prop · G003126 · 1976-12-31 00:00:00 — Fömtom den lösning som behandlas i direktiven, nämligen attjämstäUa värderegleringsreserverna åtminstone i viss utsträckning medtäckningskapilal, finns fiera alternativ lill lösningar som utredningen ännuinte har hunnit att närmare studera. En långsiktig lösning av bankinstitulenskapitaltäckningsproblem, som främst kan ses som en följd av den fortgåendeinflationen, kräver ingående analyser och överväganden med beaktande av bådeinsättarnas, bankernas och samhäUets intressen. Utredningsarbetet på en sådanlösning kan därför beräknas ta ytteriigare i anspråk. De svenskabankinstituten måste generellt sett bedömas som väl konsoliderade. Detta gällersärskilt om hänsyn tas till institutens värderegleringsreserver, som inle ärkapi-taltäckningsgmndande. De beaktas endast på det sättet att kravet på egetkapital bestäms i förhållande till det bokförda värdet av en banks tillgångar. Vissa bankinslitut kan inle med sitt nuvarande egnakapital uppfylla lagstiftningens kapitaltäckningskrav. Ytteriigare ett antalinstitut kan komma i samma situation. Man kan därförförvänta att bankinstituten, om inga åtgärder vidtas, inom den närmasteframtiden kommer all ta kapitalmarknaden i anspråk för nyemissioner ochföriagslån i en helt annan utsträckning än lidigare för att fylla sittkapitalbehov. Medhänsyn till bankinstiutens goda soliditet och i syfte att lätta bank- Prop.1976/77:126 14 ernåskapitaltäckningsproblem föreslår ulredningen en provisorisk reducering avkapilaltäckningskraven i avvaktan på atl utredningens slutliga förslag i dennadel kan läggas fram. Ulredningen räknar med att en provisorisk lösning kangenomföras utan all den i något väsentligt avseende föregriper det slutligaförslaget. Följande tabell visar genomsnittssiffror för deolika bankinstitutgrupperna i frågaom hur stor del av del egna kapitalel ochdärmed jämställda föriagslån som vid utgången av , dånuvarande kapilaltäckningsregler hade trätt i kraft, resp. vid utgången aviredje kvartalet 1975 och 1976 måste tas i anspråk för att fylla lagens krav påtäckning av bankernas placeringar. Ökning av eget kapital och 1969 1975 1976 födagslån under perloden Inom institutgrupperna är variationerna stora. Delfinns åtskilliga institut med god kapilaltäckning men också sådana som enlängre tid haft svårigheter att uppfylla kravet på eget kapital. De har därförupprepade gånger fåll ta upp förlagslån eller göra nyemissioner. Utvecklingen av bankinstitutens kapilaltäckning ochbehov av kapitalanskaffning och belyses avtre statistiska tabeller, som har bifogats skrivelsen. Tabellerna bör fogastill detta protokoll som bilaga 1-3. I tabellerna finns uppgifter om bankinstitulenskapilaltäckning saml beräkningar förkapilaltäckningskravens utveckling med hänsyn till dentrendmässiga utveckling som har ägt rum . För alt bedöma behovet av externt kapital föraffärsbankerna har banklagsutredningen antagit att ettkapitalläckningsöverskott på 650 milj. kr, dvs. något över del som fanns 1973och 1974, ulgör en miniminivå som icke kan underskridas utan att bankernashandlingsfrihet begränsas i besvärande grad. Affärsbankerna behöver då - enligt de anlagandensom ligger lill grund för tabellerna - generera en ökning ikapitalläckningsbasen på 400 milj. kr. 1977 och yttertigare 650 milj. kr. 1978.Med antagande om att affärsbankerna internt genererar 100 milj. kr. varderaåret kommer kapitalmarknaden då att belastas med 850 milj. kr. Dessutom kan del uppskattas att sparbankerna ochföreningsbankerna