prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Sammanfattningsvis förordarjag atl detla anslag /78 förs upp med (31 160000+11000000+3 450000 =) ,vilkel innebär en ökning med . i förhållande till detta budgetår. Med hänvisning till vad jag har anförthemställerjag alt regeringen föreslår att 1. godkänna de ändringar i riktiinjema förde branschfrämjande åt gärderna somjag har förordat, 2. till Företags- och branschfrämjandeåtgärder för /78 anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 73 1976/77 Anslag 2000000 1977/78 Förslag 2000000 Från anslaget, som disponeras avstatens industriverk, bestrids koslnader för dels särskilda strukturåtgärderför skoinduslrin, dels exportfrämjande åtgärder för sko- ochgarveriinduslrierna (prop. 1975/76: 100 bil. 15 s. 82, NU 1975/76: 53, rskr1975/76: 387). Beslul om disposition av medlen för exportfrämjande åtgärderfallas efter samråd med överslyrelsen för ekonomiskl försvar och på grundval avförslag från exportråd. Anslaget logs första gången upp istatsbudgeten för /77. Skoinduslrin omfattades under budgelårel1975/76 av de omställningsfrämjande åtgärderna inom ramen för anslagetFörelags- och branschfrämjande åtgärder. Sko- och garveriinduslriernaomfattades under /76 av åtgärderna inom ramen för anslagetExportfrämjande åtgärder under huvudtitel. beslöt medanledning av regeringens förslag till åtgärder för försörjningsberedskapen påbeklädnadsområdet m.m. (prop. 1975/76: 57, NU 1975/76: 15, rskr 1975/76: 107)om förstärkta strukturinsatser för skoindustrin inom en ram av 1 milj. kr. perbudgetår t. o. m. /78. Vidare beslöts förstärkta exportfrämjandeålgärder för sko-och garveriinduslrierna inom en ram av likaså 1 milj. kr. perbudgelår t.o.m. budgelårel 1977/78. för struklurinsalserför skoinduslrin på 1 milj. kr. under /77 kommer enligt statensindustriverk sannolikt att visa sig otillräcklig för att läcka både koslnaderför åtgärder inom anslagels normala användningsområde och kostnadema för denpågående struktur-utredningen för skoindustrin. förexportfrämjande åtgärder för sko- och garveriinduslrierna på 1 milj. kr. kommerdäremol sannolikt inte att helt kunna utnyttjas. föreslår motdenna bakgmnd atl de av beslutade medlen för exportfrämjande ålgärderpå 1 milj. kr. för /78 lill viss del får användas förstrukturåtgärder efter samråd med exportråd. I enlighet med de av riksdagenantagna riktlinjerna beräknarjag 2 milj. kr. för särskilda strukturåtgärder förskoinduslrin och för exportfrämjande åtgärder för sko- och garveriinduslriernaunder /78. I fråga om användningen av anslaget för dessa ändamålbör del ankomma på regeringen att fastställa den närmare fördelningen. 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 74 Jaghemställer att regeringen föreslår all till Strukturåtgärder för skoinduslrin /78 anvisa ett reservationsanslag av . Kostnader för räntebefrielse vid strukturgarantier till företag inom vissaindustribranscher 1975/76 Utgift 1976/77 Anslag 1977/78 Förslag Från anslaget, som disponeras av statensindustriverk, bestrids kostnader för räntebefrielse vid slruklurgarantier somberör företag inom texlil-och konfeklions(teko)induslriema, skoindustrin,möbelindustrin, snickeriindustrin, den glasinduslrin,gjuteriindustrin, pälsindustrin och vissa delar av metallmaniifakturindustrin.Strukturgarantier och räntebefrielse i samband härmed beviljas enligtrikllinjer som har anlagils av (prop. 1972:46, NU 1972:32, rskr1972: 195, prop. 1973:57, NU 1973:37, rskr 1973: 149, prop. 1974: 1 bil. 15, NU1974:7, rskr 1974:81, prop. 1974:63, NU 1974:34, rskr 1974:226, prop. 15, NU 1975: 15, rskr 1975:99, prop. 1975/76: 100 bU. 15 och prop.1975/76:206, NU 1975/76:70, rskr 1975/76:415). Av struklurgarantiramen, som t. o. m. budgetåret1975/76 successivt har ökats lill 100 milj. kr., hade t. o. m. den 30 juni 1976beviljats garantier för 67 milj. kr. Garantiramen höjdes genom beslul vid1975/till 125 milj. kr. som verksamheten medstrukturgarantier förlängdes för teko-industrierna t. o. m. utgången /78 (prop. 1975/76:206, NU 