prop · G003141 · 1976-12-31 00:00:00 — Domstolen kan också stadfästa förUkning utanatt hålla huvudförhandling (4 kap. 10 §). I sådana fall är domstolen domför medden mindre sanunansättningen, ordföranden och en ledamot för varderaarbetsgivarsidan och arbetstagarsidan (3 kap. 7 §). Som närmare utvecklats iavsnitt 4 kan det finnas skäl att ändra dessa regler om domstolenssammansättning på det sättet att ordföranden ges rätt att träffa vissahithörande avgöranden under förberedelsen. Mål som fullföljs till arbetsdomstolen genom vadföretas till avgörande utan huvudförhandling, om ej mimtlig bevisning skallförebringas eller eljest särskilda skäl föranleder annat (4 kap. 15 §arbetstvistlagen). Besvärsmål avgörs utan huvudförhandhng. Domstolen är liksomannars när huvudförhandling inte hålles domför i den mindre sammansättningenenligt 3 kap. 7 § arbetstvistlagen. Om någon ledamot i den mindresammansättningen anser att huvudförhandling bör hållas i vademål skall det ske.De långtgående möjlighetema för arbetsdomstolen att såsom fullföljdsinstansavgöra mål på handlingama i en mindre sammansättning hänger samman med att manhar velat så långt möjUgt undvika att domstolen belastas med aUt det arbete somen fullständig överprövning av alla fullföljda mål skulle kunna komma attinnebära. Man har ansett sig kunna utan att sätta befogade rättssäkerhetshänsyni fara låta domstolens prövning bli en prövning i sak men begränsad till det materialsom förebragts i underrätten, dvs. de skriftliga bevis och de protokollfördaförhör som tagits upp där. 7 1976/77. Prop.1976/77:141 98 Unghar sagts böra ske om det vid arbetsdomstolens prövning av det skriftligamaterialet framstår som tveksamt om den muntliga bevisningen har bedömts påett riktigt sätt av underrätten eller om eljest avgörandet i arbetsdomstolenberor på vilken tilltro som bör sättas tiU viss bevisning när ändring kommer ifråga. Huvudförhandling har också sagts böra komma tiU stånd om ny muntligbevisning åberopas i arbetsdomstolen och domstolen finner denna bevisningkunna tiUåtas enligt vanliga regler för rättegången i högre rätt. Slutligen harhänskjutande till huvudförhandling sagts regelmässigt böra ske i fråga omtvister som rör större värden och tvister som är kollektivavtalsrättsligtfärgade eller som annars är av sådan principieU karaktär att det är befogatmed en prövning av domstolen i den sedvanliga sammansättningen (SOU 1974: 8 s.94 f., 213; prop. 1974: 77 s. 97, 190). Med denna avvägning har man velat uppnåbl. a. att domstolen skall endast undantagsvis behöva i sin störresammansättning befatta sig med tvister av ba-gatellartad natur, somden dock har möjlighet att pröva sådana tvister för vilka den genom sinspeciella sakkunskap och erfarenhet är särskilt lämpad. Vissa frågor under rättegången, bl. a. frågor ominterimisUskt förordnande, kan enligt 3 kap. 7 § arbetstvistlagen prövas avdomstolen i dess mindre sammansättning. Sakprövning av mål på handlingama förekommersålunda enbart i mål som fullföljts till arbetsdomstolen.Prövningen i sådana mål sker i domstolens mindre sammansättning enUgt 3 kap. 7§ i lagen. Det föreligger dock inte något hinder mot att prövningen hänskjutstill domstolen i dess större sammansättning utan att för den skull måletföretas till huvudförhandling. Ett sätt att förenkla handläggningen och spara införhandlingstid vore att bereda utrymme för avgörande i sak på handUngarna ävenav mål som behandlas av arbetsdomstolen som första domstol. Även om vissaarbetsrättsligt sett okompUcerade mål förs över till tingsrätt som första instansi enlighet med vad som har förordats i avsnitt 3 kommer det att finnas mål hosdomstolen i vilka man utan egentlig olägenhet bör kunna avstå från muntlighandläggning. Hit kan höra t. ex. vissa sådana mål om disciplinpåföljd enligt10 kap. 1 § lagen (1976: 600) om offentlig anställning som skall prövas avarbetsdomstolen. Ett annat exempel kan vara prövning av enbartpreskriptionsfrågor i den mån domstolen behandlar dessa som en