prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Utsikterna till en snar förbättring av deninternationeUa stålkonjunkturen och därmed en deciderad ökning avmalmefterfrågan förefaller att ha blivit mindre goda . Irelation tiU produktionsnivån torde stålverkens malmlager dessutom alltjämtvarit avsevärda vid slutet av 1976. För de svenska malmexportörerna tiUkommervidare att marknadsutrymmet för de fosforrika järnmalmskvaliteterna somvanligtvis utgör hälften av vår export kan tänkas bli begränsat 1977. En uppdragning av malmefterfrågan beräknas dockkomma till stånd åtminstone och en volymökningför den svenska järnmalmsexporten 19761977 på bedöms som trolig. Någon större förändring av de inhemskajärnmalmsleveranserna 1976 1977 förutses inte. Produktionen beräknas bli istort sett oförändrad under loppet av 1977 vilket innebär att en visslageravtrappning väntas ske. E.xportpriserna minskade något 19751976 efter detmycket kraftiga lyftet 19741975. De oväntade tecknen på tröghet i stålkonjunkturen som förmärktes ökar sannolikheten för en nedjuste- ring av kontraktspriserna på svensk järnmalm 19761977. Här har räknats med ett begränsat faU i exportpriserna räknat mellan helårsge nomsnitten 1976 och 1977. Det utomordentligt svaga efterfrågeläget försågverken' förbättrades successivt . Orderingången frånexportmarknaderna steg delvis till följd av att byggandet upphörde att minskaoch i flertalet länder t. o. m. ökade. synes även lageravvecklingenha upphört vUket verkat starkt kontraktivt på produktionsutvecklingen un- Tabell 4: 2 Försörjningsbalans för sågade ocb hyvladeträvaror 19751977 (barr- och iövträ) -6,2 -1,4 -0,7 -2,8 der första hälften av 1975. Återhämtningen av byggandet iVästeuropa synes dock för flertalet länder ha blivit tämligen blygsam. Undantaghärvidlag utgörs av och i viss mån Stor britannienoch . I utvecklades såväl bostadsbyggandetsom övrigt privat byggande relativt gynnsamt medan byggandet iStorbritannien och Danmark sjönk efter enkraftig uppgång under första hälften av året. Det mycket höga räntelägettillsammans med nedskärningarna i de offentliga utgifterna bidrog till dennautveckling, över lag synes byggandet i ha varit starkare för annatbyggande än för bostadsbyggandet. import av trävaror under 1976blev ändock totalt sett betydande. Lageromslaget i importörleden men sannoliktäven i förbrukarleden torde ha. bidragit kraftigt härtill. Orderingången till de svenskasågverken mattades av för att därefter sjunka.De priser de svenska producenterna på grund av sin höga kostnadsnivå såg sigtvingade att ta ut resulterade snabbt i fallande konkurrenskraft. Båda vårahuvudkonkurrenter och ökade markant sitt utbud på deneuropeiska marknaden och det tUl priser som väsentligt understeg desvenska. Denna priskonkurrens drabbade i första hand byggnadsvirke av ordinärkvalitet som dock utgör en stor andel av den svenska trävaruexporten. För dethögkvalitatiya byggnadsvirket var konkurrensen mindre besvärande. Dennautveckling innebar betydande marknadsandelsförluster ochexportleveransökningen kom 1976 att stanna vid från den låga nivån 1975. Den inhemska ordertiUväxtenupphörde vilket delvis får ses som en följd av attförbrukarlagren påfyllts under Prop.1976/77:100 Bilaga 1 Finansplanen 88 förstahalv.året, delvis kanske också som en följd äv att behovet av prisspekulativalagerinköp försvagats i och med det införda prisstoppet på sågadeoch hyvlade trävaror. För hela ökade hemmaleveranserna raed medanförbrukningen utvecklades svagare. Produktionen kom mot bakgrund avleveransutvecklingen att stiga något . Även under tredjekvartalet var produktionsnivån påfaUande hög vilket till en del kan sättas isamband med den kraftigt ökade tillförseln av importsågtimmer. För helåret 1976beräknas produktionen ha ökat i volym. Produklions-ochleveransutvecklingen medförde därmed en reducering avproducentlagren. väntas en gradvis försvagning avbyggandet i äga rum. Utsikterna förefaller dock något ljusare förgruppen annat byggande än för