prop · G003157 · 1976-12-31 00:00:00 — Enliglhundskolans mening har della letl lill en sänkning av anialel slalionärabehandlingsdagar för skolans hundar. har gell till resultat atl flervårdplatser har kunnat friställas för privata djur. Arbeisgruppenhar diskuterat orn del inte vore lämpligl alt skilja djursjukhuset frånhundskolans övriga verksamhel och föra över sjukhuset lill annan huvudman.Flertalet av remissinstanserna delar inle arbeisgruppens uppfallning i dennafråga. Överbefälhavaren anser alt försvarets hundskola och djursjukhusei ulgören så integrerad enhet all del inle finns Prop.1976/77:157 21 anledningatt skilja enheterna ål enbart för alt komma lill rätta med problemet medfördelningen av koslnaderna. Försvarets raiionaliseringsinslilut bedömer alldel vore svårt all hilia en iniresseni som är villig att ta över verksamhetenvid djursjukhuset. Enligl institutets bedömning ger vården av privala djur ettpositivt täckningsbidrag och är därför ekonomiskt motiverad. Institutetföreslår därför alt hela djursjukhusei ska slå kvar under skolans huvudmannaskap,Inslitulel anser vidare all om reslrtktioner i fortsäiiningen innebär all särkoslnadernainle kan läckas bör vården av privata djur bara behållas om föriuslen läcksgenom speciella slalliga eller kommunala bidrag, Siyrelsenför försvarels hundskola delar inie arbeisgruppens uppfallning om all djursjukhuseibör skiljas från skolan. Som motiv anförs bl, a, all en gemensam organisationför hundskolan och privat djursjukvård har inneburit att en stor enhel harbildats varigenom klinisk er-farenhel har kunnat samlas. Dessutom harekonomiska möjligheter skapats för samordning på delta område. Genom dennasamordning har enligl styrelsen inläkler erhållits som läcker särkoslnadernaför den privala djursjukvården, Siyrelsen framhåller vidare att del föreliggersvårigheter atl få fram undertag för prissättning på vården. När det gäller denprivata djursjukvården har hundskolan följt den prissättning som tillämpas vidövriga djursjukhus. i , Väslernorrlands läns landstingoch Sollefleå kommun anser mol bakgrund dels av den förordade produktionen av ijänsiehundar,dels av förslagel om all föda upp försöksdjur atl djursjukhusei inle är överdimeniioneralför hundskolans behov och alt djursjukhusei även i framliden bör ingå i skolan,Länsslyrelsen pekar vidare på atl jordbmksutskotl bl, a, har förordalalt en utredning ska lillsältas med uppgift att studera statens engagemang isluten djursjukvård, I avvaktan på resultat av denna utredning bör hundskolanenligt erhålla särskilda statliga medel för atl läcka eventuellaunderskott, Lanibruksstyrelsen anser det nu olämpligt att fatta beslut omdjursjukhusets anknytning lill hundskolan med hänsyn lill kommande uiredning omsluten djursjukvård. Styrelsen för jordbrukels högskolor och statens veterinärmedicinskaanstalt anför liknande synpunkter men förordar dock att hundskolan kvarstår somhuvudman för djursjukvården. Styrelsen förjordbrukets högskolor anser vidarealt man bör förbättra ekonomin dels genom en skälig höjning av taxorna.delsgenom alt utverka bidrag från kommuner inom djursjukhusets upptagningsområde. anser all verksamhelen vid djursjukhuset bör finansieras medsamhällsmedel, Förbundel underslryker vidare all del är angeläget alldjursjukhuset är knutet lill hundskolan med lanke på den avelsverksamhet somskolan bedriver. St i fie i sen framhåller all denintegrerade institutionen hundskolan med djursjukhuset är ett förnämligl veierinärcenlrum,varför stiftelsen finner lan- 1976/77:157 22 kenpåatt skilja hundskolan ochdjursjukhuset absurd. Stiftelsen menar au dess rollhar varil och är alt stödja denna institution. Stiftelsen kan heller inleförslå lankegången atl kommun och den enbart för uppbyggnaden av stordjursdelenskapade stiftelsen skulle bällre än nuvarande huvudmän kunna svara fördjursjukhuset. TCO-S anser alt om djursjukhusets verksamhel skiljdes frånhundskolan skulle della resultera i avsevärt högre koslnader än ,eftersom vissa