del av saken imålet. Även i andra fall kan det tänkas att muntlig handläggning framstår somonödig, t. ex. när de faktiska omständigheterna är ostridiga och målet rörenbart en eller flera rättsfrågor. Det kan alltså sättas i fråga om intearbetstvistlagen med tanke på sådana mål bör tiUföras en regel om prövning isak utan huvudförhandling även när arbetsdomstolen är första domstol. En sådanregel skulle med de gällande bestämmelserna i 3 kap. 1976/77:141 99 7§ om domstolens sammansättning betyda, att prövningen fick göras av domstolen idess mindre sammansättning med möjUghet att i mer komplicerade fall hänskjutaavgörandet tUl den större sammansättningen. En sådan avvägning avdomförhetsregleraa ter sig lämplig även vid ett tillägg av det här ifrågasattaslaget till reglema om handläggningsordningen. Normalt bör det vara en fömtsättning för skriftUghandläggning i här åsyftade faU att båda parterna önskar sådan handläggning ochdomstolen finner den lämpUg. Med hänsyn till möjlighetema för part attmissbmka en regel som obetingat kräver båda parters medgivande till skriftlighandläggning, bör det dock ligga i domstolens hand att i undantagsfall beslutaom sådan handläggning även mot parts bestridande. De senaste årens reformarbete på arbetsrättens områdehar medfört en markant öknmg av måltillströmningen till arbetsdomstolen. Trotsfortlöpande personalförstärkningar är arbetssituationen vid domstolen f. n.ansträngd. Och domstolens arbetsbörda kan väntas öka ytterUgare, bl. a. somföljd av lagen (1976: 580) om medbestämmande i arbetslivet. Mot denna bakgmnd konstateras i promemorian attsärskilda åtgärder måste vidtas, om arbetsdomstolen i fortsättningen skallkunna fylla sin uppgift att snabbt slita uppkommande tvister påarbetsmarknaden. Promemorian innehåUer förslag till vissa åtgärder som syftartiU att minska arbetsdomstolens arbetsbörda, förenkla domstolens arbetsformeroch i övrigt underlätta domstolens verksamhet. Ett förslag går ut på att begränsamåltillströmningen till arbetsdomstolen, så att dess totala arbetsbördaminskar. EnUgt detta förslag skall i princip endast organisationerna påarbetsmarknaden kunna väcka talan direkt i arbetsdomstolen. Om en sådanorganisation inte vUl föra talan för en medlems räkning, får medlemmen i förstahand vända sig till tingsrätt med sin talan. Han kan aUtså inte som f. n. fåtalan prövad direkt av arbetsdomstolen. Vidare föreslås att anspråk somframställs vid tingsrätt i form av ansökan om lagsökning eller betalningsföreläggandeskall färdigbehandlas vid tingsrätten, även om anspråket visar sig varatvistigt. Målet skaU alltså mte som f. n. överlämnas till arbetsdomstolen närtvisten rör en organiserad arbetstagare. I båda fallen kan dock den som inte ärnöjd med tingsrättens avgörande överklaga detta till arbetsdomstolen.Sammanlagt beräknas dessa förslag leda till att den nuvarande måltUlströmningentill arbetsdomstolen minskar med . Ett annat förslag mnebär att arbetsdomstolen ifortsättningen skall kunna avgöra mera okomplicerade mål i en mindresammansättning, bestående av ordförande, en arbetsgivarledamot och enarbetstagar- Prop.1976/77:141 lOO n. avgörs sådana mål normalt i en större sammansättning, i vilken bl. a, tvåarbetsgivarledamöter och två arbetstagarledamöter ingår. Genom att färreledamöter behöver tas i anspråk i dessa faU kan domstolens totalaarbetskapacitet öka, som tyngdpunkten i den dömande verksamhetenkommer att Ugga på de mål för vilka domstolen genom sin specieUa sakkunskapoch erfarenhet är särskUt lämpad, EnUgt ett tredje förslag skaU arbetsdomstolen fåmöjUghet att meddela s, k, tredskodom mot part som uteblir från ett sammanträdeför muntUg förberedelse eUer huvudförhandling. Det innebär att domen gmndas påden närvarande partens uppgifter om omständighetema i målet utan att domstolenbehöver närmare pröva riktigheten av dessa uppgifter. Om den utebUvne partenanser att domen är oriktig kan han dock begära att målet prövas pånytt. Domstolen föreslås vidare få ökade möjUgheter