prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Ovanstående utveckling, som är baserad påantagandel om oförändrad ekonomisk politik, skulle innebära eu BNP-tillväxt på3,54,1977 en inte obetydlig avsaktning jämfört med således. Den ekonomiska nedgången i nådde sinbotten . Efter att under förstå halvåret ha sjunkit i enårstakt om steg den totala produktionen snabbt under andra halvåret.Totalt för året mmskade bmttonationalprodukten med . Den ekonomiskapolitiken lades successivt om i expansiv riktning med ettstimulanspaket om ca 30 mUjarder francs (ca 1/av bmttonationalprodukten)så sent soin . Underandra och de första niåiiaderna steg den Prop.1976/77:100 Bilaga 1 Finansplanen 54 inhemskaefterfrågan särskUt den privata konsumtionen och de offentligainvesteringarna snabbt. Industriproduktionen ökade under det första kvartalet1976 med i årstakt. Därefter blev tillväxten i produktionen ochefterfrågan långsammare. Till stor del beror denna avflackning av tillväxten påatt effekterna av stimulänspoUtiken successivt ebbat ut somåteruppbyggnaden av lagren inte skedde lika snabbt som under uppgångens förstafas. Trots den successiva avflackningen av tillväxten ökade totalproduktionen1976 . Den ekonomiska återhämtningen har ej medfört någon förbättring iarbetslöshetsläget jämfört med . Inflationstakten har inte kunnat nedbringas i dentakt som regeringen förutsett, bl. a. beroende på francens sjunkande värde, ochkonsumentpriserna fortsatte att öka i snabb takt . Priserna var 1976ca högre än 1975 då de i sin tur. vär högre än föregåendeår. Den snabba ekonomiska tillväxten har medfört enlUcaledes snabb ökning av importvolymen. Exportvolymen har ökat klartlångsammare vUket i kombination med en försämring av bytesförhållandet medutlandet tiU följd av francens sjunkande värde letf tUl en kontinuerlig försämringav handelsbalansen. Bidragande orsak tiU det växandehandelsbalansunderskottet här varh den svåra torkan , vUkét betyttlägre spannmålsexport och ökad oljeimport. Underskottet i bytesbalansenberäknas uppgå till åtminstone jämfört med i stortsett balans 1975. Den ekonomiska politiken har successivtlagts om i restriktiv riktning. Kampen möt inflationen och värnandet om denexterna balansen har prioritet. Budgeten föreslås bli i stort sett balanseradoch bör medföra endast måttliga utgiftsökningar, vilket innebär en åtstramningjämfört med då budgetunderskottet var ca . Detåtstramningsprogram den s. k. Bärre-planen som presenterades i septembersamtidigt med budgetförslaget föi: 1977 hade som primärt syfte att hållatillbaka pris- och kostnadsökningarna och att ge viss stimulans tillindustriinvesteringarna. Prisstopp gällde för flertalet varor och tjänster framtill /1977, offentliga taxor och avgifter har frysts fram tillapril månad , mervärdeskatten sänktes med knappt 3procentenheter. Målet är att kunna begränsa prisökningarna till 6,5 %.Några särskilda inkomstpolitiska åtgärder har inte föreslagits irienregeringen rekommenderar att löneökningarna ej överskrider ökningen ikonsumentpriserna. Penningpolitikenhar gradvis blivit stramare: räntorna har successivt höjts,depositionsskyldigheten hos centralbankerna har återinförts för bankerna ochpenningmängdens ökningstakt har nedbringats, . Penningpolitiken kanförväntas bibehåUa en restriktiv karaktär understörre delen av 1977. Mot bakgrund av den alltmer restriktivainriktningen av den ekonomiska politiken är del sannolikt att BNP-tillväxtenför 1977 blir lägre än . De reala disponibla inkomsterna kanförväntas stiga långsammare. I ett läge med en viss försvagning av denekonomiska aktiviteten, med kvarvarande förhållandevis hög arbetslöshet, ärdet vidare inte så säkert att hushållens sparande kommer att sjunka. Denprivata konsumtionen kan bl. a. förväntas utvecklas svagare än . Trots en planerad ganska kraftig uppgång av deoffentliga investeringarna beräknas de totala fasta investeringarnakomma att öka endast långsamt. Industrin har fortfarande stor outnyttjad kapacitetoch avsaktningen i den ekonomiska