servicefunktioner då inte kan samutnyujas med sko-lan,S A CO / SR ifrågasätierom det ärrimligl att betrakla djursjukhusei som en friståendeverksamhetsgren i den ekonomiska redovisningen. Kostnaderna för all köpa såvälden rena djursjukvården som för förebyggande vård från ell friliggande sjursjukhusskulle enligl förbundel, förmodligen inie vara myckel lägre än vad som belaslardjursjukvården i hundskolans budgel. Förbundet anser vidare att skolan börbeakta möjligheten att av kommuner i djursjukhusets upptagningsområde begäraanslag för all täcka framförallt kostnaderna för jourberedskapen. Riksrevisionsverketinstämmer i arbeisgruppens rekommendation all djursjukhusei bör skiljas frånhundskolan. Om della inle kommer till stånd anser verket att kostnadsfördelningenmellan sjukhusets olika verksamheter och kunder bör göras mer rättvisande.Hundskolans sjukvård för de egna djuren minskar i omfattning då hundproduklionenminskar. Om vården är för intensiv kan en ytteriigare minskning kommaifråga. En större del av samkostnaderna bör därför enligt verket belasta denexterna djursjukvården. Kan inle täckning erhållas från stiftelsen eller annan måsledärför taxorna enligt verkets uppfallning höjas. Denföreslagna principen om full kostnadstäckning vid försäljning av skolansprodukter har medfört invändningar från eu antal remissinstanser. Riksrevisionsverkeihar dock inte någol all erinra mol art)eisgrup-pens uppläggning och förslag tillgenomförande. Överbefälhavaren anser all hundskolan fortsättningsvis bör drivasefter affärsmässiga principer med en uttalad strävan att verksamheten skall blisjälvbärande. Han framhåller vidare att skolans verksamhel inte börfinansieras inom del militära försvarels ram. Enligl hans mening bör endasiinköp av försvarsmakiens hundar och köp av ijänsler från skolan belaslaförsvarsanslagen. anser all driftbidrag inlebör förekomma. Skolans koslnader bör täckas med försäljningsiniäkter. Insti-lulelanser dock all hundskolan bör kunna få anslag för vissa speciella uppgifter.Dessa anslag bör tillskjutas för preciserade ändamål och inle som driftbidrag. Inslitulelpåpekar all hundskolan som slallig myndighel har en ogynnsam slällning jämförtmed om verksamheten hade bedrivits i bolagsform. Merkoslnader som skolan harpå grund av sin driftform och lo- 1976/77:157 23 kaliseringbör enligl inslitulel kunna läckas genom särskilt anslagna medel. Instiluietanser vidare att bolagsformen bör las upp till ny prövning. Länsstyrelseni och Väslernorrlands läns landsling delar med utgångspunkli riksdags-beslutet om fullständig självfinansiering arbetsgruppens uppfallningall del är nödvändigl all priserna på försålda hundar höjs. Vidare framhållsall om självfinansiering skall gälla måsle avnämargrupperna ges ekonomiska förulsällningarhärför, Arbeisgruppensekonomiska beräkningar kritiseras av styrelsen för försvarels hundskola som bl,a, anför följande. Vid en 40-proceniig minskning av verksamhelen vid skolanberäknas koslnaderna inom den direkla hundproduklionen minska med 1,4 milj, kr.Besparingar inom djursjukvård och allmän adminisiralion uppkommer däremol inle,Arbeisgruppen anser all den administrativa organisationen är för slor, Siyrelsenanser all besparingar inom såväl djursjukvård som inom den allmänna administrationenleoreliskl kan uppnås. Realistiska förulsällningar för all skapa en sådan silualionföreligger dock inle. Siyrelsen beslrider arbeisgruppens uppfallning allprivata djursjukvården är en belastning för skolans ekonomi och framhåller kan försvaras så snart den lämnar bidrag för alt läcka de gemensamma koslnaderna.Om djursjukhusei uppräilade egen administration och hundskolan köpte tiänsterdärifrån bedöms högsl . kunna sparas in. Av arbetsgruppensbesparingsprogram om ca 5,5 milj. kr. kan styrelsendärför endasi godla 1,4 milj. kr., varav . Styrelsenanser när del gäller skolans finansiering all den inle i sin helhel bör varasjälvbärande. Styrelsen föreslår all hundskolan i fortsättningen tilldelas åriigaanslag som