1975/76:70, rskr 1975/76:415). Industriverkethar i anslulning lill anslaget Företags- och branschfrämjande åtgärderföreslagit föriängningar och ulvidningar av övriga branschfrämjande åtgärder.Verket anser atl systemet med stmklurgarantier bör tidsmässigt samordnas med deövriga åtgärderna inom branschprogrammen. Kapitalbehovet för genomförande avåtgärder i stödbranschema ökar enligt verkei i programmens senare hälft. Verketföreslår att garantiramen höjs från 125 till 200 milj. kr. för budgetåret1977/78 och att ramen t. o. m. budgelårel 1980/81 utökas till ca 400 milj. kr. Enligl beslut vid 1975/börsamverkan inte vara ett absolut krav vid slrukturgaranti förbeklädnadsindustri. Sådan bör kunna utgå såväl lill satsningar av ett enskiltföretag som till kollektiva satsningar (NU 1975/76:70 s. 8-9, rskr1975/76:415). föreslår att stmktur-garanti för finansiering avåtgärder inom ell enskilt förelag beviljas i un- 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 75 dantagsfalloch att en förutsättning skall vara atl ålgärderna ger en planmässigstruktureffekt på branschen. Om särskilda skäl föreligger bör enligt verketsäkerhet för garantin kunna krävas. m. den 30juni 1976 hade räntebefrielsemedgivils med , varav . Enligl nuvarande beslämmelser kan ränlebefrielseendast beviljas i undantagsfall om särskilda skäl föreligger, t. ex. vidföretagssamgåenden med särskilt höga initialkostnader. Erfarenheterna visarenUgl industriverket att höga initialkostnader i samband med förelagsförvärvnumera snarare är regel än undantag. Bidragsgivning har därtill en stimulerandeeffekl när det gäller förverkligande av för branscherna angelägna förvärv ochfusioner. Verket anser därför en ändring av reglerna på denna punkt motiverad.Med hänvisning härtill och till den föreslagna höjningen av garantiramenföreslår verket atl anslaget för ränlebefrielse höjs till 7 milj. kr. Utbetalning av ränlebefrielse sker med belydandeeftersläpning i förhållande till beslutstidpunkten. Genom nuvarandeanslagskonstruklion ärdei nödvändigt att verkei har täckning för sina beslutinom av medgivna anslagsramar. Indusiriverkei påpekar atl anslagetalternativt kan utformas så all verket bemyndigas fatta beslul inom vissaramar. beslöt vid 1975/atlförlänga verksamhelen med slruklurgarantier för leko-industriema t. o. /78 (prop. 1975/76:206, NU 1975/76:70, rskr 1975/76:415). Vidmin anmälan av anslaget Företags- och branschfrämjande åtgärder har jagförordal forlsatt verksamhet med omslällningsbidrag för nu ingående branscherexkl. glasindustri under budgelårel 1977/78. Omställningsbidrag ochslruklurgarantier ulgör kompletterande delar av omställningsåtgärderna förvissa industribranscher. Jag förordar därför alt verksamheten medslruklurgarantier också fortsätter för berörda branscher under budgetåret1977/78. Vad gäller glasindustri avser jag atl i annat sammanhangförorda en förlängning under . Struklurgarantiramen har för innevarande budgetårhöjts med 25 milj. kr. till 125 milj. kr. Med hänsyn till det fortsatta behovetav finansiellt stöd för alt genomföra strukturella förändringar inom berördabranscher förordar jag att garantiramen höjs med 30 milj. kr. tiU 155 milj.kr. för /78. Härvid har jag även beaktat det behov av garantiersom kan uppstå inom den manueUa glasindustrin. Regeringen bör alltså inhämtariksdagens bemyndigande alt inom en ram av sammanlagt 155 milj. kr., inkl.redan löpande åtaganden, ikläda staten ekonomiska förpliktelser i samband medslruklurgarantier. Enligt tidigare gällande riktiinjer avsågstrukturgaranlierna alt främja samverkan och samgåenden mellan förelag.Riksdagens beslut vid riksmö- 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 76 tet1975/76 med anledning av prop. 1975/76:206 innebär att slrukturgaranti förbeklädnadsindustri kan ulgå även lill satsningar inom ell enskilt förelag. Jagdelar industriverkets uppfattning alt denna möjlighel bör komma i fråga iundantagsfall och att en förutsättning bör vara alt åtgärderna ger enplanmässig struktureffekt på branschen. I