att avgöra mål påhandlingama, alltså utan att någon förhandling håUs i målet. Förslagenavses träda i kraft , Lagom ändring i lagen (1974: 371) om rättegången i arbetstvister Härigenom föreskrives i fråga om lagen (1974: 371)om rättegången i arbetstvister dels att 2 kap, 1 och 57 §§, 3 kap, 14 och 69 §§samt 4 kap. 5 och 911 §§ skaU ha nedan angivna lydelse, delsatt i lagen skall införas en ny paragraf, 2 kap. 8 §, av nedan angivna lydelse. ArbetsdomstolenskaU som första domstol upptaga och avgöra tvist om kollektivavtal och annanarbetstvist, som avses i lagen (1976: 580) om medbestämmande i arbetslivet,samt arbetstvister i övrigt mellan arbetsgivare eller arbetsgivarorganisation,å etta sidan, och arbetstagarorganisation eller medlem i sådan organisation, åandra sidan. Att arbetsdomstolen även i annat fall än som avsesi första stycket prövar arbetstvist som första domstol, därom finns särskildabestämmelser. Gemensamtmed arbetstvist enligt första eller andra stycket får handläggas även annanarbetstvist mellan samma eller oUka parter, om domstolen med hänsyn till utredningenoch övriga omständigheter finner sådan handläggning lämplig. När skäl därtUlföreligger, kan domstolen åter särskilja målen. Arbetsdomstolenskall som första domstol upptaga och avgöra 1. arbetstvistmellan arbetsgiva re som har slutit kollektivavtal eller arbetsgivarorganisation som kärande och arbetstagarorganisa tion eller den som är eller, i tvist om kollektivavtal, har varit med lem i sådan organisation som sva rande, 2. arbetstvist mellan arbetsta garorganisation som kärande och arbetsgivare eller arbetsgivarorga nisation som svarande. Gemensamt med arbetstvist som avses i förstastycket får handläggas även annan arbetstvist mellan samma eller olikaparter, om domstolen med hänsyn tiU utredningen och övriga omständigheterfinner sådan handläggning lämplig. När skäl därtill föreligger, kan domstolenåter särskilja målen. 1Senaste lydelse 1976: 581. Har mål, som enligt 1 § skallupptagas och avgöras av arbetsdomstolen, väckts vid tingsrätt, skall det påyrkande av part överlämnas tUl arbetsdomstolen. Har talan i sådant målfullföljts till arbetsdomstolen, skall målet på yrkande av part utan stämningföretagas till handläggning där. Talan skall anses väckt vid arbetsdomstolen,när ansökan om stämning inkom till tingsrätten. Finner hovrätt eller högsla domstolenatt dit fullföljt mål rätteligen skulle ha fullföljts till arbetsdomstolen,skall målet överlämnas till denna domstol. Mot beslut varigenom mål överlämnats till arbetsdomstolenfår talan ej föras. Har annan domstol än högsta domstolen överlämnat målet,skall arbetsdomstolen, om den finner sig icke vara behörig, visa målet återtill den domstol som överlämnat det. Har talan väckts vid tingsrätt av den som är eller, itvist om kollektivavtal, har varit medlem i arbetsgivar- ellerarbetstagarorganisation, skall organisationen beredas tillfälle att uppge omden vill föra denna talan vid arbetsdomstolen med stöd av 4 kap. 5 §.Förklarar organisationen att den vill det, skall målet överlämnas tillarbetsdomstolen. Har mål, som enligt 1 § skall upptagas och avgöras avarbetsdomstolen, väckts vid tingsrätt, skall det på yrkande av part överlämnastill arbetsdomstolen. Har målet avgjorts av tingsrätt och därifrån fullföljtstill arbetsdomstolen, skall det på yrkande av part företagas till handläggningsom om talan hade väckts där. / fall som avses i första eller andra stycket skall talananses väckt vid arbetsdomstolen, när ansökan om stämning inkom tilltingsrätten. 6§ Finner arbetsdomstolen sig ickevara behörig enligt 1 § att upptaga mål som väckts där, skall domstolen påyrkande av part hänvisa målet till tingsrätt som är behörig. Meddelas i arbetsdomstolen beslut,varigenom viss tingsrätt förklaras icke vara behörig att upptaga mål som harväckts vid tingsrätten, skall arbetsdomstolen på yrkande av part hänvisa målettill annan tingsrätt som är behörig. 