relateras till besiämda koslnader. Anslagel bör läcka koslnadernaför personalen utom dressyrpersonal, hyra m. m. och administration. Kostnadersom är hänföriiga lill själva produktionen bör däremol läckas av intäkter frånförsäljning av hundar. Vid beräkning av anslagstilldelningen skall driften av djursjukhuseioch kursverksamhelen undanias. Dessa enheler bör med vissa undanlag även i forlsätlningengenom prissättningen drivas så att full kostnadsläckning nås. Beträffande djursjukhuseianser styrelsen atl della bör komma i samma slällning som det statliga djursjukhuseii och således få ell anslag som molsvarar två tredjedelar av intäkternafrån den privata vården. Även vissa kurser bör få anslag. Styrelsen föreslår atlövergången från bidrag till anslag införs /79. Vidare begärstyrelsen för budgelårel 1977/78 ett drtftbidrag om , lill skolan, Generaliullslyrelsenerinrar om all styrelsen i sill yllrande över förslaget lillomorganisation av hundskolan anmälde viss tveksamhet rörande förslagel altdriva skolan i affärsmässiga former. Erfarenheten under den lid skolan hardrivits på detta sätt synes enligl slyrelsens mening bekräfta att den nyadriftformen inle haft uiesluiande positiva kon- 1976/77:157 24 och LO anser atl den hillills uttalade målsättningenatt skolans verksamhet skall vara självbärande bör omprövas, kommun, TCO-Soch /SR anför liknande synpunkter och ifrågasätter om inte hundskolan börfå anslag istället för bidrag. TCO-S diskulerar möjlighelen alt ge hundskolan etlanslag för lönekostnaderna, Enligl /SR bör hundskolan löpande få medel förall bestrida kostnaderna för administration av det centrala hundväsendel, framhåller den betydelse hundskolans styrelse ochdess sammansättning har haft för verksamheten. Enligt institutets mening ärdet rimligt all skolans kunder genom slyrelserepresenialion har insyn iverksamheten. Kunderna bör dock inte ha majoritet i styrelsen. Institutetframhåller även all förelagsekonomisk kompetens bör finnas representerad i siyrelsen, Riksrevisionsverkeidelar arbeisgruppens synpunkler på hundskolans redovisningssystem. Verkel villdessuiom belöna viklen av alt redovisningen därför ulformas så alt den ger väsenlliginformation för analyser och kalkyler. Enligt1 ä nssty rel sen i är del väsentligt all hundskolanbereds möjligheler lill fortsall framsyni produktions-uivecklliig och effektivmarknadsföring. Liknande synpunkler framförs av försvarets rationaliseringsinstitut.Stiftelsen och . Beträffandeuppfödning av jörsöksdjur vid hundskolan anser försvarels rationaliseringsinstitutall denna måste ses som en från skolan fristående verksamhel. och kommun anser au staten bör hafullständig insyn och kontroll när del gäller uppfödning och användning avhundar som försöksdjur. Därför utgör hundskolan en myckel lämplig institutioneftersom del där finns fiera av de förulsällningar som krävs för en goduppfödning. Denna bedöms ge sysselsällning åt 10-20 personer. FörSollefteåregionen skulle della enligl länsslyrelsen och innebäraett angeläget tillskoti av arbetstillfällen. Stiftelsen ,LO och TCO-S framför liknande synpunkter. Sy nsk ad ad es riksförbund avvisar försin del länken på all förlägga uppfödning av försöksdjur lill hundskolan. Beiräffandekarantän for imponerade hundar vid hundskolan ifrågasätter försvarels rationaliseringsinstitutom denna skulle ge några möjligheter till merutnyttjande av skolans resurser. Lantbruksstyrelsenframhåller att frågan om karantänverksamhet vid skolan lorde bli föremål försynpunkter från den pågående utredningen om djurkarantäner. Länsslyrelsen i , Väsiernorr- 1976/77:157 25 landsläns landsling, , Sliflelsen Sollefleå Djursjukhus, LO ochTCO-Sär positiva till tanken på att upprätla karanlänsplatser vid skolan. Delta börnärmare undersökas. TCO-S framhåller även sysselsättningsaspekten. Utredningenom karaniänverksamhel för djur konslalerar all en föriäggning av en karantän lillområdel omkring hundskolan skulle innebära fiera fördelarsåsom t. ex. närhet lillveterinärer m. m. och stora markområden, dären karantän skulle kunna placeras.Vidare pekar ulredningen på vissa nackdelar som t. ex. all del inle finnsnågon byggnad som kan ulnyujas för karaniänverksamhel. Behov avkarantän i norra är mindre än i övriga landet. Utredningen kan f. n.inte taslällning lill en eventuell föriäggning av en karantänansiali till områdelomkring hundskolan i . 