likhet med industriverket anser jagockså alt säkerhet för garantin bör kunna krävas om särskilda skäl föreligger. Vid 1975/beslöts i samband medförlängningen av verksamhelen med strukturgaranlier för teko-industrierna altäven under /78 bibehålla den högre nivån för ränlebefrielse, 2milj. kr., som infördes för /77. Som en konsekvens av miltförslag om höjd garantiram bör för räntebefrielse ytterligare medel ställastill industriverkets förfogande. Utbetalning sker betydligt senare än beslutom räntebefrielse. Som industriverket påpekar måsle verkei ha täckning försina beslut under ett visst budgetår - även om utbetalningarna till slor delsker - inom av medgivna ramar. Jagförordar därförall del mot garantiramhöjningen svarande totalaränlebefri-elsebeloppel ställs till industriverkets förfogande genommedelsanvisning redan under /78. Med hänsyn härtill förordarjagatl anslaget för räntebefrielse för /78 förs upp med 3 225 000kr. Vid beräkningen av beloppet har hänsyn tagits till alt räntenivån för delån som tas mot strukturgaranti kan väntas vara högre än när ramarna förräntebefrielse ursprungligen beräknades vid verksamhelens start. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna de ändringar iriktlinjerna för strukturgarantierna som jag har förordat, 2. bemyndiga regeringen att /78 ikläda staten förpliktelse i form av strukturgarantier, sominberäknal löpande garantier innebär åtaganden om högst , 3. till Koslnader förränlebefrielse vid slruklurgarantier lill förelag inom vissa industribranscherför budgetåret \911I18 anvisa ett reservationsanslag av . Täckande av förluster på grund av strukturgarantiertill företag inom vissa industribranscher 1975/76 Utgift 1976/77 Anslag 1977/78 Förslag Från anslaget, som disponeras av statensindustriverk, bestrids utgifler för förluster i samband med slruklurgarantier,som har beviljats enligt de riktiinjer som antagits av (prop.1972:46, NU 1972:32, rskr 1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 77 1972:195, prop. 1973: 57, NU 1973: 37, rskr 1973: 149, prop. 1974: 1 bil. 15, NU1974:7, rskr 1974:81, prop. 1974:63, NU 1974:34, rskr 1974:226, prop. 1975: 1bil. 15, NU 1975: 15, rskr 1975:99, prop. 1975/76: 100 bU. 15 och prop.1975/76:206, NU 1975/76:70, rskr 1975/76:415). Förlusterna på gmnd av stmklurgarantier beräknas avstatens industriverk till 3 milj. kr. för budgelårel 1977/78. Industriverkethemställer all detla belopp anvisas. Jag vill erinra om vad jag vid min anmälan avanslaget Kostnader för räntebefrielse vid stmklurgarantier till förelag inomvissa industribranscher har anfört beträffande fortsatt verksamhet medslruklurgarantier. Jagförordar atl anslaget för förlusltäckning för /78 förs upp med 3milj. Jag hemsläller att regeringen föreslår alt liU Täckande av förluster på grund avslruklurgarantier tillföre-tag inom vissa industribranscher för budgelårel1977/78 anvisa elt förslagsanslag av . Täckande av förluster på grund av exportlånegaranlier till företag inomtextil-, konfektions- och glasindustrierna 1975/76Utgift '279810 1976/77Anslag 450000 1977/78Förslag 450000 ' Anslaget Täckande av förluster på grund avgarantier för lån till teko-industri samt manuellt arbetande glasindustri underhandelsdepartementets huvudtitel. Från anslaget, som disponeras av statensindustriverk, bestrids utgifter för alt täcka förluster på grund avstatsgaranlier för lån till förelag inom textil- och konfektions(teko)industrierna och den glasinduslrin för ökad exporlmarknadsföring(prop. 1970:41, SU 1970:61 och BaU 1970:23, rskr 1970:156 och 1970:188).Garantierna beviljas enligt av Kungl. Maj:t meddeladeföreskrifler (ändrade genom beslut ). Under innevarande budgelår är garantiramen 22,5milj. för tekoindustrierna och 4 milj. kr. förden glasinduslrin.Vid utgången av /76 hade endast 2,3 milj. kr. av ramen förteko-industrierna och 1,6 milj. kr. av ramen för den glasindustrinutnyttjats. föreslår med hänsyn till denlåga utnylljandegraden och lill de vidgade möjligheterna atl fåstrukturgarantier atl stödformen med exportlånegarantier upphör. 