prop · G003150 · 1976-12-31 00:00:00 — Dettaär viktigt för att undvika risken av att man under därpå följande år går in ien ev. internationell lågkonjunktur med allt för stora lager. Lageravvecklingeninnebär dels ett ökat exportutbud som tenderar att pressa ner priserna, delsatt uppgången i industriproduktionen hålls tillbaka . Under 1979kommer den minskade lageravvecklingen däremot att stimuleraindustriproduktionen. Produktionstillväxtenhar beräknats med hänsyn till de tillgängliga arbetskraftsresurserna ochproduktivitetsutvecklingen. Arbetskraftsutbudet växer med 25 000 å 30 000kronor . Itimmar sjunker dock arbetskraftsutbudet med 1978 som följd avinförandet av den femte semesterveckan. 1979 blir utbudet ungefär oförändrateller ökar något. Underförutsättning av en trendmässig ökning av produktiviteten inom industrin på 4 %per år skulle produktivitetsreserven vid utgången av 1977 vara omkring 6 %.Denna reserv har antagits komma att tas i anspråk under 19781979 genom enökning av industrins produktivitet med . Antagandena omproduktivitetsutvecklingen inom övriga delar av ekonomin är ungefär desamma somi LU 75. Industriproduktionenberäknas öka 1978 och 1979. Även förutsessåledes att kapaciteten inte är fullt utnyttjad i svensk industri.Industrisysselsättningen antas fortsätta att sjunka för attfram emot mitten av året vända uppåt. Sysselsättningsökningen inom industrinmellan 1978 och 1979 har beräknats uppgå till ca 30 000 personer. 1976/77:150 Bilagal Reviderad finansplan 30 Tillgångenpå arbetskraft för den privata och offentliga servicesektorn beräknas uppgåtill ca 20 000 personer 1978 1979 varav större delenförutses gå till den kommunala sektorn. I detta ligger en beräknad reduktion avantalet personer i arbetsmarknadsutbildning med i runt tal 20 000 personer.Hur stort det faktiska behovet av arbetskraft blir beror i hög grad på i vilkenutsträckning som den längre semestern kompenseras med fler sysselsatta. Utan neddragningenav den offentliga sektorns tillväxttakt kommer det inte att gå att föra övertillräckliga resurser till industrin. Denmöjliga ökningen av den privata och offentliga konsumtionen blir enligt dessakalkyler mycket begränsad. Den privata konsumtionen kan inte öka med mer än 1 å1,19781979 förutsatt att den offentliga konsumtionstillväxtenbegränsas till i genomsnitt. Sker inte detta kommer höjningar avkommunala och statliga skatter att tvinga fram en för breda grupper knappastgodtagbar sänkning av den privata standarden. Hur det begränsadeexpansionsutrymmet fördelas på staten och kommunerna har inte närmare angivits. Iförutsättningarna ligger också ett antagande att den förbättrade konjunkturenskall vända den negativa investeringsutvecklingen i industrin. Eninvesteringsökning på 4 resp. 1978 och 1979 har satts in i kalkylen. Dettaär inte ett uttryck för någon målsättning utan en bedömning av vad som blirmöjligt att uppnå med de givna allmänna förutsättningarna. Underde har antalet outhyrda lägenheter i flerfamiljshus minskat. Detfinns skäl att räkna med att det utan ekonomiska åtgärder kommer att ske enrelativt stark ökning av det totala bostadsbyggandet på 8 ä . Dettakommer att underlättas något av att skatten på oprioriterade byggen då ger fulleffekt, varför trycket på byggmarknaden lättar. Bytesbalansunderskottetskulle under de givna förutsättningarna sjunka från , 1977till 6,5 ä , 1979. Räknat i procent av BNP i löpande prisersjunker underskottet från beräknade 1977 till 1979, Dettavisar att, även med de enligt min mening ganska optimistiska antaganden somgjorts i nationalbudgetens räkneexempel, vägen tillbaka till balans kommer attta , måste således fortsätta att låna stora belopp utomlands.Ett avgörande antagande bakom kalkylen är att svensk industri måste höja sinapriser i långsammare takt än den internationella prisstegringen varigenom enrelativprisförändring om sammanlagt 19771979 uppnås. Detta förklararvarför den antagna gynnsamma exportutvecklingen inkluderande avvecklingen avöverlagren och den återhållsamma