bostadsbyggandet. Utgångspunkten för exportprognosen1977 har varit de importprognoser som framlades vid . Där beräknades den samlade importen tUl de sjustörsta importiänderna, som också är huvudmarknader, minska med ca 1milj. m, eller med , vUket är en betydande kvantitet som inte kankompenseras på andra marknader. Dessa prognoser bygger emellertid på att enreducering av importörlagren skaU komma till stånd. Dessutom brukar importörländernavanligen underskatta skt importbehov. Detta synes i synnerhet gällaFörbundsrepubliken och där gruppen Övrigt byggande väntasstiga tämligen starkt . Däremot torde det brittiska importbehovet haöverskattats. Trots ett totalt sett sjunkande importbehov synes också utbudetpå den europeiska marknaden bli minst lika stort som . Detkanadensiska utbudet, som väntas öka , kan dock komma att begränsasmed hänsyn till den starka uppgång i byggandet som förutses för Japan.Finland, den enda konkurrent som i viss mån kan priskonkurrera med,planerar också öka sitt utbud . Sammanfattningsvis måste mankonstatera att förutsättningarna.för svensk trävaruexport 1977 inte är alltförljusa. Mot denna bakgrund hair den svenska exporten beräknats minska med 6 %19761977. Utrymmet för prisökningar torde härigenom bli begränsat.Leveranspriserna har antagits i stort sett vara oförändrade under loppet av1977. En viss ökning av den inhemska trävaruförbrukningenväntas ske , främst till följd av den emotsedda tillväxten ibyggnadsverksamheten. Leveranserna tiU hemmamarknaden kalkyleras dock öka svagareän då någon ytterligare ökning av förbrukarlagren inte förutses. Medoförändrade lager i producentledet leder ovanstående leveransantaganden produktionsökning på 19761977. Denna prognos ansluter sig tUlmellanalternativet för lönekostnadsutvecklingen . Enligt det lägreaUernativet skulle en något högre för- Bil.1 Preliminär nationalbudget 89 brukningav trävaror i byggnadssektorn kunna påräknas 1977 medan högalternativetimplicerar en något lägre trävaruförbrukning. Exportorderingången till pappers- ochpappvarnindustrin vände uppåt . Uppgången, som skedde från ensynnerligen låg nivå, förstärktes under loppet av första halvåret 1976.Ordertillväxten kom dock att mattas av tUl följd aven allmän dämpning i främst den Västeuropeiska ekonomin. Efterfråganpå papper och papp kom således att stiga mol slutet av 1975 isamband med en begynnande ekonomisk uppgång i . Dessutom torde lagren hos förbrukare och importörer i ha normaliserats under loppet av 1975 i och med de omfattande produk tionsbegränsningar som vidtogs . Efterfrågeökningen kom där med att direkt medföra ökade order hos pappersproducenterna. Under loppet av steg också pappersproduktionen i Väst med jämfört med . Även impor ten steg markant eller med . Takten i tUlväxten var såle des relativt stark men ägde åter igen en viss försvagning rum. Det nordamerikanska utbudet på världs marknaden synes ha varit relativt stort . I steg efterfrågan med produk tionsuppdragningar som följd. Uppgången accentuerades här av en efter frågeökning från förbrukarlagren vilka dragits ned kraftigt under reces sionen 1974/1975. Dessa torde härefter ha normaliserats eller början av 1976 med temporär efterfrågeförsvagning som följd, vilket så ledes medförde ett ökat utbud på världsmarknaden. Mot denna bak grund kom de svenska exportieveranserna att stanna vid en ökning på i volym 19751976. Leveranspriserna kunde i stort sett hållas uppe trots obalans mellan utbud och efterfrågan. Enklar förstärkning av hemmaefterfrågan kom också till stånd under 1976 vilketkan återföras på en ökad pappersförbrukning inom industrin samt ökade förbrukarlager. Även den privata konsumtionen ökade täm ligen starkt. Produktionen kunde under dessa omständigheter öka be tydligt. Lagerökningen medförde dock en större försiktighet . Pappersproduktionens uppgång torde härigenom ha stannat vid 19751976. Denutveckling som emotses beräknas innebära en fortsatt förstärkning avefterfrågeläget. Den försvagning i efterfrågan som kunde noteras under hösten1976 bedöms således ha varit temporär. Denprivata konsumtionen väntas också stiga tämligen starkt såväl i Förentastaterna som i . Även i förutses en ökning dock i ungefär sammatakt som . Konkurrensen på den västeuropeiska marknaden väntas ocksåminska då en ökande andel av det papper som produceras i väntasåtgå till att täcka det växande inhemska behovet. Under sådana omständigheterbör de svenska Prop.1976/77:100 Bilaga 1 Finansplanen 90 exportleveransernakunna växa högst väsentligt. Ökningen har satts till i volym 19761977.