prop · G00374 · 1976-12-31 00:00:00 — Vidare anger utredningen somsin uppfattning atl avvägningen mellan kvalitet och kvantitet bör göras så atlantalet av de mest kvalificerade förbanden kan hålla realtivi högl. Försvarsuiredningen har funnit att deinfanieribrigader som planerats få modern materiel fåren kvalitet som välsvarar mot utvecklingen i omvärlden. Antalet sådana brigader är dock litel. Enligl utredningens mening bör planeringen inriktasmol atl om möjligt öka antalet infanieribrigader, ulan att annan angelägenmaterielanskaffning lill andra siridande förband eftersatts. En väg atlåstadkomma detla kan vara att materiel eller inplanerade medel för anskaffningdisponeras om, alt äldre materiel utnyttjas för vissa funklioner och allcivila resurser utnyttjas i högre grad än som planerats. Vid en ulveckling idenna riktning bör enligt uiredningens uppfattning vissa funktioner inombrigaderna prioriteras högre än andra. Eldkraften i form av pansarvärns-ochluflvärnsvapen samt artilleri och granatkastare börenligl utredningen ges högprioritet. När nuvarande infanteribrigader moderniseras måsteenligl utredningens mening lerrängrörligheien förbättras genom attorganisationen tillförs bandvagnar och lerrängbilar främst för transport avvapen, ammunition och övrig för striden nödvändig maleriel samt för transportav skadade. Möjligheten börenligl utredningen prövas att lösa frågan ompersonallransport påannat och mindre kostnadskrävande säll än genom ibrigadförbanden organisatoriskt ingående terrängfordon. Utredningen delar överbefälhavarens uppfattning allde brigader som inle kan moderniseras bör behålla samma personella kvalitet somde moderniserade brigaderna såväl avseende befäl som värnpliktiga. Den grundläggandeorganisaloriska uppbyggnaden av infanleriförbanden bör så långt möjligt varaidentisk. Utredningen finner mol bakgrund därav alt samtliga nuvarandeinfanteribrigader fortsättningsvis bör hänföras till delprogrammet 1.2 Infanteribrigadmm. Belräffande norrlandsbrigaderna anför utredningenatt man delar överbefälhavarens uppfattning att dessa bör moderniseras ochbehållas vid nuvarande antal. Prop.1976/77:74 101 finner del vidare angeläget alläven under 1980-lalet kunna disponera pansarförband för försvarel av främslSkåne, övre , östra och . Uiredningen förordarföljaktligen all pansar-förbanden i krigsorganisationen skall inriktas mol allväsentligen omfatta fyra pansarbrigader, befintligastridsvagnsbaialjoneroch eltantal pansarbaialjoner i östra och på . Med dennainriklning följer ell behov av att modifiera och renovera ett antal avcenturionstridsvagnarna. Uiredningen förordar emellertid atl ålerhållsamhel börgälla förmoderni.seringsåigärderna. anför all pansarvärnsfunkiionenhar myckel sior betydelse saml att effektiva pansarvärnsvapen bör finnas ialla stridande förband. Överbefälhavarens planering omfattar anskaffning avett flertal objekt såsom nya stridsvagnsminor, pansarvämsammunition, förbättradsiktesul-mstning lill befintliga vapen m. m. Uiredningen flnner att dennadel av planeringen väl motsvararenönskvärdinriktningoch understryker behovet avgod tillgång på pansarvärnsvapen och pansarvämsammunition av olika slag för desiridande förbanden. Uiredningen redovisar som sin uppfattning alt robolar ochandra precisionsstyrda vapen torde få ökad betydelse. Det bedöms varaväsentligt atl vår nuvarande kapacitet för att utveckla pansarvärns-robotarbehålls. Uiredningen delar därföröverbefälhavarens uppfattning att en ny lätlpansarvärnsrobol bör utvecklas inom landet. Uiredningen finner vidare skäl altförorda en i förhållande lill överbefälhavarens planering reducerad anskaffningav lunga pansarvärnsrobolar. Tillsammans medpansarvärnssysle-metsövrigakomponenler-därtyngdpunklenbörligga pålättapansarvärnsrobolar i slorl antal-ger anskaffningen enligl ut redningens uppfattningett beiy-dandetillskotltill markslridsförbandens samlade stridseffekt samtidigtsom vi skaffar oss taktiska, stridslekniska,ulbildningsmässiga och andraerfarenheter av tunga