prop · G00381 · 1976-12-31 00:00:00 — Prop.1976/77: 81 Regeringen föreslår attantaga de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. I propositionen föreslås olikastödåtgärder för bokhandeln av . Kreditstödföreslås utgå till främst fullsorterade boklådor på mindre och medelstoraorter. Stödet omfattar avskrivnings- och investeringslån för sammanlagt 1,4milj. /78 samt statliga kreditgarantier inom en ram av 1,5milj. Kreditstödet skall enligt förslaget handläggas av som ägs av Svenska bokförläggareföreningen.Det bokhandelsägda distributionsföretaget föreslås vidare få 1,1, milj.kr. i stöd för sitt kompletteringslager. Kompletteringslagret underlättar förde mindre och medelstora boklådorna att hålla ett brett sortiment. Vidareföreslås statligt stöd till företagsledarutbildning inom bokhandelsbranschen.Möjligheterna att utbilda bokhandelsmedhjälpare vid i att prövas. Slutligen föreslås att ett försök med postorderförsäljningav böcker genomförs i . Lag om tillfälligtöverlämnande av förvaltningsuppgift inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde 1 § Enligt de närmare föreskrifter som beslutas avregringen får pröva frågor omkreditstöd av statliga medel till bokhandel. 2 § Den som hos Bokbranschens finansieringsinstitutaktiebolag har tagit befattning med ärende enligt denna lag får ej obehörigenyppa vad han därvid har erfarit om affärs- eller driftsförhållanden. Dennalag träder i kraft och gäller till utgången av . Prop.1976/77:81 3 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , Åsling, Söder,, Mundebo, Krönmark, , , , , På uppdrag av chefen för utbildningsdepartementethar en särskild sakkunnig' utrett bokhandelns situation och behovet avstatligt stöd till bokdistributionen. Den sakkunnige har avgett betänkandet(Ds U 1976: 17) Stöd till bokhandeln. Efter remiss har yttranden över betänkandet avgettsav postverket, statskontoret, (), ,(), universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) - som bifogatyttrande av styrelsen för -, (), , statens industriverk. ,Centralorganisationen /SR, Författarförlaget, förbundet (KF), ,i (LO), , AB Seelig & Co.(Seelig), , , . , Svenska bokhandelsmedhjälpareföreningen.Svenska kommunförbundet, allmänna bibiioteksförening, , , ochTjänstemännens centralorganisation (TCO). 2tRiksdagen 1976/77, I samt. 1976/77:81 4 skyddades handeln med böcker av ettsystem av konkurrensbegränsningar. Bokbranschen åtnjöt bl. a. dispens frånbruttoprisför-budet, vilket medförde att försäljningspriset på böckerfastställdes av förläggarna och inte av återförsäljarna. Systemet innefattadevidare etable-ringskontroll och ensamrättsförsäljning. tillsatte kommissionärer för bokförsäljning. Dessa varuppdelade i tre klasser, nämligen A-kommissionärer, ochlantbokhandlare. A-kommissionärerna erhöll i stort sett samtliga böcker ikommission från medlemsförlagen. De övriga kommissionärema hade ett merabegränsat åtagande men kunde på kundernas begäran anskaffa alla slags böcker. Ensamrättsförsäljningen innebar att endastkommissionärema fick sälja läroböcker och andra böcker över en viss prisgräns.År 1970 var denna gräns satt till ett konsumentpris av , exkl. varuskatt.Kommissionä-ren på en ort hade ensamrätt till försäljning till bl. a. ortensfolkbibliotek och skolor. Det dåvarande näringsfrihetsrådet beslöt år 1965att dispensen från brut-toprisförbudet på böcker skulle upphöra fr. o.m. den 1april 1970. Rådet motiverade sitt beslut bl. a. med attkonkurrensbegränsningarna hämmade utvecklingen av nya former för spridning avböcker. Av ett friare system väntade man sig bl. a. att handeln med böckerskulle rationaliseras och att böcker skulle bli tillgängliga för försäljning påfler ställen än vad som blivit fallet genom kommissionärssystemet. Enligt Svenska bokförläggareföreningens statistiköver försäljning av allmänlitteratur (dvs. svensk litteratur utommassmarknadslitteratur och läroböcker) uppgick medlemsförlagens totalafakturerade försäljning för /76 till ca 390 milj. kr.,motsvarande