Även hemmaleveranserna väntas öka ytteriigare om än i klart lägre takt 1977 än1976. Anledningen härtill är att de svenska förbrukarlagren torde vara välfyllda vid ingången av 1977. Med en viss förutsatt lagerminskning leder ovanståenderedovisade kalkyler cch antaganden till en uppgång i pappersproduktionen med ca11 % i volym 19761977. Exportpriserna förutses mot bakgrund av den väntadeutbuds- och efterfrågeutvecklingen öka med räknat mellan årsgenomsnitten1976 och 1977. Prisökningarna torde dock vara mycket begränsade mot bakgrund av det utbudsöverskott som då ännu väntasföreligga. Den snabba uppdragningen av Västeuropaspappersproduktion har tvärtemot förväntningarna inte genererat någonbetydande ökning av massaefterfrågan. Visserligen vände orderingången uppåt motslutet av 1975 men uppgången skedde från en mycket låg nivå. Förbrukarlagren iVästeuropa som vid ingången av 1975 var mycket stora reducerades kraftigt underloppet av 1975. Vid ingången av 1976 torde de sålunda ha normaliserats ellertill och med legat under normal nivå. Den svaga efterfrågeutvecklingen under1975 parallellt med lageravtapp-ningen medförde ett mycket drastiskt fall i desvenska exportieveranserna. Dessa sjönk med i volym . Desvenska marknadsandelarna på föll likaså genom ett kraftigt ökatutbud av massa från . Produktionsneddragningen blev dock måttlig, ca 12 %vilket resulterade i en betydande uppbyggnad av massalagren. Dessa uppgick tillca 1,2 milj. ton vid ingången av 1976. Leveranspriserna på svensk avsalumassakunde dock i stort sett hållas uppe. Importen av papperscellulosa till ökadeunder 1976 med omkring 12 9ö, vilketär en förvånansvärt liten ökning med hänsyn tUl pappersproduktionen. Vad somuppenbarligen skett är att en bottenskrapning av köparlagren ägtrum, sannolikt till följd av väntade prissänkningar på massa. Prisnivån hardock i stort sett kunnat hållas uppe trots att de svenska producentlagren ävenunder ökade i inte obetydlig omfattning. som massaefterfråganvarit svag har utbudet på den västeuropeiska marknaden från varit stort.Den amerikanska pappersindustrin kunde inte absorbera det kanadensiska utbudetvilket var betydligt större 1976 än 1975 då strejker medförde betydandeproduktionsbortfall. Exportleveranserna från den svenska massaindustrin stegunder dessa omständigheter måttligt eller med 19751976. Utförselnunder ökade på såväl de västeuropeiska som de utomeuropeiska marknaderna.De svenska marknadsandelarna fortsatte dock att falla på . Den svaga efterfrågan medförde attbetydande produktionsbegränsningar fått vidtas. Produktionen beräknas haminskat med i volym 19751976 vilket tillsammans med en måttiig ökning avhemmaleveranserna resulterat i en fortsatt lageruppbyggnad. Lagren beräknasvid ingången av 1977 uppgå till ca 1,5 milj. ton. Marknadsutsikterna för svensk avsalumassa för 1977synes vara mycket goda. Produktionen av papper och papp väntas således stigaytterligare såväl i Västeiiropa som i . Utbudet avnordamerikansk massa kommer också säkerligen att begränsas lill följd av denamerikanska pappersindustrins stigande massabehov. En uppdragande inverkan påmassaefterfrågan torde även lagerutveck-ligen kunna utgöra. Ett behov avpåfyllnad hos förbrukarna kan sålunda förutses. Under dessa förutsättningar väntasden svenska massaexporten öka 19761977. Den produktionsökning som skulle kunna möjliggörasgenom detta leveransantagande torde dock vara begränsad med hänsyn tUl lagerutvecklingenhos massaproducenterna. En viss avtappning