pansarvärnsrobolar. framhåller vidare alt del förförsvarel av värt territorium är väsentligt alt disponera elt stort antalförband - inle minst lokalförsvarsförband och hemvärn - så all elt uthålligtförsvar kan byggas upp i alla hotade riktningarsamt uthålligt motstånd görasinom även angripare lagnaområden. Uiredningen biträder överbefälhavarensplanering beträffande utökning av andelen stridande förband av olika lyper. Beträffande underslödsförbanden anför uiredningenalt inriktningen inte bör innefatta särskildapansarvärnshelikopterförband. Det organisationsarbete rörandeledningsfunktionen som beskrivs i överbefäl ha va-rens planering bör fortsätta.I det la sammanhang underslryker utredningen belydelsen av allledningsorganisationen uiformas så att den medger kraftsamling av resurser tillavgörande operationsområden. Det är även betydelsefullt alt den underiätlar enlångl gående samordning och samverkan mellan miliiära och civila delar avsamhället som aren nödvändig grund för vår motståndsförmåga. Belräffandeunderhållsförbanden framhåller uiredningen alt denna del av den militärakrigsorganisationen bör reduceras så långl kravet på elt godtag- Prop.1976/77:74 102 Därvid är uiredningens utgångspunkt alt samhälletsalla resurser skall ulnyiyas maximalt. Detta framhålls som särskill betydelsefulltbelräffande sjukvården i krig. Uiredningen anförall det militära försvaret börinnefallaetl i förväg förberett försvar av betydelsefulla platser och områden.I della innefattar utredningen effektiva fasta kuslartilleriförband. Det bör idetla sammanhang noga prövas all behålla äldre kustartilleriförband längre änsom från början var avsett så länge de till måttliga kostnader ger väsentligatillskott till den samlade slridsef-fekten. Utredningen finneräven behov avröriiga kustarlilleriförband för alt i vissa operalionsriklningar kunnaförstärka kapaciteten för bekämpning av sjömål. Strävan börenligl utredningensmening vara att vid aktuell förnyelse av kustartilleriet prioritera de röriigaenheterna. Därför är del uiredningens mening all tungt röriigt kustartilleribör utvecklas och anskaffas. Övervattenstridsförbanden, som omfattar ytattackförband, helikopterförband samt min- ochminröjningsförband, skall genom anfall mot en angripares sjötransporlmedel ochsjöstridskrafter och genom mineringar försvåra anfall över havet. De skalläven skydda vår sjöfart och övriga förflyttningar lill sjöss samt medverka iövervakning och incident-beredskap. Förbanden skall enligt försvarsutredningensnabbi kunna sättas in i olika områden och riktningar. Uiredningen anför belräffandeövervaltenslridsförbanden alt antalet förband ärav grundläggande betydelse.Vidare måsle förband och enheter lillför-säkrasen sådan leknisk kvalitet atl dekan ge avsedd effekl i invasionsförsvarei. De måsle med de mest kvalificeradeenheterna kunna möla en angripare på likartade villkor. Av denna anledning haröverbefälhavaren bl. a. planerat in anskaffning av sjörobot förylattackförbanden. Försvarsuiredningen anser att den kvalitetsförbättring avaltackfloitiljerna, som en anskaffning av sjörobol innebär, är angelägen ochbör genomföras. Försvarsuiredningenanför all förutsättningar bör skapas så alt de kvalificerade ylattackförbandenäven i framliden kan uppträda i flolliljförband. Den vapentekniskautvecklingen innebär enligt uiredningens mening ökade möjligheter all ge ävenlätta fartyg en avsevärd stridseffekt. Försvarsuiredningen anser därför alldet finns goda förutsättningar att med den inriklning mot lättare enheter somutredningen förordar kunna upprätthålla en hög stridseffekt hosylatlackflotliljerna även sedanjagarna utgått ur organisationen. Detta förutsätterdock enligt uiredningen alt de kvalificerade ylaltackförbunden även fortsättningsvisförutom en effektiv beväpning förses med sådana resurserati taktisk ledning avytaltackfiolliljerna till sjöss möjliggörs. Försvarsuiredningen anser vidare att särskildamiliiära resurser för skydd av import-och exportsjöfari inte skall anskaffas. Skyddskall