ett beräknat konsumentvärde av ca 535 milj. kr. Den totalaförsäljningen av allmänlitteratur uppskattas till ett konsumentvärde av 725milj. Eftei" säljs böcker tillallmänheten i olika slag av detaljhandel vid sidan av fackbokhandeln. I ökandeutsträckning förekommer också direktförsäljning från förlagen till allmänhetengenom de s. k. bokklubbarna. I det följande redogörs för de olika kommersielladistributionskanalerna för böcker i grossist- och detaljistledet. Intressetkoncentreras därvid till distributionen av allmänlitteratur. Allmänlitteraturen levereras antingen direkt avförlagen till återförsäljarna eller också passerar den ett grossistled.Folkbibliotekens inköp sker nästan helt från som ocksåhandhar bindningen av biblioteksböcker. Prop.1976/77:81 5 Detaljhandeln med böcker anlitar iförekommande fall ett av de två grossistföretagen i branschen, nämligen Seeligoch Pressens samdistribution AB (Presam). Seelig betjänar i huvudsak s.k. A-och B-boklådor medan Presams kunder utgörs av dels AB Svenska Pressbyråns egnakiosker och butiker, dels många andra försäljningsställen för tidningar, böckeroch tidskrifter, bl, a. ett antal B-boklådor, Seelig brukar betecknas sombokhandelns grossiströrelse. Delägare i företaget är 160 av landets ca 300A-boklådor. Bland de tio största aktieägarna återfinns och dess Skånekrets. Seeligs ursprungliga uppgift var attförenkla bokhandelns arbetsrutiner genom samordning av de enskilda boklådornasrekvisitioner och förlagens leveranser. Vid sidan härav svarar Seelig numeraockså för distribution och lagerhållning för ett antal mindre och medelstoraförlag. Vidare håller företaget ett kompletteringslager av böcker från deförlag som inte överlåtit sina lager i konsignation till Seelig utan hållereget centrallager och försäljningsorganisation. Genom konsignations- ochkompletteringslagren har Seelig praktiskt taget alla tillgängliga titlar (utomläroböcker) från svenska förlag. Till Seeligs lagerhållning ärknutet ett reordersystem (SRO) som i första hand syftar till att underlätta förbokhandlarna att hålla ett brett sortiment. Seeligs verksamhet omfattar ocksålager och distribution av utländska böcker, dataservice, framställning ochdistribution av kataloger samt upplysningstjänst för bokhandeln. Företageterbjuder en särskild service som innebär att icke lagerförda böcker kanbeställas i bokhandeln och sändas direkt hem till kunden. Presam ingår i Pressbyråkoncernensom ägs av ett antal dags- och veckopressföretag. Av de böcker som distribuerasgenom Presam utgör, räknat i konsumentvärdet, pocketböcker avseriekaraktär och liknande massmarknadslitteratur. Presam har byggt upp ettmindre kompletteringslager centralt. Genom återförsäljare som är anslutna tillPresams distributionsapparat finns det också möjlighet att beställa böckerutanför detta sortiment. Företaget har också ett lager av utländsk litteratur. Genom att en så stor andel av detav Presam förm.edlade bokurvalet består av lågprisböcker, är försäljningenräknat i antalet volymer avsevärd. De till Presam anslutna försäljningsställenafinns även på de allra minsta orterna, medan Seeligs kunder främst finns påstörre orter och orter ned till 1 000 invånare. Som framgår av tabell 1 överinköpen av allmänlitteratur vid olika slag av bokförsäljningsställen 1975/76svarar A-boklådorna för den överväldigande delen av inköpen. Det framgår ocksåatt Presams kunder på ett par undantag när tillhör den lägsta inköpsklassen. 