behöver anskaffa 300 milj. kr. Ulredningen anser det vara från många olikasynpunkter otillfredsställande om del begränsade utrymmet på kapitalmarknadentill så slor del skulle behöva las i anspråk för della ändamål. Mot dennabakgrund är det angeläget Prop.1976/77:126 15 ocksåfrån kapitalmarknadssynpunkt att en lättnad i kapilaltäckningskraven förbankinsliiulen genomförs . En reducering av kraven med t. ex. 10 96 skulleminska den krävda ka-piialiäckningen hos samtliga instilut med etl belopp istorieksordningen 800 milj. kr. beräknat vid utgången av . Utredningen har gjort en jämförelse medkapitaltäckningsreglerna i vissa andra länder. Sammanfattningsvis konstaterarutredningen alt de svenska affärsbankerna är väl konsoliderade också vid eninternationell jämförelse. Delsamma gäller även föreningsbankerna ochsparbankerna. En provisorisk ändring av kapitaltäckningskravetför bankerna bör enligl utredningen kunna genomföras snabbt och vara lätt atltillämpa. Den bör vidare påtagligt lätta bankernas kapitaltäckningsproblemunder men får givetvis inte äventyra insättarskyddet ellerbinda bank-lagsulredningens fortsatta arbete. Utredningen anser att en provisorisk lösning som uppfyllderde nämnda kraven är atl göra en generell, procentuell sänkning avkapitaltäckningskravet som del räknas fram enligt nuvarande regler. En sådanändring ulgår alltså helt från de nuvarande grunderna och riskklasserna. Med den konsolidering som flertalet banker uppvisarär del enligl ulredningen motiverat atl föreslå en reducering . Denslutgiltiga konstmklionen av kapitaltäckningsreglerna kommer kanske inte atlinnebära en sådan reducering för varje institut. Även om den föreslagna reduceringengenomförs, måste bankerna fortsätta att i viss utsträckning skaffa externtkapital genom nyemissioner och föriagslån också . Utredningens förslag innebär alt kravel på att bankvid varje tidpunkt skall ha eget kapital till lägst ett belopp som molsvararsammanlagt 1 96, 4 96 resp. 8 96 av vissa av bankernas placeringar ändras såatl bankens eget kapital skall uppgå lill lägst 90 96 av det belopp sommolsvarar sammanlagt 1 96, 4 96 resp. 8 96 av placeringarna. Ulredningen föreslår att ändringarna ikapitaltäckningsreglerna skall träda i kraft . Banklagsulredningens förslag tillstyrks utannärmare motivering av riksbanksfullmäktige, bankföreningen,sparbanksföreningen och föreningsbankers förbund. Bankinspektionen tillstyrker också utredningensförslag men konstaterar atl viss tveksamhet kan anföras med anledningav de konsekvenser som de föreslagna temporära och generellt verkandeändringarna kan få på enskilda bankinslitut. Inspektionen anser atl de svenskabankernas slällning generellt sett är så god alt en temporär reduktion avgällande kapilaltäckningsregler kan genomföras medan ell förslag lill nyaregler utreds. Bakom önskemålet om lättnader i kapitaltäckningsreglerna liggerbl. farenhetenatt bankernas eget kapital, satt i relation till omslutningen, urholkas genominflationen i en takt som bankerna inte kan kompensera genom avsättning avbeskattade vinstmedel. De svenska bankerna är enligt bankinspektionenöverlag väl konsoliderade. Detta beror inte minst på den för vårt land unikamöjligheten alt lägga upp skaitefiia reserver i form av värderegleringskonton.Utredningens förslag om en provisorisk lineär nedsättning av kapitalkravttaktualiserar emellertid frågan om alla bankinslitut är så konsoliderade attåtgärden är försvarlig med hänsyn till insättarnas säkerhetKonsolideringsgraden