dock kunna ges kustsjöfart samt iransporieriill och från Golland.Utredningen framhållerallsådanl skydd i framliden bör lämnas av enheter somprimärt avses förändra uppgifter i invasionsförsvarei. För uppgiften attupptäcka och bekämpa ubåtar bör avses helikoptrar, som är utrustade förubåtsjakt, i samverkan med övervallensfar-tyg. Prop.1976/77:74 103 Utredningen framhåller all minkrigföringen ingårsom en. viktig del i invasionsförsvarei. Öriogsfartygen bör därför enligtuiredningens mening ges förmåga alt la ombord och fälla minor. Speciella fartygmed sior min-kapacitet, i de flesla fall civila lärtyg, utnyttias för attsäkerställa utläggning av slörre mineringar. Av beredskaps- och utbildningsskälbehövs i fred ett begränsal antal speciella minfartyg. Den påbörjadeanskaffningen av del iredje minfartyget bör därför enligl uiredningens meningfullföljas. Beroende på minkrigföringens slora betydelse finner uiredningen detangeläget all vi har god tillgång på moderna sjöminor. Försvarsuiredningen anför all del från fleraulgångspunkler är angeläget all effektivt kunna möla en angriparesminkrigföring. De kvaniiiativa behoven av minröjningsförband lillgodosesväsenlligen med civila fartyg. De kvalitativa kraven på minröjningskapacitelmåsle enligt utredningens mening säkerställas genom särskill anskaffadefartyg. Anskaffningen av minjaktfartyg bör därför genomföras. Fjärrslridsförbanden omfattar attackflyg- ochubålsförband. De skall utanför vår kust kunna anfalla främst en angriparestonnage för tmpp-och underhållstransporier och därigenom reducera en angriparesslyrka. U-bålsförbanden skall även kunna ulföra minering på slorl avstånd frånvår kust. Allackflygförbanden skall i samband med försvar mot en gränsinvasionkunna anfalla raål av olika slag även på stort avstånd framför våra förband. Deskall även kunna sältas in mot en angripares lufllandsättningsförelag samlanvändas för direkl understöd av marksiridsförband. Det senare är de lätta ailackförbandenshuvuduppgift. Allackflygförbanden är under ombeväpning till AJ 37Viggen. I krigsorganisationen ingår även ell antal lätta atlackförbandutmstade med skolflygplan Sk 60.1 utbåisförbanden ingår olika typer av utbålarmed varierande åldersläge. Ett antal av de äldre ubåtar som utgår kommer attersättas med ubåt Näcken (A 14). Försvarsuiredningen förordar all envidareutveckling av JA 37 till en ny attackversion - flygplan A 20 -genomförs. Härigenom kan del medeltunga attackflyget bibehållas. underslryker uiredningen alt utgångspunkten vid val avflygplanstyp skall vara att flygplanen med lämplig beväpning skall kunnaorganiseras för uppgifter i krig i lätta attackdivisioner på det sätt som skermed de skolflygplan som disponeras. Överbefälhavaren har i programplan för perioden1977-1982 redovisai olika planeringsalternativ beträffandeallackflygförbanden. Sammanfattningsvis innebär planeringen i de treekonomiska nivåer som överbefälhavaren redovisai atl det i alternativ A harinplanerals en omsättning av allackflygförbanden med både ett medellungtflygplan (A 20) och ett lätl flygplan (B3LA). I alternativ B har endast detmedellunga flygplanet planerats in. I alternativ C slutligen haröverbefälhavaren planerat in antingen ett me- 1976/77:74 104 dellunglflygplan (A 20) i exempel C 1 och C 3 eller ett lätt flygplan (skolflygplanmed atlackförmåga i exempel C 2). Om flygplanssystemet B3LA inte utvecklas vidsvenska industrier innebär del enligl försvarsutredningen alt vårt landsförmåga att utveckla kvalificerade flygplan successivi avtar. Del kan enliglutredningens uppfattning ifrågasättas om del är realistiskt alt på nytt byggaupp denna kapacitet, men om så skulle bli fallet kan det ske försl genomomfattande ekonomiska satsningar . redovisar en kortfattadbedömning av de säkerhetspolitiska konsekvenserna av olika former för anskaffningav flygmateriel. Man framhåller inledningsvis atl elt fullständigt oberoende avomväriden vid anskaffning är atl betrakta som helt orealistisk! och helleraldrig varit aktuellt i vårt