importen ger så förhållandevis litet utslag ibytesbalansen. En bidragande orsak är också en kraftig neddragning avfartygsexporten. skulle dock det fortsatta kravet på relativaprissänkningar sannolikt vara 1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 31 Det blir då lättare att med fortsatt återhållsamhet åstadkommabetydande förbättringar i handelsbalansen. bör än en gångunderstrykas att här återgivna beräkningar inte får betraktas som en prognosför de kommande årens utveckling. De redovisadebedömningarna anger dock ramar för en ekonomisk politik som syftar till attåtervinna balans. Det tillgängliga expansionsutrymmet på ekonomins olikaområden är inte ett uttryck för någon av regeringen nu bestämd prioriteringmellan olika ändamål. Genom en stram politik och en bred uppslutning kringkraven på återhållsamhet bör det dock vara möjligt att reducera underskotten till hälften och att lägga en god grund för attnå bytesbalansmålet av . Finansplanen anger denekonomiska politik regeringen avser föra under den närmast överblickbaratiden. Det finns ingen möjlighet att nu ange de ekonomiskpolitiska åtgärdersom kommer att krävas framöver. Den ekonomiska politiken måste vara flexibeloch snabbt kunna anpassas till skiftande förutsättningar i utlandet och härhemma. 1977års budgetproposition och finansplan utarbetades , dvs,några månader efter regeringsskiftet. De ekonomiska bedömningarna präglades avden stora osäkerhet om konjunkturutvecklingen som då förelåg. Den återhämtningav den internationella konjunkturen som förväntades äga rum efter avmattningenunder hade ännu icke kommit till stånd. Även om enförstärkning av konjunkturen tedde sig sannolik under loppet av 1977 valderegeringen i detta läge att fullfölja den efterfrågestimule-rande politik sombedrivits i sysselsättningsfrämjande syfte i avsikt attöverbrygga efterkrigstidens djupaste konjunktursvacka. Den bedömning avkonjunkturutvecklingen som gjordes i finansplanen står sigfortfarande i allt väsentligt. Den internationella konjunkturen är på väg uppåtoch väntas ge högre tillväxt och . I finansplanen underströkjag de problem för vidkommande som de senaste årens utvecklingmedfört. Kostnadsutvecklingen har varit väsentligt snabbare i vårtland än i våra viktigaste konkurrentländer. Detta har lett till en försvagningav vår internationella konkurrensförmåga, har också förloratmarknadsandelar i den internationella handeln och på hemmamarknaden har denim-portkonkurrerande industrin fått ökade svårigheter att hävda sig. Denförsvagning av internationella konkurrenskraft som ägt rum har oftaunderskattats. Så sent som reviderade finans- 1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 32 planräknade den dåvarande regeringen med ett överskott i den svenskahandelsbalansen på nära för , I innevarande årsfinansplan beräknades handelsbalansen komma att uppvisa ettunderskott på nära . Denna bedömning har numera visat sigvara alltför optimistisk. Det faktiska utfallet blev drygt en miljard sämre. Utvecklingenunder har inneburit växande underskott iSveriges utrikes betalningar. Ar uppgick bytesbalansbristen till drygt 4miljarder kronor. Ar 1975 hade det stigit till för attsedan ytterligare försämras tiU . För 1977måste man räkna med att underskottet kommer att öka ytterligare och uppgå tillca . Vid slutet av detta år skulle vår internationellaupplåning som inleddes och som är en konsekvens av de växande underskotten därmed ha överskridit 30-miljarderstrecket, Vi intecknar därmed en alltstörre del av våra framtida exportintäkter för betalning av räntor ochamorteringar på vår utlandsskuld. Enav de viktigaste uppgifterna långtidsutredning var att angeförutsättningarna för att återställa balansen i utrikes betalningarfram , , då av perioden 19751980 kanöverblickas, kan konstateras att vi kraftigt försäntuat våramöjligheter att inom den angivna tiden återställa balansen i vår ekonomi. Dentotala produktionens ökningstakt hgger lägre än vad utredningen förutsatte.Industriproduktionen har minskat i