uppgången kan förväntas öka företagensförsiktighet. Ingenting tyder därför f, n. på att industrunvesteringariia.trots, vissa investeringsstimulanser skulle skjuta verklig fart under året:Bostadsbyggandet beräknas framför aUt till följd av den strama kreditpoUtirken få en fortsatt svag utveckling. Till följd av en långsammare tillväxt av deninhemska efterfrågan kan importen väntas stiga mindre snabbt . Ensuccessiv förbättring i lönekostnadsläget jämfört med och en återhämtningav exporten av jordbruksprodukter kan beräknas medföra att exporten hålls vä!uppe med en förbättring i handelsbalansen och bytesbalansen som följd. En svagare utveckling av den inhemska efterfråganmen till skillnad ett realt efterfrågetillskolt frånutrikeshandeln kan antas resultera i en något lägre tillväxt , elleren ökning med 3 . Destora kursomläggningar som kännetecknat den danska ekonomiska politiken undersenare år satte sin prägel på utvecklingen även . ochbörjan av 1976 gavs den ekonomiska politiken en starkt expansiv inriktning isyfte att hålla den intema efterfrågan uppe i avvaktan på den internationellakonjunkturuppgången. För att avvärja en akut sysselsättningskris undervinterhalvåret genomfördes i .september 1975 ett brett upplagtstimulansprogram med en fem månaders momssänkning som främsta inslag.PoUtiken.nådde önskvärd effekt i sä måtto att den skar av. toppen på den högaarbetslösheten /1976. Stimulansåtgärderna medförde emeUertid en oväntatstark ökning av den privata konsumtionen med en åtföljande drastisk importökning.Endast blev bytesbalansunderskottet dubbelt såstort som eller . Med hänsyn tillden redan mycket stora skuldsättningen och inför utsikten av Prop.1976/77:100 Bilaga 1 Finansplanen 56 enfortsatt försämring av bytesbalansen enades en folketings-majoritetom ett omfattande åtstramningsprogram. Programmets syfte är att genom finans- ochinkomstpolitisk åtstramning begränsa tUlväxten av den privata konsumtionen ochimporten för att frigöra resurser tiU exportsektorn och på så vis nedbringabytesbalansunderskottet, I programmet ingår skatte- och avgiftshöjningar omsammanlagt ca 4,5 mUjarder danska kr. Inkomstpolitiskaramangivelser syftar till att begränsa utrymmet för de totala inkomsthöjningarna till under vart och ett av . Efteroroligheter på arbetsmarknaden införde regeringen fr. o. m. 1 decemberett tre månaders aUmänt pris-, löne- och hyresstopp. Det ekonomiska krisprogrammet kan väntas få enstarkt dämpande effekt på den ekonomiska aktiviteten under 1977.Arbetslösheten, som sjönk något, uppgår f. n. tU! av dearbetslöshets-försäkrade och kommer sannoUkt att stiga igen . Inflationstaktenkommer sannolikt att bli lika hög som , dvs. Bruttonationalproduktens relativt starka tillväxtunder 1976 bars i huvudsak upp av den utomordentiigt kraftigaprivata konsumtionen, uppgången i bostadsbyggandet och företagensinvesteringar samt en viss lageruppbyggnad. Dessa komponenter kommer under 1977att lämna endast obetydliga bidrag till den samlade efterfrågan. En viss svagökning av den privata konsumtionen kan komma att ske till följd av en sjunkandesparbenägenhet. Den kraftiga konsumtionstiUväxten i förening med deinvesteringsstimulanser som infördes här' bidragit till en relativtstark utveckling av företagens fasta investeringar . Den uppåtgåendetrenden kan väntas bestå men investeringsklimatet förblir likvälsvagt på gmnd av den förväntade låga konsumtionstillväxten och en stramkreditmarknad. Bostadsbyggandet som visat en stark återhämtningkommer äv samma skäl ätt utvecklas negativt . De totala fastainvesteringarna kommer därmed knappast att visa någon ökning det närmaste året. Den inhemska efterfrågan kommer såledesatt vara svag och bruttonationalproduktens tUlväxt förhåUandevis blygsam, drygt 2 %.Ett stort bidrag kommer att lämfias av en exportökning som be döms kunna bli , då man räknar med en viss tillväxt av mark nadsandelarna för exporten äv industrivaror. Importen kommer samti digt att plana ut nivå. Förbättringen av bytesbalansunder skottet