1 sina förslag kommer dock utredningen altöverväga della. Länsslyrelseni , Väslernorrlands läns landsling och Sollefleå kommunframhåller bl, a, all del frän regionalpoliiiska utgångspunkter är vikligl alt verksamhelenvid hundskolan i inle skärs ner ulan ges möjligheler lill fortsall positivulveckling. En nedskärning av verksamheten vid skolan och därvid också avpersonalstyrkan skulle hårt drabba en region som har stora sysselsällningssvårigheler,Sliflelsen , TCO-S och LO framför liknande synpunkler. Överbefälhavaren, försvarelsrationaliseringsinstitut, styrelsen för försvarets hundskola, riksrevisionsverkei,Sliflelsen Sollefleå Djursjukhus och LO anser atl en ändraddepartementstillhörighet, 1, ex, jordbruksdeparle-menlel, för försvarelshundskola bör övervägas. Som skäl anförs bl, a, min-hundorganisalionensavveckling, den förändrade avnämarstrukluren och att djursjukhusei i sloromfattning lämnar stöd ål civila myndigheter och allmänheten. Styrelsen förförsvarels hundskola anser all skolans namn bör ändras lill statens hundskolaför alt bättre återspegla skolans roll i samhället. Länsslyrelsen i Västernorrlandslän bedömer mot bakgrund av bl. a. avvecklingen av minhundar och sill förslagom utökad produktion av främst försöksdjur alt andra avnämare än f n. kommeratt bli de största iniressenlerna. Delta motiverar enligl meningalt hundskolan förs över lill . TCO-S anser dock att försvarsdepartementetfortfarande skall vara huvudman för försvarets hundskola. Enligtförs varels rationaliseringsinstitut innebär en avveckling av minhundorganisalionenall försvarels materielverks organisation och uppgifter inom hundväsendel börses över. Institutet framhåller vidare med hänsyn till den förändrade efterfrågebitdeninom försvarei all man bör överväga alt föra över ledningen av hundljänslen ochinspektionsverksamheten från chefen för armén lill chefen för ftygvapnet. 1976/77:157 26 Riksdagenbeslutade all dåvarande arméns hundskola skulle omorganiseras tillförsvarets hundskola (prop. 1970:96, SU 1970:202, rskr 1970:419). Beslulelinnebar bl, a, all försvarets hundskola blev en självsländig myndighel inomförsvaret och all verksamhelen vid skolan i princip skulle vara ekonomisktsjälvbärande. Skolan har emellertid av fiera skäl inte lyckats skapa balansmellan kostnader och inläkler, 1 prop,1974;1 (bil. 6 s. 177) anmälde min förelrädare all del var nödvändigl allstabilisera hundskolans ekonomi. har därför årligenanvisat etl driftbidrag till skolan, Inovember 1975 lillsalles en särskild arbetsgrupp för all se över skolans verksamheloch för att få elt förbättrat underlag för beslut om skolans ekonomi och inrikining,Arbeisgruppen överlämnade rapporten vid försvaretshundskola. Rapporten har remissbehandlats. Försvaretshundskola är direki underställd regeringen med egen styrelse och chef finns f n, ca 90 arbetstagare. Skolan är indelad i en planerings- ochekonomienhet, en produklionsenhel, en veterinärenhei och en serviceenhei. Hundskolansuppgift är au mol ersättning tillhandahålla dresserade hundar och all meddelautbildning i hundtiänsl. Skolan får meddela veierinärvård och tillhandahållaandra tiänster som är förenliga med verksamhelen om del kan ske ulan all övrigaarbetsuppgifter eftersatts. Vidare åligger del skolan bl, a, all biträda chefenför armén i dennes ledning av försvarsmaktens hundtiänsl. Skolanskall alltså bl. a, leverera dresserade hundar för försvarsmakiens, polisväsendets,tull verkets,Synskadades riksförbunds m. n. intressenters behov. De hundar somlevereras är dels högkvalificerade tiänstehunder (min-, ledar-, skydds- ochnarkotikahundar) dels lågkvalificerade