land. Utredningen har funnil att alla aktuellaförfaringssätt för anskaffning av kvalificerad flygmateriel innebär ettbelydande beroende av utlandet. Av vikl ärdock under vilka framslällningsskedendetla beroende gör sig gällande. Enligt utredningens mening blir densäkerhetspolitiska risktagningen större ju senare under den mångårigautvecklings- och anskaffningsfasen som utlandsberoendet iniräffar. Utredningenanser alt risklagningen är särskilt stor om vi är beroende av import ochulländskl kunnande flygplanen är i operaliv drifl. Försvarsuiredningen har vid sina övervägandenrörande olika alternativ lör flygplansanskaffning funnit all det är angelägetatt så långt möjligt begränsa beroendet av främmande länder. Frånsäkerhetspolitiska ulgångspunkler är enligt uiredningens mening inhemskulveckling och tillverkning av flygplanssystem att föredra och måste bedömassom angelägen. Största möjliga grad av inhemsk utveckling och tillverkning avflygplanssystem bidrar enligt uiredningens uppfattning lill respekten iomväriden för svensk säkerhetspolitik och ger större möjligheteratt underandrasäkerhetspolitiska förhållanden förslärka försvarels kapacitet. redovisar ett förslag tillinriklning av det militära försvarets planering i stort enligt det avöverbefälhavaren i programplan 1977-82 redovisade alternativ B. Utredningenförordar således alt flygplan JA 37 utvecklas lill ell nytlattackflygplan - A 20. innebär alt det miliiära försvaret ulvecklas islort enligt handlingsväg 3 i ÖB 75. Överbefälhavaren har emellertid i dennaekonomiska nivå inle kunnat inrymma ulveckling och senare anskaffning avflygplanssystemei B3LA. Det av överbefälhavaren redovisade minimialternativetför bibehållen utvecklingskapacitet och därmed handlingsfrihet för anskaffningav framtida jaktflygplan beräknas kostnadsmässigt överstiga vad sominplanerats för flygplanssystem inklusive beväpning och motmedel i nivå B iöverbefälhavarens programplan med ca 300 milj. kr. Försvarsutredningenhar utifrån det presenterade underiagel inte varil Prop.1976/77:74 105 bereddatt förordaen sådan höjning av utgifts-och planeringsramarna att de gör delmöjligl att utveckla och anskaffa flygplansysiemei B3LA. Härför fordras vissaytteriigare överväganden. Den närmare beredningen bör enligl utredningen skegenom regeringens försorg. Om B3LA inte skulle ulvecklas för senareanskaffning måste enligt försvarsutredningen ell särskilt skol flygplan anskaffas.Uiredningen understrykerall sådana flygplan med lämplig beväpning skall kunnaorganiseras för uppgifter i krig i lätta allackflygförband på det säll som skeridag. Beträffande ubåtar anför försvarsutredningen allmöjligheterna att inom landet utveckla och tillverka sådana bör behållas. Molbakgrund av u-bålssyslemels betydande roll i invasionsförsvarei bör därför ubåtA 17 utvecklas och anskaffas för att ersätta ett antal av de äldre utgåendeubåtarna. Belräffande 1 u f t förs va rs förba nd e n , somomfattar jakt-, luflvärnsrobol- och lufivärnsförband saml slridslednings- ochluftbevaknings-förband, anför uiredningen att de skall försvåra en angriparesflygkrigföring mol vårt land. De skall därvid skydda våra övriga stridskrafteroch för totalförsvaret viktiga områden och anläggningar. De skall vidarelillsammans med andra funklioner bidra lill atl befolkningen skyddas. Avsärskild betydelse är enligt uiredningen atl förhindra eller försvara enangripares luftlandsättningsoperalioner. Luftförsvaret utgör och kommer enligtförsvarsulredningens mening även att ulgöra en väsenllig del avförsvarets krigsavhållande förmåga. Härav följer att luftförsvarels utformningoch omfattning är en fråga av största betydelse inför överväganden omförsvarets inriklning på . Jaktflyg och luftvärn bildar tillsammansmed stridslednings-och luftbevakningsfunklionen ell sammanhängandeluftförsvarssyslem, i vilket de siridande funktionerna korapletlerar ochunderstödjer varandra. Avvägningen mellan jaktflyg och luftvärn måste enligtförsvarsutredningens uppfattning prövas mol bakgrund av