1976/77: 81 6 Tabell 1: Bokförsäljningsställen - inköp av A-böcker(allmänlitteratur utgiven på svenska förlag, exkl. läroböcker ochmassmarknadslitteratur) 1975/76 Av allmänlitteraturen som säljsgenom detaljhandeln går, som framgått av det föregående, den övervägande delengenom de s. k. A-boklådorna . A-boklådornas verksamhet grundas pådet s.k. fackbokhandelsavtalet som har ingått medSvenska bokförläggareföreningen. Tillträde till fackbokhandelsavtalet innebäratt boklådan förbinder sig att lagerhålla minst 4000 titlar. Boklådan åtar sigvidare att ta in ett antal av de nyutkomna böckerna enligt ett differentieratsystem. Mindre A-boklådor behöver t. ex. bara ta in en tredjedel eller hälftenav de nya titlarna. Förlagen garanterar å sin sida returrätt och vissarabatter. I stort Försöker man alltså upprätthålla ett system med fullsorteradbokhandel 5om motsvarar A-kommissionärer även om bokhandeln inte får böcker ikommission utan i stället abonnemangsexemplar i fast räkning. Förlagensfinansiering av boklådornas lagerhållning har därmed minskat.Bokföriäg-gareföreningen utövar inte heller, till skillnad från vad fallet varföre , någon etableringskontroll för A-boklådor. Antalet A-boklådor är f.n. drygt300, vilket motsvarar ungefär antalet A-kommissionärer . Underperioden har emellertid åtskilliga av de företag i gruppen som varverksamma antingen ägts ned eller minskat sitt boksortiment så kraftigtatt de kan jppfylla åtagandena enligt fackbokhandelsavtalet. Åandra sidan har bort-allet av A-boklådor i stort kompenserats avnyetableringar. Många av de boklådor som har upphört eller övergett sinställning som fullsorterad bok-landel har legat på mindre och medelstoratätorter som därigenom blivit Jtan fullsorterad bokhandel. Nyetablering avA-boklådor har företrädesvis 1976/77:81 7 Antalet nedlagda B-boklådor ökade kraftigt . Endastnågra få A-boklådor nyetablerades . Det stora flertalet A-boklådor har ocksåsidosortiment (främst pappersvaror och kontorsmateriel). Boklådor utansidosortiment finns numera endast i storstadsområdena. BeträffandeA-boklådomas företagsform kan följande konstateras. Huvuddelen av boklådornaär småföretag, ofta familjeföretag. Någon nämnvärd vertikal integration, dvs.ägarsamband mellan förlag och boklådor, förekommer inte. Under 1970-taletförsta hälft har dock bokhandelskedjorna ökat antalet försäljningsställen ochandelen av bokförsäljningen. har antalet A-boklådor i enskild ägogått tillbaka. Kedjebildningarna inom bokhandeln äran så länge koncentreradetill storstadsområdena. kan också noteras att ett antal varuhus numera harbokavdelningar som uppfyller A-boklådoraas sortimentskrav. Detta gäller bl. a.ett tjugotal Do-musvarahus och några NK-varahus. Bokförsäljningens omfattning varierar mycket frånbokhandel till bokhandel. En betydande del av försäljningen avallmänlitteratur går genom relativt få boklådor, främst i storstadsområdena ochpå universitetsorterna. Som en illustration härtill kan nämnas att värdet avinköpen från medlemsförlagen i 1973/74 uppgicktill ca 46 milj. kr. för de drygt 80 A-boklådor som ligger i storstadsområdena.För de ungefär lika många A-boklådor som fanns i mindrekommunblockscentra och lokala tätorter uppgick inköpsvärdet till endast ca 9milj. Medan A-boklådomas sortimentsåtagande är fastställtoch i stort motsvarar vad som gällde för de s. k. A-kommissionärema undertiden , finns numera inga motsvarande prestationsmått fastställdaav den typ som tidigare gällde för kategorien B-kommissionärer. BegreppetB-boklåda används dock alltjämt. Det stora flertalet B-boklådor är f. d.B-kommissionärer. Den vanligaste typen av B-boklåda är pappers- ellertobakshandel som för ett begränsat boksortiment på ort som saknar A-boklåda.Omfattningen av bokförsäljningen varierar starkt. Enligt uppgift från B-bokhandlarnasegen intresseorganisation kan omsättningen av bokförsäljningen förmedlemsföretagen variera mellan . Flertalet av de boklådor som brukar betecknas somB-boklådor anlitar Seelig som grossist, andra är kunder hos Presam eller hosbåda företagen. AntaletB-boklådor kan f. n. uppskattas till ca 150. Försäljning av allmänlitteratur sker också iväxlande utsträckning genom den övriga detaljhandeln. Många varahus, utöver desom har fullsorterad bokavdelning, för ett begränsat sortiment av allmänlitteratur.Vissa får sina leveranser direkt från förlagen, andra anlitar Presam. Det försäljningsnät av kiosker och andraförsäljningsställen vars bokförsörjning ombesörjs av Presam omfattar dels ABSvenska Pressbyråns ca Prop.1976/77:81 