följd, produktivitetsökningenär väsentligt sämre och industriinvesteringarna ligger på en avsevärt lägrenivå än vad långtidsutredningen förutsatte. Ökningstakten för både den privataoch den offentliga konsumtionen låg däremot betydligt över den nivåsom enligt utredningen icke fick överskridas, om det uppställda målet skullekunna nås. Motbl, a, denna bakgmnd underströk jag i finansplanen nödvändigheten att inriktaden ekonomiska politiken på att reducera underskottet i utrikesbetalningar. kan inte i längden fortsätta att leva över sina tillgångaroch bygga sin standardökning på utländska lån. Fortsatt växande underskottleder till ökande skuldbörda och till allt större risker för att vårt landsekonomiska handlingsfrihet allvarligt begränsas. Fören förbättring av den svenska industrins internationella konkurrensförmågakrävs också fömtom återhållsamhet och samhällsansvar från alla grupper attstatsmaktema aktivt underlättar den exporttillväxt och importbegränsning somkrävs om bytesbalansunderskotten skall kunna nedbringas i rimlig takt. Motdenna målsättning skall den nedjustering bedömas som företogs avden svenska kronans värde i förhållande till D-marken. 1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 33 Denavgörande kostnadsanpassningen måste emellertid ske inom landet. Vi vet averfarenhet att åtgärder i syfte att dämpa den höga inhemska efterfrågan och attföra över resurser från konsumtion till produktiva ändamål får effekt förstefter relativt lång fördröjning. Omläggningen av den ekonomiska politiken måstealltså äga rum i ett så tidigt skede, att den kan få effekt med denuppgång i den internationella konjunkturen som förväntas ske under slutet av1977 och , Genom denna tidsanpassning bör det vara möjligt attupprätthålla sysselsättningen som vi vidtar åtgärder för attförbättra den yttre balansen. Detär ur detta perspektiv som regeringens ekonomisk-politiska paket skallbetraktas. Det innebär bl, a, att den privata konsumtionen begränsas genom attmedvärdeskatten höjs fr, o. m, , att åtgärder vidtas för att hållatillbaka även den offentliga sektorns utgiftsexpansion och att efterfrågan påresurser inom byggnadssektorn dämpas. Därjämte har regeringen förordnat omprisstopp fram till för att undvika prishöjningar i samband med ökadefterfrågan i avvaktan på mervärdeskattehöjningen. Därefter kommer skärptprisövervakning att ske syftande till att förhindra att valutajusteringenutnyttjas i prishöjande syfte på hemmamarknaden. Denhöjda mervärdeskatten och nedjusteringen av kronan kommer givetvis att påverkakonsumentprisernas utveckling. Prisstegringarna torde komma att bliav storleksordningen , dvs. ungefär lika mycket som . Detta är en prisuppgång som vi tvingas att ta för att skapa betingelserför en mer stabil utveckling , Denna konuner att leda till en klardämpning av den hittillsvarande inflationsutvecklingen. Denekonomiska politik som nu har att ta ställning till innebär attmedborgarna måste acceptera en långsammare standardutveckling än under desenaste åren. Åtstramningen blir emellertid mindre kännbar för barnfamiljer ochpensionärer. Den utlovade höjningen av barnbidragen kommer att genomföras redan1 juli. Pensionärerna kompenseras automatiskt för höjda priser. Målenför ekonomiska politik full sysselsättning, rimlig prisstabilitet,ekonomisk tillväxt, rättvis inkomstfördelning och regional balans liggersjälvfallet fast. När det växande underskottet i våra utrikes betalningar nuger ökad prioritet åt en förbättring av vår yttre balans, utgör detta i självaverket en avgörande förutsättning för att övriga ekonomisk-politiska mål skallkunna uppnås i ett längre tidsperspektiv. Vad som skett i flera länder i våromvärld vittnar drastiskt om vad som kan inträffa, om balansmålet inte kan nås. Denfulla sysselsättningens politik består. Regeringen kommer alltjämt att hållahög beredskap för att, om så erfordras, insätta nödvändigasysselsättningsstimulerande åtgärder. Detta gäller i första hand de 1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 