förbandens åsyftadeverkan och raed beaklande av den inverkan sora massiva motåtgärder som skyddsmmoch maskering kan ha. siarkt luftförsvar lorde enligt försvarsulredningensmening även fordra såväl ett effektivt fungerande jaktflyg med enuthållig basorganisalion som olika slag av luftvärnsförband. Under de närmasteåren påbörjas ombeväpning av våra jakiförband lill JA 37 . Anskaffningenav JA 37 tillgodoser enligl utredningen de kvalitativa krav som börställas på ett modernt jaktflyg. Överbefälhavaren har på regeringens uppdrag i ensärskild utredning översiktligt beskrivit alternativa former för atl anskaffajaktflygplan och luftvärnsrobolar för 1990-lalels behov. Överbefälhavarenanser belräffande jaktflygplan all beslut om all skaffa ersättning för JA 37Viggen varken kan eller bör fallas . Försvarsuiredningen delar dennauppfattning. Ulvecklingen inom både flyg- och vapenlekniken kan leda lill nyaförutsättningar för avvägningen dels inom jaktflygfunktionen, främst avseendeprestandakraven Prop.1976/77:74 106 påvapenplattformen respektive vapnen, dels mellan luftförsvarets olikakomponenter. Beslut om hur de skilda delarna inom luftförsvaret skall utformassamt i det sammanhangel beslut om att skaffa ersättning för JA 37 Viggenfordrar enligt utredningens mening ell utvidgat studie- och värderingsunderiag. 1 fråga om luftvärnet erinrar utredningen om atl idagens krigsorganisation ingår luftvärnsrobolförband utrustade med robot 67Hawk och robot 68 Bloodhound. De senare förbanden kommer alt varaavvecklade. Robot 67 Hawk kommer alt moderniseras. Härigenom behålls detlaluft-värnssysiem operativt lill ålminslone början av 1990-ialei och kommerenligt utredningens uppfattning atl ulgöra en väsenllig del avluftvärnets samlade effekt. Till följd av tidigare beslut kommerkrigsorganisationen all tillföras den inom landei utvecklade och produceraderobot 70. Därmed ersätts äldre raateriel i elt antal av de nuvarandebrigaderna och i elt antal fördelningsluftvärnsba-laljoner. Försvarsuiredningenanför atl den tekniska utvecklingen på många områden ger goda möjligheteraitlill rimliga koslnader utveckla och anskaffa lätta roboily per. Enligtuiredningens mening bör del eftersträvas all inom landet utveckla ochtillverka en lätl luflvärnsrobol med mörkerkapacilet som komplement till robot70. Uiredningen anser atl det liksom lorde finnasbehov av luftvärnsrobolar av samma slag som t. ex. robot 67 Hawk i framtidensluftförsvarssystem. Möjligheterna att inom landet utveckla och producerasådana tyngre och mera komplicerade robotsystem är beroende av den inriktningvi ger roboiindustrin. Enligt utredningen finns denna utvecklingskapacitetf. n. inte i erforderiig utsträckning. En utbyggnad kräver att industrin kanpåräkna beställningar på robotområdet i sådan omfattning att en nödvändig kompetenskan byggas upp och vidmakthållas. Härvid måste alla robotprojekl även värderasutifrån de bidrag de lämnar för all det skall bli möjligt att bygga upp och vidmakthålladen samlade ulvecklings-och tillverkningskapaciteten. Försvarsut-redningenanförattden nu pågående inhemska ulvecklingenav en IR-robol för JA 37 äravsärskilt inlresse i della samraanhang. Denna representerar enligl utredningensuppfattning en högre utvecklingsnivå än de utländska alternativ som finnsatl tillgå. Om denna ulveckling fullföljs skapas enligt utredningensuppfattning fömtsättningar för atl utveckla och anskaffa tyngreluftvärnsrobolar, sjö- och kustroboiar samt altackroboiar inom landei. Utredningenfinner mol denna bakgrund atl ulvecklingen av en inhemsk IR-robol är angelägen.Försvarsutredningen är angelägen att framhålla belydelsen av atl utveckling ochanskaffning av robolar myckel noga samordnas så alt de resurser som skapaseller finns inom landet kan utnyttjas på elt rationelll sätt. 1 krigsorganisationen ingår ell slort antalförband med eldrörsluftvärn vilka har lill uppgift att bl. a. skydda punklmåloch atl verka mol lufllandsältningar. Med hänsyn lill en angripares sloraflygresurseroch det ökande