8 800egna försäljningsställen, dels ca 16 000 andra detaljister. Försäljningsvärdetav böcker förmedlade via Presam-detaljisterna uppskattas till ca 79milj. härav utgörs som nämnts av massmarknadslitteratur av olikaslag. På ett begränsat antal tidningsförsäljningsställen (nu 393)tillhandahålls ett utökat sortiment av allmänlitteratur i de högre prislägena.Drygt 200 sådana försäljningsställen finns på orter utan fackbokhandel.Försäljningsvärdet av böcker (exkl. moms) vid dessa försäljningsställenuppskattades för till drygt 13 milj. kr. Härav utgjordes av sådanaböcker som säljs i bokhandeln och resten av massmarknadslitteratur. Vid sidan av A- och B-boklådor, som i principsaluför alla sorters allmänlitteratur i varierande omfattning, finns enbokhandelsverksamhet som inriktas på olika intressegrapper. Hit hörde s.k.missionsbokhandlarna som specialiserar sig på religiös litteratur o.dyl.Antalet missionsboklådor uppskattas till 60 varav 10 är anslutna tillfackbokhandelsavtalet och sålunda har ställning som A-boklåda. har också, delvis genom attensamrättförsäljningen upphört, etablerats s. k. bokcaféer som ofta äranknutna till politiska organisationer och som specialiserar sig på olika slagav politisk litteratur. Antikvariatbokhandeln skiljer sig från de tidigarenämnda formerna för detaljhandel med böcker genom att den i första hand ärinriktad på köp och försäljning av äldre böcker, ofta sådana böcker som intelängre finns tillgängliga på förlagen. Många antikvariat är specialiserade inomolika fack, t. ex. konst, vetenskaplig litteratur etc. Säkra uppgifter omantikvariatbokhandelns omfattning saknas. Värdet av bokförsäljningen genomantikvariat kan uppskattas till högst 10 milj. kr. Efter slopandet av bruttoprisförbudet harmånga förlag ökat direktförsäljningen till konsumenterna av böcker. Periodenpräglas av en kraftig frammarsch för bokklubbarna. Genom medlemskap i bokklubbkan konsumenten få främst nyutkomna böcker i regel till lägre pris än vid köpgenom bokhandeln mot att han förbinder sig att beställa ett visst antal titlar.Böckerna distribueras vanligen genom posten. Det sortiment som saluförs genomförlagens bokklubbar omfattar huvudsakligen ett mindre antal populära titlar.Mer specialiserade bokklubbar för bl. a. lyrik har dock bildats. Svenska bokförläggareföreningens branschstatistikvisar att bokklubbarnas andel av försäljningen av allmänlitteratur har ökatkontinuerligt , som fackbokhandelns andel harminskat. /76 svarade bokklubbama för av medlemsföriagens leveranseroch bokhandeln för . Motsvarande procenttal var /74 19 resp. 44%.Samtidigt har en tillbakagång skett av den typ av direktförsäljning somförlagen tidigare hade. 1976/77:81 9 2.5Utvecklingen efter avskaffandet av bruttoprisförbudet på böcker Hävandet av konkurrensbegränsningama påbokhandelsområdet har medfört att de böcker som tidigare bara fannstillgängliga i kommissio-närsbokhandeln nu kan säljas fritt. Framför allt denmer populära delen av allmänlitteraturen finns nu att köpa i t. ex. varuhus ochannan detaljhandel samt pressbyråkiosker. Bokklubbarna har blivit en viktigdistributionskanal. En viss priskonkurrens har uppstått kring främst deböcker som säljs i mycket stora upplagor de s. k. storsäljama. En merakonsekvent lågprislinje tillämpas av vissa bokhandelskedjor, främst istorstadsområdena. I övrigt fillämpar A- och B-boklådorna genomgående de avföriagen rekommenderade cirkaprisema, även om enstaka"lockpriserbjudanden" förekommer. Genom att konkurrensbegränsningarna har upphört harsåledes den lätt-sålda litteraturen blivit lättare tillgänglig genom att densäljs på fler försäljningsställen och genom direktförsäljning i bokklubbar.Den fria konkurrensen har för denna litteratur också verkat i prissänkanderiktning. För delar av den kultiirellt värdefulla men svårsålda litteraturenter sig situationen annorlunda. Det är alltjämt främst genom A-bokhandeln somdenna litteratur kan köpas. Genom att A-boklådomas lagerhållning och sortimentsåtagandenhar