tiänstehundar (bevaknings- ochvakthundar). Den verksamhel som leder fram lill färdigdresserade hundar beslårav anskaffning, tesi och dressyr av hundar. Hundar anskaffas dels genom avelsom bedrivs vid hundskolan dels genom inköp. För aveln används främsi hundarsom ingår i arméns minhundorganisalion. Skolan kan f. n. inle läcka efterfråganpå skydds- och ledarhundar, medan antalet bevakningshundar översiigerefterfrågan. Delta beror på all endasi en mindre del av de hundar som påbörjardressyr motsvarar de höga krav som ställs på skydds-och ledarhundar.Produktionen av övriga hundlyper läcker nuvarande efterfrågan. Skolanhar under de senasie budgetåren levererat någol över 200 färdigdresserade tiänstehundarper år. Budgelårel 1975/76 levererades 50 minhundar, 36 skyddshundar, 18 ledarhundaroch 5 narkolikahundar, 87 bevakningshundar och 16 vakthundar. Kursverksamhelenvid skolan omfallar hundtiänsl och djursjukvård. 1976/77:157 27 äravsedd främst för avnämare lill skolans hundar, Däruiöver anordnas kurser förbl, a, medlemmar från frivilliga försvarsorganisationer. Antalet kurser vidskolan har ökat . /76 uppgick antalet till 37, Försvarelshundskola bedriver en omfatlande djursjukvård, Verksamhelen är avsedd alt lillgodosei första hand behovel av sjukvård för de egna djuren, I mån av lid och resurserkan tiänsier säljas lill myndigheter och enskilda personer. Skolan disponerar etlmodernt djursjukhus som logs i bruk , Sjukhusel beslår av tvåavdelningar, en för vård av smådjur och en för värd av stora djur. Den senareavdelningen disponeras genom ell av regeringen godkänl särskill avial med SliflelsenSollefteå Djursjukhus, Allmänhelen har lagil djursjukhusets tiänsier i anspråki alll siörre utsträckning. Hundskolanskoslnader skall i princip täckas av intäkter av sålda produkter och tiänster.Skolans verksamhel redovisas därför formellt på slaisbudgeien som ell 1 000-kronorsanslag. Skolan disponerar en röriig kredil i riksgäldskontorel om högsl 1,5milj, kr. Somjag lidigare har nämnt har full kostnadstäckning inte uppnålls. Enligt instruktionenför skolan skall taxorna fastställas efter samråd med riksrevisionsverket.Hundskolan har /72-1975/76 höjt priset på hundar med i genomsnill25 96 per hund, Neitoprisindex har ökal med 43 96, Samtidigthar skolans totala kostnader stigil med medan de lolala inläkierna har ökalmed ca 30 96. Vidare har driflbidragel m. m. under samma lidsperiod ökal från222 . Den lolala omsluiningenvid skolan var budgelårel 1975/76 ca 8,7 milj. kr. Skolan har för budgelårel1976/77 fåll ell driftbidrag på För budgelårel1977/78 har regeringen föreslagil etl driftbidrag med 4 milj, kr. Produktionenav skydds- och bevakningshundar kan enligt riksrevisionsverkels remissyllrandeprincipielll ske enligl två alternativ. Det ena allernalivel ulgår frånantalet skyddshundar och det andra från antalet bevakningshundar som mål förproduktion. Verkel förordar det andra alternativet eftersom della alternativsannolikt gör del möjligt att bättre anpassa produktionen till efterfrågan påolika hundtyper. Jag ämnar i annal sammanhang föreslå regeringen atl besluta atlhundskolan med utnyujande av genetisk expertis undersöker om riksrevisionsverkelsförslag innebär all hundproduklionen kan bli effeklivare. Arbetsgruppenhar bedömt all det åriiga behovet av tiänstehundar den närmaste liden är ca180, varav ca 115 högkvalificerade hundar. Hundskolan har inle kunnatleverera det anlal skydds- och ledarhundar som har efterfrågats på grund avbrist bl, a, på hundar som är lämpliga au dressera. Om produktionen avminhundar upphör kan enligl arbetsgruppen förmodligen vissa hundar, som annarsskulle ha gåll lill minhunddressyr, dresseras till skydds- och ledarhundar.Rikspolisstyrelsen har behov av 80 skydds- Prop.1976/77:157 28 Arbetsgruppen bedömer alt skolan inte kan leverera mer än 35 per år.Resterande hundar måsle skaffa på annal säu. Mot dennabakgrund har arbetsgruppen föreslagit alt verksamhelen vid hundskolandimensioneras för en produktion på omkring 155 hundar , varav 20 avelslikar.