varierar nämligen starkt mellan olika banker. Bankinspektionen anför vidare att de möjlighetertill nya kapitaltäcknings-bestämmelser som kan övervägas torde vara att ikapitalläckningsbasen helt eller delvis inräkna värderegleringskonton samt attersätta den nuvarande indelningen av placeringar i olika riskgmpper med en förhela läneportföljen gällande procenwats. Som underiag för bedömning avbankernas ställning i här aktuella avseenden lämnar bankinspektionenföljande uppgifter. Uppgifterna om värderegleringskonton hänför siglill lägel efter dispositioner i bokslutet för . Bankinspektionen påpekar att de redovisadevärderegleringskontona tillsammans överstiger de olika bankgmppernas egnakapital. Kontona för obligationer är emellertid till allra största delenförbmkade genom kurssänkningar på obligationsportföljerna. Såsom verkligkonsolidering kvarstår därför i huvudsak bara kontona för lån. Om hänsynendasl las lill värderegleringskontona för lån, utgör dock en 10-procentigreducering av kapi-talkravel ett i förhållande till dessa konton relativt litetbelopp. Med hänsyn till ställningen för bankerna totalt torde alltså enreduktion av kapitalkravet kunna försvaras. Emellertid fanns den 31 december1975 ett lO-lal bankinslitut utan värderegleringskonto för utlåning eller medså små sådana konton att de icke motsvarade det belopp som en 10-procenligreduktion av kapitalkravet uppgår till. En del av dessa banker har dock redanfusionerats eller kommer att fusioneras med andra. För de återståendeär kapilaltäckningssituationen icke akut. För bedömning av konsolideringsgraden hos bankernahar enligt bankinspektionen värderingen av obligationsportföljen slorbelydelse. Värderegleringsreserverna uppgår i och för sig till avsevärdabelopp. Prop.1976/77:126 17 av räntehöjningar har emellertid marknadsvärdet påbankernas obligationsportfölj fallit, och trots betydande avsättningar tillvärderegleringskontot motsvarar det bokförda värdet inte marknadsvärdet.Följande sammanställning belyser detta förhållande. Brist i förhållande till marknadsvärde 15 största sparbanker 142 218 När det gäller nedskrivning avobligalionsportföljen är situationen varierande för de skilda instituten inomgmpperna. Särskilt inom sparbanks-gmppen finns flera institut där bristen iobligationsportföljen är större än samma banks värderegleringskonto förutlåning. Bankinspektionen pekar på att enpåtaglig förändring i bankernas konsolidering inträtt under det senaste året.Banklagarna öppnar emellertid en möjlighet för bankerna att värdera sinobligationsportfölj på annat sätt än till marknadskurs. Enligt banklagarnamedges att obligationerna värderas till ett av bankinspektionen fastställttioårigt medeltalsvärde. Med tillämpning av detta medeltalsvärde föreligger f.n. inga brister i bankernas obligationsportföljer. Vid överväganden om nyakapilaltäckningsregler bör enligt bankinspektionen hänsyn las även lillbrister i reserveringen för obligationsportföljen. En slutgiltig reglering avkapitaltäckningen kan för vissa banker innebära skärpta krav i jämförelse meddet nu föreliggande förslaget. Dessa skärpningar kan dock väntas blijämförelsevis måttliga. Inspektionen understryker starkt att möjligheten av attsådana krav försämrar vissa bankers situalion inte får påverkakapilaltäckningsreglernas slutliga uiformning. Bankinsliiulen bygger i huvudsaksin rörelse på medel som anförtros dem av allmänheten. För att åtnjutaallmänhetens förtroende har bankerna intresse av en så god soliditet och elt såstort