1976/77:141 103 Har skUda domstolar genom beslut som vunnit lagakraft funnits obehöriga, skall arbetsdomstolen, om den finner någon av dem varabehörig, på ansökan av part hänvisa målet till den tingsrätt som bort upptagamålet. Sådan ansökan skaU göras inom en månad från den dag då det sistmeddelade beslutet vann laga kraft. Bestämmelsema i denna paragraf gäller ej, omdomstols bristande behörighet beror på att målet ej skall handläggas enligtdenna lag. Finner hovrätt eller högsta domstolen att ditfullföljt mål rätteligen skulle ha fullföljts till arbetsdomstolen, skallmålet överlämtws till denna domstol. Finner arbetsdomstolen att dit fullföljt målrätteligen skulle ha fullföljts tUl hovrätt, skall arbetsdomstolen överlämnamålet till vederbörande hovrätt. Mot beslut varigenom mål överlämnats tillarbetsdomstolen får talan ej föras. Har annan domstol än högsta domstolenöverlämnat målet, skall arbetsdomstolen, om den finner sig icke vara behörig,visa målet åter till den domstol som överlämnat det. Arbetsdomstolen består av högst Arbetsdomstolenbestår av högst tre ordförande, högst tre vice ord- tre ordförande, högst tre vice ord förande samt fjorton andra leda- förande samt sexton andra leda möter, möter. Ledamot skall vara svensk medborgare och får ejvara omyndig eller i konkurstUlstånd. Innan ledamot tar säte i arbetsdomstolen,skall han ha avlagt domared. För annan ledamot än ordförande skall finnas högsttre ersättare. Vad i denna lag sägs om ledamot gäller även ersättare, om ejannat särskilt anges. Ledamöteroch ersättare förordnas av regeringen . 2 § Ordförande, vice ordförande , vice ordförande och två andra ledamöter utses och tre andra ledamöter utses bland personer som ej kan anses bland personer som ej kan anses företräda arbetsgivar- eller arbets- företräda arbetsgivar- eller arbets tagarintressen. 2Senaste lydelse 1975: 1294. Ordförandeoch vice ordförande skall vara lagkunniga och erfarna i domarvärv. Detvå andra ledamöterna skall ha särskild insikt i förhållandena påarbetsmarknaden. Detre andra ledamötema skall ha särskild insikt i förhållandena på arbetsmarknaden. Avövriga tolv ledamöter utses Av övriga tretton ledamöter ut- fyra efter förslag av , en efter förslag av kommunförbundet och tingsförbundet, fyra efter förslag av , en efter förslag av , en efter förslag av , en såsom representant för staten som arbetsgivare, fyra efter förslag av i , två efter förslag av . en såsom representant för staten som arbetsgivare, fyra efter förslag av iSverige, två efter förslag av . Vad i första stycket sägs om utseende av ledamotäger motsvarande tillämpning på utseende av ersättare för sådan ledamot. Aversättarna för de ledamöter som utses efter förslag av skall dock två utses efter förslag avCentralorganisationen /SR. Förslagtill ledamöter och ersättare skaU upptaga minst dubbelt så många personer somde som skall utses med ledning av förslaget. Har sådant förslag ej avgetts,förordnar regeringen ändå ledamöter och ersättare till föreskrivet avtal. Ärordförande hindrad att tjänstgöra, får vice ordförande inträda i ordförandesställe. Detta gäller dock ej ersättare för vice ordförande. Är annan ledamot än ordförande hindrad atttjänstgöra i visst mål, inträder ledamot eller ersättare som utsetts påmotsvarande sätt. Därvid anses ledamot som utsetts efter förslag av och Landstmgsför-bundet samt ledamot som representerar statensom arbetsgivare ha utsetts på samma sätt. 3Senaste lydelse 1976: 581. Ärordförande hindrad att tjänstgöra, får vice ordförande inträda i ordförandesställe. Vid huvudförhandling får ersättare för vice ordförande ej inträda iordförandes ställe. Ärannan ledamot än ordförande hindrad att tjänstgöra i visst mål, inträder ledamoteller ersättare som utsetts på motsvarande sätt. Därvid anses ledamöter somutsetts efter förslag av och samtledamot som representerar staten som arbetsgivare ha utsetts på samma sätt. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Kan ledamot eller ersättare ej tiUkaUas enligt andrastycket, får ordföranden i målet kalla annan lämplig person att tjänstgöra somtillfällig ersättare. Arbetsdomstolen sammanträder medordförande samt högst sex och lägst fyra andra ledamöter. Av de ledamöter somavses i 2 § deltager högst tre ochlägst en. Av deledamöter som avses i 3 § deltager högst fyra och lägst två, lika många förvardera arbetsgivarsidan och arbetstagarsidan. Arbetsdomstolen är domför medordförande samt högst sex och lägst fyra andra ledamöter. Av de ledamöter somavses i 2 § deltager högst tre och lägsten. Av de ledamötersom avses i 3 § deltager högst fyra och lägst två, lika många för varderaarbetsgivarsidan och arbetstagarsidan. Arbetsdomstolen är även domför medordförande samt en ledamot för vardera arbetsgivarsidan och arbetstagarsidanvid avgörande av mål som saknar mera allmänt intresse, vid avgörande av annatmål utan huvudförhandling och vid annan handläggning som ej sker vidhuvudförhandling. Det ta gäller dock ej, om någon av ledamöterna i dennasammansättning påkallar att målet eller viss fråga i målet skall prövas av domstoleni den sammansättning som avses i första stycket. Ordförande får ensam på arbetsdomstolens vägnar företaga förberedande åtgärd samt meddela beslut om avskrivning av mål. Under förberedelse som avses i 4 kap. 9 § får ordföranden även 1. pröva yrkande om kvarstad eller skingringsförbud, 2. meddela beslut om avvisande av mål, om saken är uppenbar, 3. meddela tredskodom, 4. meddela dom över yrkaitde som har medgivits eller eftergivits, 5. stadfästa förlikning. A rbetsdomstolen är domför medordförande samt en ledamot för vardera arbetsgivarsidan och arbetstagarsidan vid måls avgörande utan huvudförhandling, vid syn utom huvudförhandling, vid prövning av yrkande om förordnande för tiden intilldess lagakraftägande dom eller beslut föreligger i målet, vid meddelande av förordnande som sägs i 4 kap. 14 §tredje stycket denna lag eller i 50 kap. 8 § andra stycket eller 52 kap. 7 §tredje stycket , vid behandling av fråga omprövningstillstånd som sägs i 22 § lagen (1974: 8) om rättegången i tvistemålom mindre värden. Vill någon ledamot vid handläggning enligt förstastycket att mål som fullföljts till arbetsdomstolen genom vad skall avgörasefter huvudförhandling eller att eljest viss fråga skall prövas av domstolen iden sammansättning som föreskrives i 6 §, gäller hans mening som domstolensbeslut. Vidannan handläggning än som avses 17 § och som ej sker vid huvudförhandlingeller syn är arbetsdomstolen domför med ordförande. Sådan handläggning kanenligt ordförandes uppdrag också ombesörjas av annan lagfaren tjänsteman viddomstolen, vilken förordnats därtill av domstolen. Handläggningsom avses i 7 § första stycket kan enligt ordförandes uppdrag också ombesörjasav annan lagfaren tjänsteman vid domstolen, vilken förordnats därtill avdomstolen. 9§ Finner arbetsdomstolen vid överläggning till dom eller beslut den rådandemeningen avvika från rättsgmndsats eller lagtolkning som den senast antagit,kan domstolen i den sammansättning som föreskrives i 6 § förordna att måleteUer viss i målet uppkommen rättsfråga skall avgöras av domstolen i desshelhet. Närmål avgöres av arbetsdomstolen i dess helhet, skall alla ledamöter ellerersättare för dem deltaga i avgörandet. Sådant avgörande kan fattas utanhuvudförhandling. Närmål eller viss däri uppkommen fråga avgöres av arbetsdomstolen i dess helhet,skall aUa ledamöter eller ersättare för dem deltaga i avgörandet. Av deledamöter eller ersättare som har utsetts efter förslag av Svenska kommunförbundetoch deltager dock endast en. Avgörande som avses i andra stycket kan fattas utanhuvudförhandling. Itvist om kollektivavtal kan organisation, som slutit avtalet, väcka ochutföra talan vid arbetsdomstolen för den som är eller har varit medlem iorganisationen. I annan arbetstvist kan arbetsgivar- eller arbetstagarorganisation 4Senaste lydelse 1976: 581. Itvist om kollektivavtal kan organisation, som slutit avtalet, väcka ochutföra talan vid arbetsdomstolen för den som är eller har varit medlem