. all spel pä enarmade banditer med enkronasinsalsförbjuds och att spel med 25-öresinsats skall få anordnas enbart på livolineller i samband med offentliga nöjestillställningar i folkparker. Betänkandethar remissbehandlats och frågan bereds f n. i . exportråds uppgift är alt som centraltorgan planera, samordna och genomföra åtgärder för atl främja export. exportråd (SE) inrättades genomett avtal mellan svenska staten och allmänna exportförening (SAE). DenIjuli 1975 irädde elt nytt och inte tidsbegränsat avtal i kraft (prop. 12, NU 1975:9, rskr 1975:72). Den svenska exporten till harökat mycketsnabbt . 1 en departementspromemoria (Ds H 1976:6) har inovember 1976 lagts 'Siffror inom parentes gäller är 1975. 1976/77:100 Bilaga14 14 framförslag till ökade insaiser för svensk export till . Promemorianremissbehandlas f n. är en siarktspecialiserad form av kommersiell representation i ullandel med tyngdpunkten påinternationell marknadsföring. Organisationen består av 26 kontor och är tillstörsta delen koncentrerad lill industrialiserade länder. Den betjänar iprincip alla förelag. Organisationen leds och förvaltas av SE. Handelssekreterarorganisalionen föreslås förstärktmed ett kontor i . För alt ytteriigare stödja den mindre industrinsexportansträngningar föreslås insaiser inom tre områden, nämligen ökadsäljreseverksamhet, utbyggd konsulterande verksamhet till mindre företag päexportchefsnivå saml rabatterade priser på marknadsuppdrag hoshandelssekreterare. Anslagen till exportfrämjande åtgärder m. m.föreslås höjda med 5,6 milj. kr. Under /76 utfärdadeexporikreditnämnden statsgaranlier för exportkredit (garantiförbindelser) förelt belopp av 5 248 milj. kr., vilkel innebär en ökning sedan närmaslföregående budgelår med 1 949 milj. kr. eller med 59 96. Därutöver hargarantier ställts i utsikt (garantiutfäslelser) för ett belopp av 20 238 milj.kr. mot 18 441 milj. kr. avseende föregående budgelår. Av nämndens totala engagemang 24 079 milj. kr., perden , avsåg 2 648 milj. kr. garantier pä särskilt gynnsamma villkorvid export av betydelse för ekonomiska ulveckling, u-garantier.Totalbeloppet för garantiutfäslelser uppgick lill 15 624 milj. kr., därav 1 751milj. Under det senaste budgelårel har beloppen förgarantiförbindelser ökal med 50 96 och för garantiutfäslelser med 16 96. Av de uteslående garantiförbindelserna belöper sig3 514 milj. kr. på , 3 354 milj. kr. pä och 1 587 milj.kr. på övriga länder. Nämndens inkomster under /76 uppgicktill 99,7 milj. kr. mot 66,8 milj. kr. Av inkomsternautgjordes 67,0 milj. kr. av , 22,0 milj. kr. av räntor och 10,6 milj.kr. av återvunna skadebetalningar. Med anledning av skadefall utbetalades underbudgelårel 1975/76 ersättningar med 46,8 milj. kr. Nämndensadministrationskostnader uppgick till 4,0 milj. kr. sammanlagda reserver utgjordevid budgetårets slut 343,2 milj. kr., vilkel motsvarade ca 4,1 96 av uteståendegarantiförbindelser. Med anledning av regeringens förslag har riksdagenmedgivit (prop. 1976/ 77:26, NU 1976/77:12, rskr 1976/77:53) atl maximibeloppetför statens Prop.1976/77:100 Bilaga 14 15 betalningsansvari form av garanti för exportkredit ökas från . till 35miljarder kr. Av detta belopp reserveras . för garanligivning påsärskilt gynnsamma villkor vid export av betydelse för ekonomiskautveckling. I nämnda proposition lämnades en redogörelse för den starkaökningen av garantigivningen och de kraftigt ökade riskerför verksamheten som della medfört. Avsikten är all i fortsättningen i denåriiga budgetpropositionen lämna en utföriig redovisning av garantigivningenoch utnyttjandet av den av fastställda ramen. turistråd bildades som enstiftelse av svenska staten. och Landstingsförbundetoch började sin verksamhet . Rådet har till uppgift alt somcentralt organ planera, samordna och genomföra åtgärder för all främjamarknadsföring av turism i .