eget kapital att deras förmåga att fullgöra sina förpliktelser inte kansättas i fråga. Med hänsyn till bankväsendets allmänna belydelse har ibanklagstiftningen intagils särskilda regler med krav på storieken avbankernas eget kapital, s. k. kapilaltäckningsregler. Gällande kapilaltäckningsreglertillkom i alll väsentligt vid översyn av banklagstiftningen. Genomdessa regler åläggs bankinstituten, dvs. affärsbanker, sparbanker ochföreningsbanker, att till insättarnas skydd hålla ett eget kapital vars storiekslår i förhållande lill bankens tillgångar och Prop.1976/77:126 18 Beslämmelserna innehåller olika stränga krav på täckning med egetkapital beroende på placeringarnas art. En närmare redogörelse för reglernasinnehåll finns i avsnitt 2. De införda kapitaltäckningsreglerna innebaren väsentlig minskning av lidigare uppställda krav på affärsbanker ochsparbanker. Särskilt har bankerna emellertid fått detalll svårare att uppfylla även de nya formella kapilaltäckningskraven bl. a.lill följd av den ökning som skett av verksamheten och som till stor del variten följd av penningvärdeförsämringen. Dessa svårigheter har lett lill allbankinspekiionen, i samråd med , och bankföreningen har begärt enöversyn av kapitaltäckningsreglerna. På grund härav fick banklagsutredningen, somtillsattes , i uppdrag att se över banklagstiftningen och atl skyndsamtlägga fram förslag till nya kapilaltäckningsregler I direktiven framhölls bl.a. atl en kraftigt ökad emission av aktier och föriagslån från bankernas sidai syfte att klara kapitaltäckningskravet kunde befaras la i anspråk densvenska kapitalmarknaden i en omfattning som inte var önskvärd med hänsyn tillandra samhällssektorers kapitalbehov. Ulredningen borde därför söka finna enlösning, varigenom bankernas behov av täckningskapital dämpades utan att insättarnasberättigade intresse av föriustskydd eftersattes. I skrivelse till regeringen har banklagsulredningennu föreslagit en provisorisk ändring av kapitaltäckningsreglerna i avvaktan påutredningens slutliga förslag. De nuvarande kapilaltäckningskraven förbankerna föreslås bli reducerade med 10 96. skrivelse harredovisats ulfört igt i avsnitt 3. Samtliga remissinstanser har tillstyrktutredningens förslag. Bankinspektionen framhåller i likhet med utredningen bl.a. atl de svenska bankerna överlag är väl konsoliderade, särskill med hänsyntill de skattefria reserver som bankerna kan lägga upp i form avvärderegleringskonton. Dessa konton överstiger tillsammans bankernas egetkapital. Kontona för obligationer är emellerlid till största delen förbrukadegenom kurssänkningar på obligationsportföljerna. Som verklig konsolideringkvarstår i huvudsak värderegleringskontona för lån. I förhållande till dessakonton utgör en 10-procentig reducering av kapitalkravel ell relalivt litetbelopp. En sådan reduktion kan därför enligt bankinspektionens meningförsvaras. För egen del vill jag framhålla attbanklagstiftningens regler om krav på kapilaltäckning inle är del enda ellerfrämsta medlet att trygga insättarna mol förtusler av insalta medel. Först ochfrämst står den krediiprövning som bankerna gör innan lån beviljas. Om enfordran inte infrias, finns fiera s. k. säkerhetsvallar som kan ta uppföriusten innan insättarnas medel kommer i fara. Dessa säkerhelsvallar är ilur och ordning den säkerhet som i de fiesta fall har ställts för krediten, överskottetpå årets rörelse, värderegleringsreserverna, odisponerade vinstmedel frånföregående år, disposilionsfond och reservfond, aktiekapital och slutligen ev.föriagslån. 