av de rekordstora massalagrenverkar sålunda medföra vissa produktionsbegränsningar även . Vissaproduktionsbegränsningar har också aviserats under början av året.Produktionen väntas öka , vilket implicerar en måttiig ökning avhemmaleveranserna. Leveranspriserna som i stort sett legat stUla under1975 och 1976 väntas ånyo öka. Ökningen har satts till räknat mellanårsgenomsnitten 1976 och 1977. Det ulbudsöverskott som väntas ligga kvar underåtminstone första hälften av 1977 torde medföra att prisökningarna under dennaperiod blir begränsade. Konsekvensernaför skogsbruket av den ovan redovisade produktions- Tabell4: 3 Försörjningsbalans för rundvirke 19751977 Fast mätt utan bark (barr- ochlövträ) -6,0 -1,5 -13,0 -2,7 -2,7 -7,7 -5,2 -30,0 1,7' -2,3 -5,2 Prop.1976/77:100 Bilagal Finansplanen 92 utvecklingenför skogsindustrierna sammanfattas i tabell 4: 3. Förbrukningen av rundvirkeberäknas sålunda ha ökat 19751976, med en större ökning försågtimmer än för massaved. Lagren av massaved steg för andra året iföljd beroende på i första hand omfattande driftsinskränkningar inommassaindustrin. Även den kraftigt minskade massavedsexporten tillföljd av fortsatt låg aktivitet inom den norska massaindustrin torde habidragit härtill. Också importen av massaved sjönk medan en förvånansvärtkraftig ökning av sågtimmerimporten kom till stånd. väntas förbrukningen av rundvirke ökamed , med en större ökning för massaved än för sågtimmer. Lagren av massaved beräknas härigenom komma att minska påtagligt . Några större förändringar av den svenska importen och exporten av rundvirke förutses inte. Skogsavverkningarna beräknas härigenom kom ma att minska 19761977. ' Produktionen inom petroleumraffinaderierna in. m.drogs upp markant i samband med att betydandekapacitetstillskott togs i bruk. Produktionstillväxten fortsatte dock i avsaktande takt vilket kom att medföra att produktionen ökade närmare17 % mellan årsgenomsnitten 1975 och 1976. Tillförseln av raffinerade produktertilL den svenska marknaden steg emellertid endast med ett par procentenheter19751976 då importen kom att fortsätta att minska. Importens andelav tillförseln till den svenska marknaden av raffinerade produkter sjönk därmedfrån 1976. Främstbidragande till den totalt sett måttliga förbrukningsökningen 19751976 var ettfortsatt fall i industrins tjockoljeförbrukning. Däremot steg förbrukningenmarkant vid de oljeeldade värmekraftverken som i ökad utsträckning fick tas ianspråk för att täcka det växande elkraftsbehovet. Produktionen vidkärnkraftverken fortsatte visserligen att stiga men vattenkraftproduktionenminskade till följd av en låg vattenlillrinning. Vidare steg bensinkonsumtioneni förhållandevis hög takt som kall väderlek resulterade i en ökadanvändning av. eldningsoljor för uppvärmningsändamål. beräknas totala förbrukningen avpetroleumprodukter öka endast svagt. Industrins tjockoljeförbrukning förutsesbli i stort sett oförändrad jämfört med . Förutsatt normal väderlek väntasvidare förbrukningen av tunna eldningsoljor öka blygsamt. Däremot tordebensinkonsumtionen växa i ungefär samma takt som 1976. Produktionen inomraffinaderierna beräknas endast öka ett par procent 1976 1977. Inkluderas ettsannolikt behov av en viss uppbyggnad av lagren av petroleumprodukter beräknasimportbehovet (i meUanalternativet) komma att stiga 19761977. Med detlägre lönekostnadsalternativet beräknas industriproduktionen och därmed ocksåimportbeho- Bil.1 Preliminär nationalbudget 93 vetav petroleumprodukter bli något högre. Det motsatta förhållandet gäller dethögre lönekostnadsalternativet. Efterfrågeläget för järn- och stålverken, somförsämrades drastiskt under loppet av 1975, förblev mycket svagt också under1976. Visserligen vände orderingången markant uppåt under senare delen av1975, men uppgången kom från en synnerligen låg nivå och expansionen varadeendast en bit in på 1976. Under återstoden av 1976 har efterfrågan snarastvisat en vikande tendens. En fortsatt minskning av de vid ingången av 1976mycket små