beräknas bli cä 3'jniljarder danska kr. i jämförelse ined under skottet 1976 på . De huvudsakliga målen för den finskaekonomiska politiken har se- Bil.1 Preliminär nationalbudget 37 dan1975 varit att nedbringa den utiändska skuldsättningen och det ansenligaunderskottet i bytesbalansen sanit att begränsa pris- och kostnadsstegringarnatill konkurrentländemas takt. En sådan politik förutsätter att den inhemskaefterfrågan får en långsammare tillväxt än den totala produktionen. Denekonomiska politiken har därför gradvis bUvit mer restriktiv.Penningpolitiken har fått dra det tyngsta lasset. Den inhemska efterfrågan kanännu endast tillåtas växa inom det utrymme som enförbättrad extern balans kan ge. Det stora underskottet i den externa balansen 1975 förorsakat av en svag export och en fortsatt kraftig import fick regeringenatt vidta åtgärder för att få ned den inhemska efterfrågan. Som ett resultat avden restriktiva ekonomiska politiken minskade den inhemska efterfrågan förkonsumtion och investeringar kraftigt (med ) ochdärmed också importen. Exporten sköt fart från det dåliga och denförbättrade utrikesbalansen vägde upp den svaga hemmakonjunkturen. För andraåret i rad låg bmttonationalprodukten kvar nivå. 1 början av 1976 kom en inkomstpoUtiskhelhetsuppgörelse tUl stånd. Denna omfattade bl. a. ett ettårigt löneavtal somkombinerats med åtgärder på prissidan för att hålla tiUbaka inflationen. Deavtalsmässiga löneökningarna begränsades därmed i genomsnitt till . Hushållensreala disponibla inkomster minskade kraftigt främst på grund av ett ökatskatteuttag. Trots att sparkvoten sjönk minskade den privata konsumtionen medca . Den offentliga konsumtionen överskred de ramar som regeringenfastställt. Efter en obmten stark utveckling under hela1970-talet minskade de fasta investermgarna 1976 med . Den änkraftigåre nedgången för de privata investeringarna och bostadsbyggandet kantillskrivas det svaga efterfrågeläget, den låga självfinansieringen och inteminst det strypta tillflödet av krediter. Det är främst med hjälp av strama tyglarpå kreditpolitikens område som regeringen försöker begränsa de investeringarsom anses vara mindre produktiva. Denkonjunkturkänsliga exporten, som till består av skogsprodukter, sköt fartförsta i takt med påfyUningen av lagren i . Den tungaverkstadsindustrin har funnit god avsättning i. . Den tynande -inhemska efterfrågan fick omedelbara effekter i en minskad vamimport. Handels-och bytesbalanserna förbättrades därmed väsentligt och underskottenireducerades till 3 resp. 4 mUjarder finska mark. Arbetslösheten, som stegsnabbt 1975, planade ut på en nivå motsvarande av arbetskraften. Derisvaga inhemska efterfrågan dämpade inflationstakten som : mätt medkonsumentprisindex ändå ökade med . Denekonomiska återhämtningen torde vinna i styrka 1977. Prop.1976/77:100 Bilaga 1 Finansplanen 58 TiUsammans, med ,en konsumtionsledd inhemsk efterfrågeökningvänlas bruttonationalprodukten öka med . En påspädning av hushållensreala disponibla inkomster möjliggörs bl a. av en betydande justering avinkomstskatten. Däremot torde det även 1977 endast finnas utrymme förbegränsade lönepåslag. En ökning av den privata konsumtionen med knappt 3 %bedöms därför som sannolik. De senaste månadernas hårda kreditrestriktionerhar fått kännbar effekt på investeringarna i allmänhet och industrinsinvesteringar i synnerhet. De fasta investeringarna kan därför väntas ökaobetydligt 1977 jämfört med föregående år. Den här skisseradeefterfrågeutvecklingen torde medföra en ökning av importen (i volym) med . Med hänsyn till den kraftigare exportökningen skulle handels- ochbytesbalansunderskotten krympa med ytterligare någon miljard. a. under,förutsättning av begränsade löneökningar 1977 beräknas inflationstaktenfortsätta att avta. Konsumentpriserna antas stiga . Arbetslöshetenkommer med den ovan skisserade utveckUngen knappast att sjunka 1977. drabbades av den internationellakonjunkturnedgången . Med en produktions- ochsysselsättningsstödjande politik lyckades