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 78 för /78 men pekar på möjligheten av att i ställetanvända anslaget Täckande av förluster på grund av slruklurgarantier lillföretag inom vissa industribranscher för att täcka föriusler även på grund avexportlånegarantier. Möjligheten att erhålla statlig garanti för låntill ökad exportmarknadsföring infördes för teko-industrierna och den manuellaglasinduslrin under /71. Garantiramen ökades successivt och harsedan budgetåret 1973/74 varit 26,5 milj. kr., varav 22,5 förteko-industrierna och 4 milj. kr. för den glasindustrin. m. den30juni 1976 hade endast 2,3 milj. kr. av ramen för teko-industrierna och 1,6milj. av ramen för den glasinduslrin utnyttjats. Intresset förstödformen har varit svagt och koncentrerat till de försia verksamhetsåren.Under budgetåren 1973/74-1975/76 har exportlånegaranti beviljats i endast ettfall. föreslår därför att exportlånegarantigivningenupphör. Exportlånegarantierna infördes som ett komplementtill exportprogrammens slatliga bidrag och avsågs kunna komma i fråga för bl.a. finansiering av vissa av de kostnader, för vilka bidrag inte kan utgå. Somexempel på här akluella kostnader angavs i prop. 1970: 41 (s. 42) koslnader förupprättande av försäljningsorganisationer i utlandel eller för andra direklsäljstimulerande åtgärder. Vid min anmälan av anslaget Företags- och branschfrämjandeåtgärder har jag förordal att de exportfrämjande åtgärderna vidgas till altkunna omfatta även stöd till etablering av försäljningsorganisationerutomlands. Med hänvisning härtill och till det låga utnyttjandet avexportlånegarantierna förordarjag att sistnämnda stödform upphör i och medutgången av innevarande budgetår. Anslag för täckande av förluster måste dockanvisas även fortsättningsvis för alt täcka eventuella förluster för efler den30 utestående åiaganden. Anslaget bör för näsla budgetår föras uppmed ell oförändral belopp av . Jaghemsläller atl regeringen föreslår all till Täckande av förluster på grund avexportlånegaranlier liU företag inom textil-, konfektions- och manuellaglasinduslriema för /78 anvisa ett förslagsanslag av . 1975/76Utgift 1381300 Reservation 460 1976/77Anslag 1552000 1977/78Förslag 1952 000 Från anslaget, som disponeras av statensindustriverk, lämnas bidrag lill olika hemslöjdsändamål i enlighet medriktlinjerna i prop. 1968:1 (bil. 9 s. 91-93, SU 1968: 7, rskr 1968: 7). framhåller att de statliga bidragentill de heltidsanställda hemslöjdskonsulenlerna och till övrigahemslöjdsändamål - , särskildaresebidrag, expertrådgivning, sameslöjden m.m. - med hänsyn till kostnadsstegringaroch viss utvidgad verksamhel bör räknas upp med sammanlagt . Verketföreslår sålunda all anslaget för budgelårel 1977/78 las upp med . Med hänsyn till den allmänna kostnadsutvecklingenoch behovet av utökad verksamhel bör anslaget för nästa budgelår ökas med400000 kr till . Jag räknar härvid - efter samråd med chefen förutbildningsdepartementet - med atl lOOOOO kr. av de tillkommande medlenanvänds liU atl bestrida kostnaderna för ytteriigare en s. k.sameslöjdskonsulent. Jag kan nämna all chefen för iannat sammanhang avser föreslå regeringen atl lägga fram förslag omytterligare insaiser för samema. Jaghemsläller atl regeringen föreslår att till Främjande av hemslöjden för budgelårel1977/78 anvisa ell reservationsanslag av . 1975/76 Utgift 1976/77 Anslag 1977/78 Förslag Stiftelsen , som bildades (prop. 1961:77, SU 1961: 89, rskr 1961: 233), härtill uppgift alt främjanäringslivets utveckling i Nortland. Fonden skall därvid ta initiativ till ochstödja sådani forsknings-och utvecklingsarbete som syftar lill attvidareförädla norrländska råvaru-tiUgångar eller som på annat säll är avbetydelse för det norrländska näringslivet. Fonden skall också med beaktandeav den regionalpolitiska planeringen medverka till utveckling ochdifferentiering av dels industri som arbetar med nortländska råvaror, delssådan industriell produktions- och serviceverksamhet i övrigt som ärstödberättigad enligt normerna för det slatliga lokaliseringsstödet. Fondenskall slutligen la initiativ till och stödja sådana utredningar som bedöms varaav betydelse för det norrländska näringslivet samt främja samordning av denregionala företagsservicen i . Nortlandsfonden förvaltas av en av regeringenutsedd styrelse. För fonden gäller en av Kungl.Maj:t fastställd stadga (ändrad senasi den 22 december1976). 