34 krisdrabbadebranscher ifråga om vilka betydande insatser måste göras i syfte att möjliggöraen smidig anpassning till ändrade konkurrensförutsättningar påvärldsmarknaden. Omvi med bibehållen full sysselsättning skall kunna återställa balansen gentemotomvärlden, krävs en förstärkning av det svenska näringslivets konkurrenskraftoch en utbyggnad av industrins produktionskapacitet. Industriinvesteringarnahar utvecklats alltför långsamt . En icke oväsentligminskning framstår nu som sannolik. Den väsentligt ökade export som utgör ett nödvändigtvillkor för återställd balans förutsätter inte bara att all tillgänglig kapacitettas i anspråk utan också att produktionskapaciteten ytterligare byggs ut. Denpågående och allt snabbare strukturförvandlingen i näringslivetkräver att nya arbetstillfällen skapas istället för dem som försvinner. Ävenhärför krävs investeringar. Det framstår därför som ofrånkomligt att denekonomiska politiken utformas så att förutsättningarna för lönsamma nyainvesteringar ökar. Latenta möjligheter till nya arbetsinsatser, till nyföretagande och nya initiativ måste utnyttjas. Kreditpolitiken har givits ensådan utformning att industrins kreditbehov kan tillgodoses, I syfte attstimulera till ökade investeringar har, som jag i det föregående närmareredogjort för, en rad åtgärder vidtagits. Det är dock inte realistiskt att räknamed någon stark investeringsuppgång förrän de allmänna ekonomiska förutsättningarnaväsentligt förbättras. Detråder en allmän insikt i vårt land om att den svenska ekonomin råkat ini ett bekymmersamt läge. Förståelsen har ökat för de krav som måste ställaspå oss alla för att lösa våra problem. Det räcker inte att endast söka redovisaorsakerna till den uppkomna situationen. Det framstår som långt merabetydelsefullt att vinna allmän uppslutning om en politik som på siktåterställer balansen i våra utrikes betalningar och lägger en grund förfortsatt utveckling av vårt välfärdssamhälle. Genom en stram politik bör detvara möjligt att uppnå jämvikt i bytesbalansen av1980-talet, Det är härvidlag angeläget att de nödvändiga åtstramningsåtgärdernagenomförs med beaktande av regeringens fördelningspolitiska målsättning atttillgodose de mest utsatta gruppernas välfärd. Då regeringen nu sätter in denödvändiga anpassningsåtgärderna sker detta i syfte att bibehålla vår handlingsfrihetoch att återge vår samhällsekonomi dess tidigare styrka. 1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 35 Tillregeringsprotokollet i detta ärende bör fogas som Bilaga: Revideradnationalbudget 1977, Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen attgodkätma de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken som jag harförordat i det föregående. 1976/77:150 Bilagal Reviderad finansplan 36 1, Bruttonationalproduktensutveckling i vissa länder 19741977 2 2, Produktionsutvecklingen19751976 5 3, Försörjningsbalans 6 4, Betalningsbalans 19741976 8 5, Finansiellt sparande i denoffentliga sektorn 19741977 17 6, Finanspolitiska effekter19741977 18 7, Produktionsutvecklingen19761977 25 8, Försörjningsbalans 26 9, Bytesbalans för 19751977 27 1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan Bil. DEN REVIDERADE NATIONALBUDGETEN 1977 Denreviderade nationalbudgeten som härmed läggs fram är utarbetad inomekonomidepartementet och . Nationalbudgeten bygger påmaterial som erhållits från fackdepartement och olika verk och institutioner.Vidare har utredningsrådet hörts. Dess ledamöter bär dock ej något ansvar förnationalbudgetens utformning och bedömningar, Nationalbudgetenbestår av två delar, I den första delen, kapitel 1, sammanfattarekonomidepartementet det ekonomiska läget och konjunkturutsikterna. Den andradelen, kapitel 29, behandlar utvecklingen inom olika områden mera i detalj. Kapitlen3 Utrikeshandeln, 6 De enskilda konsumenternas ekonomi, 7 Investeringarna och 9Kreditmarknaden har sammanställts inom . Institutet haräven sammanställt avsnitten om gruvor, mineralbrott och tillverkningsindustrisamt skogsbruk i