man emellertid bibehålla en relativthög aktivitet. Den norska ekonomin uppvisade 1975 den.högsta tillväxttakten iOECD-området, eller . En fortsatt hög inhemsk efterfrågan och en växandeexport 1976 medförde en ännu högre tillväxttakt, . Effekterna på,produktionen av den ökade efterfrågan från utlandet har emellertid fördröjts pågrund av de ovanligt stora lagren i exportindustrin. De avsevärda underskotteni betalningarna med omvärlden är en konsekvens av regeringens motkonjunkturellapolitik. Det är vetskapen om de framtida oljeinkomsterna som möjliggjort ensådan expansiv politik. Den ekonomiska politiken vägleds av två mål: attslå vakt om sysselsättningen ocb att dämpa pris- och kostnadsstegringarna.Såväl inom finans- och penningpolitiken har betydande inslag av selektivamedel förekommit. Sysselsättningspolitiken uppvisar stora lUvheter med den somförts i . Den norska arbetslösheten nådde én topp vid årsskiftet1975/1976 men har därefter gradvis minskat. Den långsammare internationellakonjunkturåterhämtningen föranledde regeringen att föreslåytterligare expansiva åtgärder för att hålla syssel-. sättningen uppe.Penningpolitiken lättades bl. a. och lagerstödet förlängdes. mellanregeringen, arbetsmarknadens parter och jordbrukarna var ett viktigt led i denekonomiska politiken. I utbyte mot begränsade nominella löneökningar 1976 åtogsig regeringen att garantera löntagarna én tiUväxt i real disponibel inkomst Bil.1 Preliminär nationalbudget 59 I enlighet med beslut försäkrades pensionärer och jordbrukarei synnerhet väsentligt högre inkomstökningar. För att åstadkomma detta harregeringen använt sig av elt stort antal medel i den ekonomisk-politiskaarsenalen. Inkomstskatterna och arbetsgivaravgiften sänktes, de direktatransfereringarna ökades. För att hålla konsumentprisutvecklingen inom deramar som faststäUts i uppgörelsen (4-9,) infördes prisstopp på ettstort antal varor . Regeringen fick även tUlgripa subventioner avvissa baslivsmedel. Den inkomstpolitiska uppgörelsen bäddade för enkraftig ökning av den privata konsumtionen som för året i dess helhet steg med5,. En stark utveckling av den offentiiga konsumtionen tillsammans med en ökningav de fasta investeringama (som svarar för av bruttonationalprodukten)på möjliggjorde en lika kraftig inhemsk efterfrå-gestegring som 1975.Neddragningen av lagren i exportindustrin medförde dock ett visst bortfall iefterfrågan. Exportvolymen ökade kraftigt och förbättringen av den realaexterna balansen gav ett svagt positivt bidrag till tillväxten ibruttonationalprodukten. Bytesförhållandet försämrades emellertid rätt kraftigtoch bytesbalansens underskott växte med till inemot 20 miljarder norskakr. Denekonomiska politiken siktar till att få tUl stånd en viss dämpning av deninhemska efterfrågan 1977. Regeringen anser, att en genomsnittlig ökning avden reala disponibla inkomsten är rimlig. Ett mycket stort bidragtill BNP-tillväxten beräknas komma från den avsevärt förbättradeutrikesbalansen. Varuexporten väntas få en fortsatt stark tillväxt. Exporten avråolja och gas kommer med en kalkylerad fördubbling att utgöra avtotalexporten. Importökningen håUs tillbaka på grund av kraftigt minskad importav fartyg samt av varor och tjänster till oljesektorn. Den inhemska efterfråganbärs upp av en konsumtionsökning på inemot . Oförändrade industriinvesteringar,väsentligt lägre investeringar inom sjöfartssektorn och i oljeborrningkompenseras av en stark tUlväxt i de offentliga investeringarna och andraföretagsinvesleringar. Man kan därför förutse att de totala fastainvesteringarna kommer att minska med någon procentenhet jämfört med 1976.Därmed skulle bruttonationalprodukten komma att öka . Prop.1976/77:100 Bilaga 1 Finansplanen 60 Från den starkt nedpressade nivån ägdeen återhämtning av exportvolymen mm . Tredje kvartalet 1976 lågsålunda exporten över bottennivån . Såvitt nu kan bedömasblev ökningen för likafullt svagare än vad som tidigareförutsetts. beräknas nu att exportvolymen blev högre än 1975.En stor del av