Överbefälhavaren framhåller all försvarets behov av Ijänsiehundar är mindre änvad arbeisgruppen har räknat med och att delta behov av hundar kan komma allminska ylleriigare. Vissa remissinslanser anser all slalliga tiänslehundar iförsta hand bör levereras från hundskolan, varför skolan bör leverera ca 200hundar . För egen del anser jag att verksamhelen bör inriktas mol enårsproduktion av ca 155 hundar. Jag har därvid räknat med en någol minskadleverans av hundar lill försvarei och en någol ökad lill . Omproduktionsförul-säitningaroch efterfrågan påhundarförändras kandeiiapåverkainriktningen av den framtida verksamheten vid skolan, I likhet med mina förelrädareanserjag all organisationen vid skolan skall bygga på leverans av så mångahundar som beställs i fleråriga överenskommelser mellan skolan och dessavnämare, J ag anser sådana överenskommelser nödvändiga för all ge skolanklara långsikliga planeringsförutsättningar, Arbeisgruppenframhåller atl en översyn av gränsdragningen mellan lest-ochdressyrverksamheten vid hundskolan skulle kunna få lill resullai all dressyrenpåbörjas lidigare än f, n, Dessuiom bör leslen av hundar kunna integreras i dressyrverksamhelen.Arbeisgruppen föreslår vidare en aktivare uppföljning av erfarenheler fråndressyren. De remissinslanser som har yttrat sig delar i stort arbeisgruppens uppfallning.Jag anser i likhei med arb)eis-gruppen all förslagel om test- och dressyrverksamhelennärmare bör ses över. Jag ämnar senare föreslå regeringen att beslula all dennaöversyn skall genomföras i samband med arbelel au förbättra aveln, Arbeisgruppenhar betonat valpiidens betydelse för hundens fortsatta utveckling och mot denbakgrunden sau ifråga hundskolans fodervärdssystem. Gruppen har framhållilviklen av all ha en kunnig kår av fodervärdar och föreslagit ett syslem medpermanenta fodervärdar, I likhet med flera remissinslanser anser jag atl delav arbeisgruppen föreslagna systemet bör prövas, Beiräffandeförslagel lill ell förbäiiral avelsarbele har remissinstanserna ingei alterinra, Generaliullslyrelsen framhåller au ell velenskapligl avelsarbete intebara är en angelägenhet för hundskolan utan bör ses i etl siörre sammanhang.Hundskolan anser all , bör tilldelas särskiltför avelsbefrämjande verksamhet. Jag är positiv lill del föreslagna avelsarbeiel,men jag anser i likhei med arbetsgruppen att viss del av denna verksamhel börses som ett naturiigl led i en uppföljning och utvärdering av den egna verksamhelen.1 del bidrag lill skolan för /78, som jag har föreslagil i prop,1976/77:74, har jag beräknai vissa medel för delta ändamål. Jag räknar även medatl bidrag skall ulgå de därpå följande två budgelåren. 1976/77:157 29 Arbeisgruppenanser all koslnaderna för de iniroduklionskurser som hålls i samband med atthundar överiämnas till avnämarna bör redovisas som en del av koslnaderna för hundproduklionen,Arbeisgruppen har vidare satt i fråga det lämpliga i att genomföra kurser medfå deltagare. Vissa remissinslanser anser dock all del måsle vara ell krav altintroduktionskurserna inte omfatlar alllför många deltagare. Jag delar arbeisgruppensuppfallning alt koslnaderna för iniroduklionskurser bör hänföras lill hundproduklionen,Beiräffande anialel deliagare vid introduktionskurser instämmer jag i remissinslansernassynpunkler. Jag anser vidare att skolan i fortsäiiningen endast bör anordnakurser som ger full kostnadsläckning för skolan, Arbeisgruppenhar salt i fråga om inle velerinärinsalserna på skolans egna hundar är väl omfallande.Flera remissinslanser delar inle denna uppfattning ulan framhåller bl, a, att velerinärinsalsernalill stor del är av förebyggande karaktär och alt goda resultat har uppnåtts.För egen del anserjag att detta närmare bör undersökas vid den översyn av avelsverksamhelensom jag har uttalat mig för. Arbetsgruppensförslag atl skilja djursjukhusei från skolans övriga verksamhet och föra översjukhuset lill annan huvudman har möli invändningar från många håll.