antalet 1976/77:74 107 måloch områden inom landet som behöver försvaras behövs enligt utredningensuppfattning även ell slorl antal luftvärnsförband. För att jaktflyg och luftvärn skall nå god verkanfordras enligl försvarsutredningen förband för siridsledning ochluftbevakning. Vidare framhålls behovet av en basorganisation som bidrar tillatt flygförbandens höga rörlighet och beredskap kan ulnyttias. Försvarsuiredningen anförbelräffandeavvägningsprogrammet C e n t ra I och högre regiona ledning bl. a.betydelsen av atl så långl möjligt reducera koslnader och personalbehov förstaberna i fred. Vidare måste enligl uiredningens mening varje möjlighettillvaraiasatl omfördela personal på såväl kort som lång sikl från stabernatill utbildningsverksamheten vid förbanden. Föratt göra personalreducering istaberna möjlig inom ramen fören effektiv organisation bör ambitionerna ivissa delar av stabsarbelet kunna sänkas, bl. a. genom all omfattningen ochantalet uppgiflersom ställs av överordnade myndigheter och organ minskas.Hilhörande frågor behöver enligl uiredningens mening fortlöpande uppmärksammas.En faklorsom försvarsutredningen tillmäter slor betydelse är all i ökad graddecentralisera beslutanderätt och ansvar till lägre myndigheter. Försvarsulredningens uppfattning är alt besparingarbör eftersträvas även i den högre regionala ledningsnivåns fredsorganisaiion. Idelta sammanhang måsle beaktas all miliiärbefälhavare med staber har en centralroll i försvarsmaktens verksamhet i såväl fred som krig. Utredningen anför altde i fred bör vara så organiserade atl övergång lill krigsorganisationsäkerställs. De bör vidare ha erforderiigt inflyiande på de delar avutbildningen som har direkt samband med den operativa verksamheten,krigsplanläggningen och mobiliseringsverksamheten. Försvarsuiredningen betonarbetydelsen av högre regionala ledningsorganisationen även kanbehålla goda möjligheter att samverka med övriga totalförsvarsdelar. Därmedåsyftar utredningen främst den samverkan och samordning mellan försvarsmaktenoch de civila delarna av samhället företrädda av civilbefälhavare ochlänsstyrelser som behövs föratt fä hög samlad effekl av försvarel. framhåller även belräffandestabernas krigsorganisation att största sparsamhet måsle iakttas beträffandepersonal i syfte all få bästa möjliga befälslillgång i de siridande förbanden. Enligt uiredningens mening fordras i fred enallsidig och effektiv underrätielsetiänst för atl nödvändigaberedskapsätgärder skall kunna vidlas i lid. Snabba och vederhäftigaunderrättelser är enligl utredningens uppfattning av största betydelse för denoperativa ledningen i krig för att bästa möjliga effekt skall kunna las ul avvåra stridskrafter. Del är enligt försvarsulredningens mening därförnödvändigt all disponera särskilda resurser så atl vi kan få erforderiigaunderrättelser. Sådana resurser utgörs enligl utredningen bl. a. avkvalificerat spaningsfiyg och signalspaning. Försvarsutredningenframhåller i fråga om avvägningsprogrammel A11 - 1976/77:74 108 mänförsvarsforskning atl försvarel har slort behov av målinriktad forskning somett led i sin långsiktiga planering. De förhållandevis stora forskningsresurser som ärknutna till försvaret motiveras enligt uiredningens mening framför alll avbehovet av slridsekonomiska värderingar, avvägning och samordning mellanmänniska och teknik i olika projekt, långsiktiga prognoser samt av altsekretessen i slor utsträckning släller krav på slutna forskningsenheter.Forskningsinsatser måste vidare göras för atl vi skall ha en godkunskapsberedskap inför framliden. Utredningen anser atl sådana insaiserbidrar lill handlingsfriheten för försvarets utveckling på längre sikl. Försvarsuiredningen framhåller att samarbetet medandra forskningsorgan bör ulvecklas. Utredningen understryker vidare altsärskild försvarsforskning endasl bör avse sådana områden där annan forskninginte kan utnyttias. Den tillämpade försvarsforskningens behov bör ha företrädeföre forskning av allmän kunskapsuppbyggande karaktär.