denna ökning svarade fartygsexporten för. Frånräknas dennastannade exportökningen 19751976 uppskattnuigs-vis vid . Somjämförelse kan nämnas att världshandeln torde ha vuxit medåtminstone . Den svenska exporten har därmed i betydande mån förloratmarknadsandelar både 1975 och 1976. De delar av exporten som utveckladesexpansivt var vid sidan av fartygsexporten de stapelvarubetonadeinslagen: skogsindustrins produkter samt järnmalmen. Även för dessa varor blevdock ökningstalen lägre än väntat. Den tungt vägande exporten avverkstadsprodukter (exkl. fartyg) fortsatte att sjunka 1976 och nedgången tycksrentav ha blivit något större än 1975. Den tillväxt i exportvolymen som emotses för1977 är märkbart lägre än vad som tidigare brukat vara normalt i motsvarandefas av den internationella konjunkturcykeln. För dét första bedömsOECD-ländernas ekonomiska tillväxt bli jämförelsevis dämpad med bl. a. ganskasvag ökning i de fasta investeringarna, åtminstone . För detandra antas en viss fortsatt nedgång i den svenska exportens marknadsandelarkomma att äga rum, en eftersläpande effekt av de senaste två årens kraftigahöjning av de svenska exportpriserna i relation tiU världsmarknadspriserna.Vad som likväl förmodas motverka ett än kraftigare fall i marknadsandelarna ärframförallt att utbudstrycket från konkurrentiändernas sida torde avta något ioch med att ländernas inhemska efterfrågan expanderat. Exporttillväxten 19761977 har beräknats bU så pass låg som . Det bör dock starkt framhållasatt tillväxttalet dras ned av att fartygsleveranserna väntas bli avsevärtmindre 1977 jämfört med ; för exporten exkl. fartyg beräknas ökningen blica . Ifrågavarande kalkyl har som förutsättning det meUanalternativ förlönekostnadsökningen 19761977 som presenteras i kapitel 6. Vid det lägrekostnadsaltemativet kan ex- 1 En systematisk genomgäng av exportutvecklingenför olika varugrupper erhålls genom branschredogörelserna i kapitel 4. Bil.1 Preliminär nationalbudget 61 portvolymenstiUväxt bli något högre om som här förutses en något gynnsammare relativexportprisutveckling,kommer till stånd; vid det högre kostnadsaltemativet harräknats med att relativpriset stiger och oförmånligt påverkar exportvolymen. Dekalkylmässiga resultaten för totalexporten vid de olika altemativen.framgår avföljande tablå: Alt. I Alt. II Volym Pris Alt. IU Alt. I Alt. II Alt. III Alt. 1 Alt. II Ak. Totalexport 88 660 88 870 89 060 4,9 4,2 3,4 4,6 5,6 6,6 Totalexport en ligt national räkenskapernas beräknings metoder» 88 660 88 870 89 060 7,4 6.6 5,8 2,2 3,2 4,2 'För en teknisk kommentar, se inledningen till kap. 3 i reviderad nationalbudget1976. Volymeffekterna på exporten a,v de ohka prisutvecklingsalternatiyenväntas som synes inte bli alltför stora 19761977. På kort sikt antas nämligenefterfrågans priskänslighet vara ganska låg. Såsom ofta framhållits harförändringar i relativpriserna troUgen betydande effekter på exportvolymen somgör sig gällande med mer eller mindre lång eftersläpning. Detta skulleinnebära att det faktiska utfallet för lönekostnads-. ökningen 19761977 kan fåytterUgare inverkan på marknadsandelarna och exportvolymerna ochrentav 1979. Exportensmarknadsandelar 1975 och 1976 har den svenskaexportutvecklingen starkt präglats av sjunkande volymandelar i världshandeln, vilket framgår av följande tablå: .- Voiymindex, 1974 = 100för: har således förloratandelar i värids-handeln som motsvarar en exportmmskning på i runt tal 12 %.När man bedömer och värderar denna andelsförlust kan det vara behövligt attgöra en del modifikationer och reservationer. En reservation närmast avberäkningsteknisk natur anknyter till den svenska exportens 1976/77:100 Bilagal Finansplanen 62 struktur med avseende på länderfördelning ochvarusammansättning. Vore det exempelvis så att exporten i hög grad är inriktadpå länder där efterfrågeutvecklingen de båda åren varit särskilt svag, skulledet naturligtvis vara orimUgt att betrakta hela andelsförlusten som ett utslagav försvagad konkurrenskraft. Detsamma skulle