1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 80 Av de medel - 20 milj. kr. - som har anvisats förfondens verksamhel innevarande kalenderår utgår 15 milj. kr. från StatsföretagAB:s vinsl avseende . Resterande 5 milj. kr. ulgår överstatsbudgeten och belastar den för budgetåren 1973/74-1977/78 fastställda ramenför regionalpolitiskt stöd. Statsmakterna har beslutat (prop. 1975/76:200, NU1976/77:7, rskr 1976/77:50) att Norriandsfonden skaU fortsättasin verksamhel i stort enligt tidigare rikllinjer men med en ökad ekonomiskram från 20 milj. kr. till 30 milj. kr. under vartdera åren1977 och 1978. Enligl beslutet skall härav 20 milj. kr. Jag beräknar således i detla sammanhang 10 milj.kr. för finansiering av fondens verksamhel . Jag förordar att dessamedel liksom för innevarande budgetår belastar den för budgetåren1973/741977/78 fastställda ramen för regionalpolitiskt stöd (prop. 1973: 50,InU 1973: 7, rskr 1973: 248 och prop. 1975/76:100 bU. 13, InU 1975/76:37, rskr1975/76:250). Jaghemställer att regeringen föreslår atl lill MedelsUllskott lill Norrlandsfonden /78 anvisa elt reservationsanslag av . bildades (prop. 1967: 56 och 102, SU 1967:111 och BaU 1967: 33, rskr 1967: 289). Iproposition 1967: 56framhölls atl den snabba strukturomvandlingen inomnäringslivet mot större, kapital- och teknologiinlensiva enheter reste krav påomfattande investeringar. Genom atl Investeringsbanken bildades med uppgiftatt i försia hand medverka vid finansieringen av stora och utvecklingsbetonadeprojekt, skapades institutionella förutsättningar för att bättre lösanäringslivets finansieringsproblem i samband med strukturomvandlingen. vidgades bankens verksamhetsområde till atlomfatta också ex-portkreditgivning (prop. 1, FiU 1971:1, rskr1971:25). Härmed fick banken ytterligare en viktig uppgift när del gäller atleffektivt lösa näringslivets kapitalförsörjningsproblem. samarbetar Investeringsbanken medlandels företagareföreningar i låneärenden så atl banken kompletterarföreningarnas direktlån, högsl . per låntagare, med egna lån på upptill . Samarbetet med föreiagareföreningarna har gett bankenmöjligheter atl i större utsträckning än tidigare nå de mindre förelagen medsin kreditgivning. Prop.1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 81 aktiekapital uppgår f. n. till900 milj. kr. Staten har därutöver ställt en garanti på 2 000 milj. kr. förbankens förpliktelser (prop. 1975: 90, NU 1975: 23, rskr 1975:151).Aktiekapitalet ägs helt av slalen. Enligl den för banken gällande bolagsordningen fårbanken låna upp medel eller ingå garantiförbindelser lill ell belopp som högstmoisvarar fem gånger bankens eget kapital. Omfattningen och inriktningen avInvesleringsbankens låneverksamhet framgår översiktiigt avföljande sammanställning (milj. Under resp. år utlämnade lån Till summa utestående lån per år1975 kommer beviljade men ännu inte utnyttjade krediter på 2 070 milj. kr.Delta innebär atl volymen av bankens åiaganden har svällt ul kraftigt undersenare år. 1 skrivelse konstaterarInvesteringsbanken alt den av banken beviljade utlåningen (inkl. kreditgarantier)uppgick lill 5 500 milj. kr. vid ulgången av augusti månad 1976. Utrymmet förutlåning och garanligivning var ca 6500 milj. kr., vilkel lämnade enåterstående utlåningsmarginal på ca 1 000 milj. kr. Detta bör enligtInvesteringsbanken ställas mol de kreditanspråk som f. n. riktas mol bankenoch som lyder på en ullåningsökning på ca 2000 milj. kr. Vid oförändral upplåningstak skulle därförkredilbeviljningarna behöva reduceras för att takel inte skallbrytas igenom. Visserligen kan banken öka sin upplåningskapacitetgenom