orderstockarna skedde över året. Detta innebar likväl en markantuppbromsning jämfört med den drastiska reducering som ägde rum under loppet av1975. Denökning av orderingången soni trots allt skett från bottenniyån kan till största delen hänföras till ökad efterfrågan frånutlandet. Den förstärkning av den internationella stålefterfrågan som ägderurn ; och början av 1976 torde huvudsakligen havarit en effekt av att lageruttömningen i förbrukarleden upphörde somstålförbmkningen slutade att falla. Den markerade uppbromsning som ägde rumunder hösten, 1976 indikerar också att den faktiska förbrukningen fortfarandeutvecklas svagt. Efter att ha faUit mycket snabbt under loppet av 1975 kom desvenska exportleveranserna att vända uppåt en bit in på 1976. Takten itillväxten blev emellertid måttiig och ägde återigen enviss försvagning rum. I volym kom exporten därmed att minska med mellan1975 och 1976. Den under större delen, av 1976 uppåtriktade exportkurvan vartill stor del en följd ay en' expansiv utveckling på den amerikanska marknaden.Även till skedde en relativt betydande uppgångmedan utveckUngen till övriga blev klart svagare. TUlöststatsländerna reducerades exporten påtagligt under loppet av 1976. Denförbättring i avsättningsläget som noterades medförde att priserna kunde höjasunder 1976. Leveranspriserna vände uppåt efter atttidigare ha uppvisat ett måttUgt och relativt kortvarigt pris-faU. DengenomsnittUga prisnivån kom därmed i att bli endast obetydligt lägreän 1975. Leveransernatill hemmamarknaden, som föll snabbt under loppet av 1975, fortsatte attreduceras under loppet av 1976 även om takteii bromsades upp över året. Deninhemska förbrukningen av stålreducerades som en följd av en starkt, vikande produktionsutvecklinginom verkstadsindustrin och varven. MeUan 1975 och 19,76 skedde också ettstarkt negativt lageromslag inom varven. Handelns .lager drogs däremot uppkraftigt . Främst som en följd härav skedde ettomslag i importutvecklingen i böi;jan av 1.97.6 och importen ökade markantfrån den låga nivån vid slutet av 1975. Ökningstakten dämpades dock mot slutetav året och blev därigenom ej krafr Prop.1976/77:100 Bilagal Finansplanen 94 tigareän att en volymmässig tillbakagäng på ca 6 å ägde rum mellan helåren 1975och 1976. De svenska stålverken var lika fullt utsatta för ettstarkt konkurrenstryck på hemmamarknaden och importens andel av totalatillförseln steg markant rnellan 1975 och 1976. Produktionen inom stålverken, som drogs ned snabbtunder loppet av 1975, fortsatte att falla en bit in på 1976. Under andrakvartalet 1976 vände produktionskurvan markant uppåt men bromsadesökningen upp. Produktionen beräknas därmed ha faUit med mellan 1975och 1976. Trots denna avsevärda produktions-neddragning och en bitin på 1976 skedde en massiv uppbyggnad av producenternas lager av halvfabrikatoch färdigvaror. I mycket stor utsträckning kunde detta ske med hjälp av detstatliga lagerstödet. Lageruppbyggnaden av halvfabrikat kom att upphöra drastisktmellan halvåren 1976 vilkel liU stor del utgjorde en bieffekt av masugnshaveri.Men även för färdigvarorna skedde en betydande uppbromsning ilageruppbyggnaden mellan halvåren 1976. Tillgrund för bedömningen av stålverkens leveranser till exportmarknaderna under1977 ligger ett anlagande om att den iiiternationella stålefterfrågan, efterden uppbromsning som skedde , kommer att uppvisa enfortsatt expansion. Denna förbättring väntas huvudsakligen komma till ståndunder senare delen av 1977 och då som en följd av en mer allmän uppgång iinvesteringsverksamheten. Enligt den av i oklober1976 insamlade exportenkäten räknar de svenska stålverken med en kraftigexpansion av exportleveranserna .Tillväxten i löpande priser väntasuppgå till 19761977. Denna expansiva utveckling väntas företrädd påi stort sett samtliga marknader. Endast till öststatsländerna räknar företagenmed en klart långsammare tiUväxttakt. Ett flertal faktorer talar emellertidför att företagen har överskattat utvecklingen, bl.a. stålverkens synnerligensmå