kapitel 4, Av ett bihang som följer efter kapitel 9 framgåräven i tablåform vilka kapitel och avsnitt som sammanställts inom ekonomidepartementetresp, . Vidare redovisas prognostal för olika delsektorerenligt ekonomidepartementets och bedömningar. Ansvaretför bedömningen av ekonomi 1977 vilar på ekonomidepartementet därarbetet med nationalbudgeten letts av statssekreterare , 1 1976/77.1 saml. 1976/77: 150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 2 1 Sammanfattande översikt' 1.1 Tillbakablick på 1976 Detär nu den internationella konjunkturen nådde sin botten i detkraftigaste ekonomiska bakslag som industriländerna upplevt underefterkrigstiden. Uppgången startade i och och successivtunder loppet av spred sig expansionen till alltfler länder.På samma sätt som den senare delen av nedgångsfasen blev accentuerad komtillväxttakten i produktionsuppgången inledningsvis att bli snabb. I bådafallen spelade förändringarna i lagerinvesteringarna en avgörande roll; från ensnabb neddragning av lagren till upphörande avveckling eller t. o, m.lagerpåspädning. Även utvecklingen för den privata konsumtionen bidrog till detmarkanta konjunkturomslaget , Desnabba produktionsökningarna kom inte att bestå . Redan någotkvartal in på 1976 saktade tillväxttakten av betydligt i många länder. Den fasav långsam konjunkturuppgång som därmed inleddes bland industriländerna har ihuvudsak kommit att bestå ännu en bit in på detta år, I helårssiffror kom denbeskrivna utvecklingen att leda till att produktionen (BNP) för OECD-ländernatotalt ökade med 1976 efter nedgången på 1975, Det finns mångafaktorer som samverkade till det utseende den internationella konjunkturkurvanfick . Investeringslusten var allmänt svag eftersomkonjunkturavmattningen varit så kraftig att kapacitetsreserverna blivit stora.Företagen kunde mot bakgrund av efterfrågebedömning-ar inte se skäl att varaannat än försiktiga med utbyggnadstakten. Lagercykeln kom i alltfler länder till ett läge där produktionsstimulanserna från lagerutvecklingenblev ganska begränsade. Den privata konsumtionen ökade starkt i många länder,men även för denna efterfrågekomponent avtog takten i tillväxten efter hand.Det berodde bl, a, på att hushållen återigen "stabiliserade"sparkvoten efter en ganska omfattande neddragning under loppet av 1975,Bidragande till denna utveckling av sparande- och konsumtionsbenägenhet var denekonomiska politikens ändrade inriktning. Effekterna från de kraftiga stimulansinsatserna1975 ebbade ut successivt , Förskjutningen i restriktiv riktningunderbyggdes av den ekonomisk-politiska filosofi som allmäntsamlades kring: den internationella uppgångsfasen skulle inte tillåtas bli såsnabb att den äventyrade framgång i strävandena att få ner inflationstakterna.Prisstegringstakten har för de flesta 1 Idetta kapitel presenteras ekonomidepartementets sammanfattande bedömning avdet ekonomiska läget och av konjunkturutsikterna. I de följande kapitlen 2 t,o, m. 9 redovisas mera ingående utvecklingen inom olika områden. Reviderad nationalbudget 1977 3 länderkommit att dämpas under loppet av 1976, men med vissa tendenser till återigenstegrade prisökningar och . FörOECD-länderna totalt ökade konsumentpriserna med i genomsnitt 1976 mot 11 %1975, Skillnaden mellan länderna är emellertid mycket stor, med en prisökningkring i och och såsnabb takt i och . För arbetsmarknaderna fick självfalletden förhållandevis svaga tillväxten negativa konsekvenser. 