1976/77:126 19 sammanhangvill jag erinra om att de nu gällande kapitaltäckningsreglerna inle behandlarbankernas värderegleringsreserver som täckningskapilal. 1 praktiken ulgör deemellertid en myckel väsentlig konsolidering. 1 direktiven förbanklagsutredningen påvisas bl. a. möjligheten att likställa sådana reservermed eget kapital i fråga om kapitaltäckning. Del kan också framhållas att det finns ett sambandmellan kapilaltäckningskraven och bankernas kostnader. Ett högrekapitaltäckningskrav medför högre kostnader för bankernas kredilförmedling.Sådana koslnader får ytterst betalas av bankernas kunder. Del måsle å andrasidan också beaktas alt del bl. a. från näringslivels synpunkt är angelägel allbankerna har en så stark kapitalsiällning all de har möjlighet att lämna ävenriskbetonade krediler och utan svårighet kan ta eventuella förtusler. Kraven på bankernas kapilaltäckning bör alltsåavvägas med hänsyn till insättarskyddet och många andra faktorer, av vilka jagnu bara berört några. De svenska bankerna har f n. problem då det gäller atlhöja del egna kapitalet eller därmed jämställda föriagslån i takt med en alltsnabbare ökning av rörelsen. Om hänsyn las lill deras värderegleringsreserver,är de emellertid väl konsoliderade. I likhet med banklagsutredningen ochremissinstansema anser jag del därför motiverat atl nu föreslå en viss lindringav banklagarnas nuvarande kapitaltäckningskrav. Den föreslagna reduceringen med10 96 kan enligl min mening godtagas i avvaktan på utredningens slutligaförslag lill nya kapilaltäckningsregler. Som utredningen har framhållit medfördella bl. a. all bankerna inle behöver la kapitalmarknaden i anspråk i så storutsträckning som de annars skulle behöva . Jag förordar alltså atl kapitaltäckningsreglerna ibanklagarna ändras i enlighet med utredningens förslag. Ändringarna bör trädai kraft . Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag alt regeringen föreslårriksdagen att antaga inom ekonomidepartementel upprättade förslag lill 1. lag om ändring i lagen(1955:183) om bankrörelse, 2. lag om ändring i lagen(1955:416) om sparbanker, 3. lag om ändring i lagen(1956:216) om jordbrukskasserörelsen, Regeringen ansluter sig till föredragandensöverväganden och beslutar all genom proposition föreslå atl antaga deförslag som föredraganden har lagt fram. 3 BD Z H SO - un so rs OO so r«4 jo vo so r w-> so rg PM Tt"Os rv| r*i r \0 r rsi Tf -OO r- w-i O 'T rn prT O rs OO so in rsi rsi o r- rs in - fN r- m r>j( rs in fN o o os o OO OO - 00 fN r« « rn (-j OO ro rsi OO rs r-*OO Os m so 0\ OO so so - Os . r* \0 w Tf so r- r OO rsi OO ' * p' r O m Tj- ( O OOrs r m os r os < 1 in rv| sor*i r m r Tf os f*OO OO so c - r« r-- Tf o w - oo rs p'OO os r- » OO r rst rn JÖ :0 C C .g :a :ä cg TT *-* *-* OJ .r: .ti i> "C o. o. 00 :0 ' < uj Uh :>u: rsi m Tj- in o r a-i s = £> 5) J* I 8 00 _ tn 0\ O OO os O rs r* 0\ in rs rs ij-1 in OO -r i~- >' -H OO r-w-i m o\ o r* Os rs m r*-j OO so os so in r-- Os so r~ OO - fS OO - rn o ' OO r-- o <« OO r OO m rs rf Os r-- O rn OO o * v~> T* Os Os OO 1 in rs r O r-j so o O - 'c 'c :y :5 'a'5. rs rn rr in r c tS 00- <2 '5 Ii, 00 00 T3 .00 C C C 2 'c 'c£ 5. M -o -o JZ g E 8- \0 T-. Tj- r<-| o r so er.TT r rs rO a O Ov i OO r O rs rs Tf i ro rs OO m so ro r rs " rs rs m so r- inrs r- so in O »n OO o OO Os ly Ti- m rsi rs rs »n r so -' r-OO os r rr rs TT - rs O in oo so ' OO rs so m ' §12 2 o ~ E, 'q. 00 :0 « « rsi (- -»i- tv-( \o l Cd g 00 c OO 1 -a Ii o '-o E