orderstockar, ett mycket skärpt konkurrenstryck samt ett lågtkapacitetsutnyttjande inom stålindustrin internationellt. Härtill kommer attstålkonjunkturen fortsatte att försvagas efter enkätens insamlande. Enbetydande nedjustering av företagens förväntningar har sålunda förefallitrnotiverat. I volym räknat förutses exportökningen stanna vid 19761977och med tyngdpunkten i uppgången på . Prisstegringstaktenväntas bli dämpad för ätt därefter i samband med detförstärkta avsättningsläget komma att tillta . Därmedväntas exportpriserna öka med 8 ä . Deninhemska förbrukningen väntas fortsätta att visa svag utveckling.Orsakerna härtill är främst en fortsatt reducering av såväl produktionsvolymsom lagerhållning inom varven. tas en viss om än obetydlig produktionsökning äga rum inomverkstadsindustrin samt inom övriga stålkonsumerande branscher. I samband medstigande förbrukning beräknas också en vissuppbyggnad av ståUagren komma tUl stånd inom dessa branscher samt inomhandeln. Denna utveckUng väntas resultera i en mindre ökning av importen medanstålverkens leveranser till hemmamarknaden närmast beräknas stagnera mellan1976 och 1977. Ovan relaterade efterfrågebildmedger endast en mindre ökning av produktionen inom stålverken 19761977.Produktionsökningen väntas sålunda stanna vid 19761977 i synnerhet somproducenterna torde vara inriktade på viss reducering av sina egna lager. Produktionsutvecklingenförutses därmed tendera nedåt och inteförräii väntas en produktionsuppdragning komma tillstånd. Dessa beräkningar är förenliga medmellanalternativet för lönekostnadsutvecklingen. Enligt det lägrelönekostnadsalternativet erhäUs en högre inhemsk förbrukning av järn och stålhuvudsakligen söm en följd av ökad aktivitet inom verkstadsindustrin och byggnadsverksamheten.1 det högre lönekostnadsalternativet erhålls en lägre inhemsk förbrukningeftersom effekterna då verkar i rhotsatt riktning. Tabell 4: 4 Försörjningsbalans för verkstadsprodukter,exkl. -3,0 -1,7 -8,1 -5,7 -4,6 -2,6 -0,4 -4,7 -4,4 -2,8 -1,7 ' Produktionen framkommer somsaldot i balansen och avviker från statistiska csntralbyråns årsberäkningaröver produktionsutvecklingen. Försörjningsbalansens produktionsökning förprognosperioden korrigeras därför i enlighet med mönstret för tidigarekonstaterade avvikelser. Prop.1976/77:100 Bilagal Finansplanen 96 Huvuddelen av ickejärnmetallverkens produktion gåri form av insatsvaruleveranser tUl den inhemska industrin, men ca 1/3 avproduktionsresultatet finner avsättning på exportmarknaderna. Industrins förbrukning av ickejärnmetailerstagnerade som vikande internationell efterfrågan medfördeen minskning av exportvolymen. Det försämrade avsättningsläget ledde till enkraftig produktionsminskning på 19741975. Markanta fall noterades i bådee.\port- och importpriserna 19741975. Den inhemska efterfrågan på ickejärnmetailer förlöpande förbrukning minskade 1976 och ett negativt omslag synes ha skett ilagerhållningen av ickejärnmetailer. Importvolymen torde även ha minskat förhållandeviskraftigt 19751976. En inte obetydlig ökning av exportvo-lynien från dennedpressade nivån 1975 kom till stånd 1975-1976. En viss produktionsökningsynes ha skett 19751976 trots den matta inhemska efterfrågan. Såväl den inhemska efterfrågan somexportefterfrågan förutses expandera endast måttligt under loppet av 1977 ochproduktionsökningen torde bli begränsad även 19761911. Efterfrågan på verkstadsindustrins (exkl. varv)produkter nådde ett , bottenläge . Orderingången hade varitavtagande , då den vände uppåt . Uppgångenfrån exportmarknaden blev emellertid försiktig och tvekande under resten avåret. Även från hemmamarknaden var ökningen av beställningarna relativtblygsam. De starkt reducerade orderstockarna hade ännu mot slu tet av 1976inte börjat växa. Verkstadse.xporten föll kraftigt 19741975, delsberoende på den djupa internationella lågkonjunkturen och dels på den kraftigahöjning av exportpriserna på svenska verkstadsprodukter som skedde i relationtill världsmarknadspriserna.