gälla i den mån det skulle havarit särskilt dålig efterfrågan på typiskt svenska exportvaror ochexportvamgrupper. Man skulle därför vilja rensa bort sådana "ländei"-öch våmeffekter" från andelsförlusten och få en "ren" andelsförändringsom direkt skulle kunna ses söm ett utslag av förändringen i den svenskaexportens konkurrenskraft, givet dess traditionella struktur. En fullständigsådan analys skulle kräva uppgifter om de enskilda avnä-marländernasimportvolymförändringar med långt driven varufördelning, data som tyvärr ärmycket svåra att få fram, i synnerhet för en aktuell tidsperiod. Vissaiakttagelser kan dock ändå göras. Man torde inledningsvis kunnakonstatera att det jämförelsevis starka inslaget av fartyg i vår export utgjorten klart gynnsam faktor såväl 1975 som 1976; detta antyds av tablån ovan ochframgår tydligt av tabell 3:4. Räknat exkl. fartyg (eller standardiserat för deoUka andelarna för fartyg i export och i världshandeln) framstår sålundamarknadsandelsförlusterna som än större. I tabell 3:1 återfinns en analys avSveriges export av bearbetade varor (exkl. fartyg) till OECD-området.Utvecklingen äv marknadsandelarna för denna export definieras där somskillnaden meUan exporttillväxten och vad som kallats marknadstillväxten. Densenare storheten framkommer genom att de olika importtUlväxt sammanvägsmed deras andelar av export av bearbetade varor. Tabell 3: 1 export av bearbetade varor (exkl.fartyg)" till OECD-om-rädet= 19721977 1972 1973 1974 1975 1976- 1973 1974 . . 1975 1976 , 197? Marknad " J6,"0 3,'8 -4,9 12'/- 9 Export 16,9 4,6 -13,3 2'/, 5 V- Marknadsandel 0,8 0,8 -8,8 -8 Vs -3 ' SITC 58, exkl. 68 och 793. = Utom , ,, , , , och . 1977 avser mellanalternativet förlönekostnadsökningen se kapitel 6. 1 Exporten av bearbetade varorinnefattar av varugmpperna i tabell 3: 4 papper och papp, järn och stål,verkstadsprodukter exkl. fartyg samt övriga industriprodukter (dvs.textilvaror, kemiska produkter, möbler, snickerier, leksaker etc.) och utgördärmed av den totala exporten. av den totala exporten.utgörs av export av bearbetade varor till . Bil.1 Preliminär nafionalbudget 63 varigenomeffekten av en eventuellt gynnsam eller ogynnsam strukturellländersammansättning hos vår export elimineras. Den bild av marknadsandelarnasom sålunda framkommer gér ett intryck av än större andelsförluster,jämfört med vad som kan utläsas av den ovanstående tablån. Med hjälp avuppgifterna i tabeU 3: 1 kan nedanstående uppställning göras: Volymindex,1974 = 100 för: avbearbetade varor (vägt medSveriges export) 100 95 107 Sverigesexport av bear betade varor till OECD- området 100 87 89 Medan alltså importen tiU (vägt påangivet sätt) 1976 beräknas ha legal nivå befann sig densvenska exporten till dessa länder fortfarande därunder, vilket innebäratt andelsförlusterna skulle ha motsvarat en sammanlagdexportminskning på i runt tal . Ovannämnda berakningai: av marknadsandelarna taringen hänsyn tiU att varusammansättnihgen inom gruppen bearbetade varor är något olika i export och import. Papper upptar sålunda en större andel i vår export än i avnämarländernas import. Detsamma gäller verkstadsprodukter (i synnerhet maskinutrustning) och i någon mån järn och stål. Gruppen övriga industriprodukter upp tar däremot en jämförelsevis mindre andel av vår export. Nedgången 19741975 i OECD-lähdernäs iniport av papper och stål var utan tvivel kraftigare än i deras totala import av bearbetade varor. För verk stadsprodukter var efterfrågeförsvagningen klart mindre markerad och importen till uppvisade möjligen en i obetydlig volym ökning. En del av andelsförlusten 19741975 skuUe därmed, kunna ulgöra en "varueffekt" på. grund av den extremt svaga marknaden för papper och stål. Den jäinförelsevis gynnsamtriäre efterfrågan på verkstadsprodukter ger en "varueffekt" i motsatt riktning. Nettoresul tatet blir dock sannolikt att uppskattningsvis någon procentenhet av an delsförlusten 19741975 kan förklaras av en oförmånlig stmkturell varusammansättning i den svenska exporten.