1 några länderkunde arbetslösheten minska , men därefter har lägetsnarast blivit sämre. FörSverige kom den sålunda försvagade internationella konjunkturuppgångenopåräknat och innebar en besvikelse. Varuexporten, som hade minskat kraftigt men sedan ökat igen fram till 1976, stagnerademot slutet av . Totalt kom exportvolymen att öka med (exkluderas fartyg blev ök ningen endast ), räknat med nationalräkenskapsdefinitioner,* Råvamexporten ökade därvid snabbare än den totala exporten, medan exporten av bearbetade varor ökade avsevärt långsammare. Medtanke på att den registrerade exportökningen skedde från en kraftigtnedpressad nivå framstår exportutvecklingen som mycket svag.Detta är än tydligare vid en jämförelse med världshandelns tillväxt på nästan12 % . Exporten blev sålunda inte bara negativt påverkad av deninternationella efterfrågans långsammare förlopp utan fick också vidkännasomfattande förluster av marknadsandelar. Denna omständighet, och vikten häravför exportutvecklingen, behandlades redan i den preliminära nationalbudgetenför Därframhölls sambandet, vad gäller bearbetade varor mellan den relativa exportprisutvecklingen och förändringen av marknadsandelar. För de båda kan de svenska exportpriserna på be arbetade varor beräknas ha stigit i runt tal snabbare än hos våra konkurrenter. har förlusten av marknadsandelar och för samma varor beräknats till ungefär samma procenttal. har efter förnyade och förhållandevis omfattande ana lyser kommit fram till att storleksordningen på dessa siffror måste be traktas som tillförUtlig, Institutet har därvid vägt in och sökt beräkna effekterna på andelsutvecklingen av bl, a, olika möjliga prisindexar och den specifika varu- och länderstrukturen i den svenska exporten i för hållande till den internationella efterfrågans inriktning , Vadgäller den s, k, enhetsvärdeindex som används för volymberäkningarna av den svenskaexporten lider denna främst av oegentligheten att kvalitetsförbättringar hosprodukterna i stor utsträckning felaktigt 'Export volymen steg om enhetsvärdeindex användssom deflator (jfr kap, 3.1). 1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 4 Därmed har prisförändringarna överskattats ochvolymförändringarna underskattats. Samma tendens till felaktig registrering avhandelsutvecklingen gör sig emellertid gällande även för de länder vi jämföross med, eftersom också dessa använder enhetsvärdeindex. Även omkvaUtetsförändringarna mellan åren kan vara lite olika för olika länders varorvisar en ingående prövning, såsom närmare framgår av konjunkturinstitutetsredogörelse i kapitel 3 att de använda prisindextalen kan anses varatillräckligt tillförlitliga och relevanta för att medge slutsatser omutvecklingen av de svenska relativa exportpriserna, Vam-och länderstrukturen för den svenska exporten av bearbetade varor torde enligtkonjunkturinstitutets beräkningar ha haft en förhållandevis begränsadbetydelse för andelsförlustema tmder 1975 och 1976, import avt.ex, investeringsvaror har för tvåårsperioden stigit endast någraprocentenheter långsammare än importen av andra bearbetade varor. Därmed svenska investerings-varuinriktade exporten inte drabbats avsevärt värre änkonkurrenternas export. Mer betydelsefullt har förmodligen varit den störreandelen papper och järn och stål i den svenska exporten. Sammantaget bedöms denoförmånliga varusammansättningseffekten för den svenska exporten av bearbetadevaror till OECD-området ha utgjort 1975, men varit i stortsett negligerbar . Omman sålunda utgår från att storleksordningen kan anses tillförlitlig vadgäller beräkningarna av relativprisutveckling och förlusterna avmarknadsandelar kan frågan ställas i vilken utsträckning andelsminskningenförklaras av prisutvecklingen. Självfallet har också andra faktorer haftbetydelse i sammanhanget, t, ex, det relativa efterfråge-trycket i somåtminstone torde ha medverkat till andelsförluster. För de båda årensammantagna förefaller det emellertid mot bakgrund av de bedömningar som kangöras av priselasticitetens storlek rimligt att hävda att den för Sverigeoförmånliga relativa prisutveckUngen förklarar huvuddelen av andelsförlusterna.Därutöver finns det också anledning att räkna med att tidsförskjutna negativaeffekter av den tidigare relativa prisutvecklingen kommer att inverka påmarknadsandelarna även 1977, Iett tredje analyssteg där sålunda tilltro sätts till siffrorna för pris- ochandelsutveckling och där de förra anses vara huvudorsaken till den senare börbedömas vilka faktorer som lett till den oförmånliga relativprisutvecklingenför här berörda exportvaror.