minskat eller differentierats har dessa böcker blivit svårare att få tag påän vad fallet var under kommissionssystemet. A-boklådorna med sina stora sortimentsåtaganden ochlåga lageromsättning har fått vidkännas ökade problem i det nya läget med frikonkurrens. I många kommuner har ortens bokhandel inte längrehand om skolboksförsäljningen. I andra fall har marginalen på dennaförsäljning som var fast reglerad, sänkts genom konkurrens bokhandlareemellan. Inköpen till folkbiblioteken sker huvudsakligen direktfrån förlagen genom . För många boklådor, främst på mindreorter, torde bortfallet av skol- och biblioteksleveranserna ha inneburit ettkraftigt avbräck. För A-boklådoma på mindre och medelstora orter ärkundunderlaget begränsat. En utökning av sidosortimentet har ofta endastdelvis kunnat avhjälpa lönsamhetsproblemet. Det är framför allt på de mindreoch medelstora tätorterna som A-boklådor har lagts ned utan att nya boklådorkommit till. Enligt bedömningar inom bokbranschen går utvecklingen mot enytterligare uttunning av beståndet av fullsorterade boklådor på dessa orter. har vissa initiativ tagits frånbranschhåll för att förbättra boklådornas kreditvillkor, främst genombildandet, , av Bokbran- Prop.1976/77:81 10 Samtliga aktier i bolagetägs av . Bolaget har till uppgift att medverkatill att bokhandlare och andra återförsäljare av böcker får långfristigakrediter för nyetablering, övertagande och modernisering av sinabutiksrörelser. Det kan också medverka till nyetableringar av boklådor. Därvidkan bolaget bidra med dels borgensåtaganden, dels direkta lån. Som säkerhet för borgensåtagandenaligger reverser från de medverkande.förlagen till ett totalt belopp av 1,8milj. Den direkta lånekapaciteten uppskattas till ca I milj. kr. /77 värderades institutets engagemang till sammanlagt ca 0,9milj. Vid sidan av kreditverksamheten harBokbranschens finansieringsinstitut bistått bokhandeln med rådgivning i frågorrörande lönsamhet, rationalisering etc. Rådgivningsverksamheten har hittillsutnyttjats av ungefär en tredjedel av A-boklådorna i enskild ägo. Butikspersonalen inom A-bokhandeln,de s. k. bokhandelsmedhjälparna, har berettsutbildning organiserad av stiftelsen . Kursverksamhetenfinansieras genom bidrag från och Bokförläggareföreningensamt genom deltagaravgifter. Kursverksamheten åtnjuter vidare statsbidragenligt bestämmelserna i förordningen (1971:342) om enskilda yrkesskolor (ändradsenast 1975:630). Kursverksamheten förbokhandelsmedhjälpare har bestått av två två-veckorskurser för etttjugotal elever. Läroplanen har fastställts av skolöverstyrelsen.Undervisningen har ägt rum i köpmannaförbunds utbildningsinstitution,. Branschorganisationerna har ocksåtillsammans med engagerat sig i andrautbildningsinsatser, bl. a. företagsekonomiska seminarier för företagsledareoch bokhandelsföreståndare. 3 3.1 Utgångspunkter förförslagen utgångspunkthar varit att det är ett kulturpolitiskt intresse att värna om handel medböcker från fasta försäljningsställen. Bokhandelns situation har därvidanalyserats främst med hänsyn till de problem som sammanhänger medA-boklådornas sortimentsåtaganden och lagerhållning. Utredningen konstaterar attA-bokhandeln har fått ökade lönsamhetsproblem, delvistroligen beroende på att den har haft svårt att hävda sig i ett läge med frikonkurrens. Utredningen bedömer det som Prop.1976/77:81 11 sannolikt att beståndet av A-boklådor, främst på de mindreorterna, kommer att minska ytterligare om inte upprastningsåtgärder vidtasomgående. Det innebär inte att utredningen förbiser de stora boklådornasspeciella problem. Åtgärder för att motverka ytterligare nedläggning bör dockprioriteras . Utredningen anger som motiv förbokhandelsstöd att de välsorterade boklådorna vid sidan av biblioteksväsendetspelar en stor roll för att vidmakthålla och stärka litteraturintresset. Bl.a. understryks värdet av boksamlingar i hemmen som ger tillfälle till ett meraintensivt och fördjupat studium. Ett annat viktigt motiv för