att uppta förlagslån, men räntekostnaderna härför är enligl banken förhöga för att kunna absorberas av de små marginaler som banken arbetar med. Banken anser därför att upplåningsrätten börförstärkas på annat sätt och lämpUgen genom att bankens eget kapital ökassamtidigi som multipeln för upplåningsrätlen höjs. En höjning av multipeln bördock enligt banken inte komma ifråga ulan alt den statliga garantin för bankensförpliktelser utökas. Detta framför allt för att banken även framdelesskall betraktas som förstklassig låntagare vid upplåning utomlands. Med hänvisning lill det anförda hemslällerInvesleringsbanken dels alt bankens eget kapital ökas med 500 milj. kr. på såsätt all 450 milj. kr. 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 82 lillaktiekapitalet och 50 milj. kr. till reservfonden, dels att statens garanti förbankens förpliktelser höjs lill 5000 milj. kr., dels att bankensupplåningsrätl höjs från fem tiU åtta gånger bankens eget kapital. bildades år 1967föratt i första hand medverka vid finansieringen av stora ochutvecklingsbetonade projekt inom näringslivet. Bankens verksamhetsområde hardärefter kompletterats med exportkreditgivning och en, i samarbete med landetsföretagareföreningar, ökad kreditgivning till de mindre företagen.Invesleringsbanken har härigenom kommit all spela en viktig roll somförmedlare av framför allt sådana krediter som genom sin karaktär annars hadehaft svårt att finna lämplig finansiering. Med tanke på alt det snart har gått sedanbanken bildades anser jag det motiverat all bankens hittillsvarande verksamhetutvärderas och att del sker en översyn av de riktiinjer som gällerför bankens verksamhel. Med hänsyn till all Invesleringsbankens verksamhetsålunda bör ses över, är jag f. n. inte beredd all la slällning till hurbankens verksamhel bäst skall säkerställas på längre sikl. Jag delar emellertidbankens uppfattning att det redan nu finns behov av alt öka bankensupplåningskapacilel. Enligt bolagsordningen får banken låna upp medel elleringå garantiförbindelser till ett belopp som högsl motsvarar fem gångerbankens eget kapital. I likhet med banken anser jag all denna multipel börhöjas från fem lill ålta gånger det egna kapitalet. Bankens upplåningsrätl ökardärmed från nuvarande ca 5 500 milj. kr. till ca 9000 milj. kr. Jag förordaratt regeringen inhämtar bemyndigande att godkänna nämnda ändring ibolagsordningen. Jag delar bankens uppfattning alt en höjning avmultipeln inte bör komma i fråga ulan atl den slatliga garantin för bankensförpliktelser samtidigi utökas. Jag förordar därför att den statliga garantinför Investeringsbankens förpliktelser ökas milj. kr. tiU 4000 milj.kr. Jaghemställer atl regeringen föreslår all 1. bemyndiga regeringen alt godkänna den ändring ibolagsordning en för som jag har förordat i det föregående, 2. uppdraga ål fullmäktige i attikläda staten ga ranti för Investeringsbank AB:s förpliktelser med ytterli gare . till sammanlagt högst . 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 83 Denregionala balansen mellan länen har förbättrats under 1970-talel. Samtliga skogslän har haftett inflyttningsöverskott. Befolkningen har ökat och sysselsättningsläget harförbättrats, men är förvärvsfrekvenseraa i slora delar av landetalltför låga. Utvecklingen inom länen har emellertid varit mer ojämn.Fortfarande uppvisar t. ex. många mindre kommuner i det inre stödområdet storaproblem. I flera län i mellersta och har underde befolkningen minskat. Regionala utvecklingsproblem framträderdärmed också i områden utanför Nortland. Även befolkningsutvecklingen itätorter av oUka storlek har ändrats på ett markanl sätt under de senasteåren. Under försia hälften av 1970-talel var befolkningstillväxten snabbast ide mindre lätortema, medan invånarantalet i de allra största minskade. Riksdagenhar tagit ställning till länsplanering 1974 (prop. 1975/76:211, AU1976/77:7, rskr 1976/77:79). I del av godtagna utskotisbelänkandetanges bl.a. alt "regionalpolitiken bör få en mer decentralistiskinriktning.