iorganisationen. I annan arbetstvist kan arbetsgivar-ellerarbetstagarorganisation som avses i 6 § lagen (1976: 580) om medbestämmande i arbetslivet väcka och utföra talan vid arbetsdomstolen för medlem i organisationen. Vad som finns föreskrivet om part beträffande jävsförhållande, personlig inställelse, hörande under sanningsförsäkran och andra frågor som rör bevisningen skall även gälla den för vilken organisationen för talan. somavses i 6 § lagen (1976: 580) om medbestämmande i arbetslivet väcka och utföratalan vid arbetsdomstolen för medlem i organisationen. Den som är eller harvarit medlem i sådan organisation har rätt att själv väcka och utföra talan,om lian visar att organisationen undandrager sig att tala på hans vägnar. Vadsom finns föreskrivet om part beträffande jävs-förhåUande, personliginstäUelse, hörande under sanningsförsäkran och andra frågor som rör bevisningenskall även gäUa den för vilken organisationen för talan. Vill någon föra talan vid arbetsdomstolen motmedlem eller förutvarande medlem i organisation som avses i första stycket,skall i motsvarande fall som anges där även organisationen instämmas. Organisationenkan därvid svara på medpartens vägnar, om denne ej själv utför sin talan. Vad som i denna paragraf sägs om organisationgäller även om sammanslutning av flera sådana organisationer. Med medlem avsesdärvid såväl de anslutna organisationerna som deras medlemmar. 9§ Utfärdas stämnmg, skaU förberedelse i målet äga mm. Arbetsdomstolenbestämmer efter omständigheterna i vilken mån förberedelsen skall vara muntligeller skriftUg. Tillmuntlig förberedelse skall part och ställföreträdare för part kallas attinfinna sig personligen, om det kan antagas att förberedelsen därigenomfrämjas. Skall personlig inställelse ske, kan domstolen förelägga vite. Uteblir båda parterna från sammanträde för muntligförberedelse, skall målet avskrivas. Uteblir ena parten från sådantsammanträde, skall domstolen vidtaga åtgärder för fortsatt förberedelse, omdetta kan antagas vara tUl gagn för må- Vidmuntlig förberedelse skall part föreläggas att komma tillstädes vid påföljd avatt tredskodom eljest kan meddelas mot honom, om domstolen med hänsyn till tvistensart och övriga omständigheter i målet finner att sådan påföljd för utevaro börkunna komma i fråga. Part och ställföreträdare för part skall kallas attinfinna sig personligen, om det kan antagas att förberedelsen därigenom främjas.SkaU personUg inställelse ske, kan domstolen förelägga vite. Uteblirbåda parterna eller en av dem från sammanträde för muntlig förberedelse gällervad som föreskrives i 44 kap. 1 och 2 §§ . Har vid ena partensutevaro ej meddelats föreläggande om tredskodom som I annat fall skall målet utsättas tillhuvudförhandling. Vad som sagts om utevaro från muntlig förberedelse ägermotsvarande tillämpning, om svaranden vid skriftlig förberedelse underlåteratt inkomma med svaromål. påföljd för utevaron eller finner domstolen med hänsyntill tvistens art eller andra omständigheter i målet att yrkande om tredskodomej bör bifallas, skaU domstolen dock i stället vidtaga åtgärder för fortsattförberedelse, om detta kan antagas vara till gagn för utredningen, eller utsättamålet till huvudförhandling. Vad som sagts om vidtagande av åtgärder förfortsatt förberedelse och om utsättande av mål till huvudförhandling ägermotsvarande till-lämpning, om svaranden vid skriftlig förberedelse underlåteratt inkomma med svaromål. 10 § Sedan förberedelsen avslutats, skall arbetsdomstolenföretaga målet till avgörande så snart det kan ske. Mål avgöres efter huvudförhandling. Beslut om avskrivningeller avvisande av mål samt dom över yrkande, som medgivits eller eftergivits,får dock meddelas utan huvudförhandling. Domstolen kan också stadfästaförlikning utan att hålla huvudförhandling. Mål avgöres efter huvudförhandling. Domstolen får dock avskrivaeller avvisa mål, meddela dom över yrkande, som medgivits eller eftergivits,samt stadfästa förlikning utan att hålla huvudförhandling.