stöd tillbokhandeln är att den utgör en effektiv försäljningskanal för denlitteratur-som stöds inom ramen för det statliga litteraturstödet. Det ärenligt utredningen vid sidan av biblioteken, främst genom den välsorteradebokhandeln som den kulturellt värdefulla men svårsålda litteraturen harmöjlighet att nå sin publik. Förslagen är utformade som enförsöksverksamhet. Tidsperspektivet är därför begränsat till . Förslagensyftar i första hand till att stödja A-boklådor på mindre eller medelstoraorter. I undantagsfall bör det dock vara möjligt att låta stödåtgärdernaomfatta även andra återförsäljningsstäl-len, t. ex. B-boklådor, som kanutvecklas till A-boklådor, och antikvariat. De föreslagna åtgärderna är avselektiv natur. Utredningen har inte ansett generella åtgärder motiverade,dels av kostnadsskäl, dels med hänsyn till att stöd i så fall skulle komma attutgå även till boklådor som inte behöver stöd. Utredningen betonar kommunernasansvar för den lokala boklådan. upphandling av skolböcker direkt frånförlagen kan försämra lönsamheten för den lokala boklådan och i vissa fallmedföra att den måste läggas ned. Vad som sålunda ter sig ekonomisktfördelaktigt för kommunen från strikt ekonomisk synpunkt kan innebära attkommunens invånare mister sin boklåda. Utredningen finner det angelägetatt en effektiv varuförsörjningsplanering kommer till stånd så snartsom möjligt, som omfattar inte endast livsmedelshandeln - såsomdistributionsutredningen (H 1970: 14) föreslagit i sitt betänkande (SOU1975:69) Samhället och distributionen -utan all fackhandel. En sådan planering,omfattande även bokhandeln, skulle enligt utredningens mening befordra ett ökatkommunalt ansvarstagande för den lokala boklådan. Utredningen konstaterar att bristenpå kreditmedel är ett av de stora problemen för A-boklådorna. Detta gäller isynnerhet boklådor med lönsamhetsproblem. Ett typfall är ägarbyte. Den som dåvill ta över rörelsen måste ikläda sig avsevärda risker för modernisering,lager etc. Ett annat 3t I976J77, 1 samt. Prop.1976/77:81 12 typfall kan vara när innehavaren av en krisdrabbad boklådaönskar få företaget på fötter genom modernisering av butikslokalema o. dyl.Det finansieringsinstitut har, konstaterarutredningen, inte kunnat engagera sig i alltför riskfyllda projekt. Det finns f. n. inget statligtkreditstöd till fackhandeln. Det enda statliga stödet över huvud taget tilldetaljhandeln är det stöd till dagligvaruhandel i glesbygd som utgår enligtförordningen (1973:608) om statligt stöd till kommersiell service i glesbygd(ändrad senast 1975:189). Utredningen finner det avkulturpolitiska skäl motiverat att särskilda statliga insatser görs för att - isamspel med bokbranschens eget kreditinstitut - underlätta kreditläget förboklådorna. Utredningen föreslår som modell det nyssnämnda stödet tilldagligvaruhandeln i glesbygd. Sålunda skall tre olika låneformer kunna praktiseras,nämligen avskrivningslån, investeringslån och kreditgarantier för lån iaffärsbank eller annan kreditinrättning. Enligt förslaget skallavskrivningslån och investeringslån kunna lämnas för ny-, till- eller ombyggnadav affärslokal eller för inredning av affärslokal. Kreditgaranti skall bl. a.kunna lämnas för lån vid övertagande av lager vid byte av ägare tillbokhandelsrörelse. Det statliga tillskottet börmotsvara högst två tredjedelar av den sammanlagda investeringskostnaden.Branschens finansieringsinstitut förutsätts komplettera de statliga insatsema. Utredningen betonar att de boklådorsom får kreditstöd får förutsättas fungera kommersiellt även framgent.Kreditstödet bör därför inte ha karaktären av förtäckt driftbidrag. En striktkreditvärdighetsbedömning bör sålunda ligga till grund för prövningen av varjestödärende och endast sådana företag bör få stöd som bedöms kunna överieva påsikt. Beträffande administrationen avstödet har utredningen skisserat två alternativ, nämligen antingen att stödetkanaliseras genom , eller att en särskildstatlig lånenämnd inrättas för ändamålet.