prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Inora SÖ:s utvecklingsarbete föreslås FoU-insatserrörande dels anknytningen mellan förskola och grundskola, dels handikappadeförskolebarns problera. En del projekt avser därvid bams utveckling kring skolstarten. Till grund för utvecklingsarbetet för grundskolanligger den fortlöpande utvärderingen av verksamheten. Under de närraaste årenutvecklas i enlighet med propositionen ora skolans inre arbeteoch beslut i anledning härav, Andaraålet med FoU-arbetet för gmndskolan är attöka kunskaperna om hur läroplanens mål kan förverkligas genom undervisning ochinlärning och förbättrad skolorganisation och skolmiljö. Blandnya projekt som föreslås kan nämnas projekt som syftar till att ökamöjligheterna att precisera basfärdigheter: svenskundervisningen i gmndskolan,arbetssätt och arbetsformer i skolan samt projekt sora syftar till ökadsamverkan mellan skola, samhälle och arbetsliv. Ett för skolutvecklingenväsentUgt utvärdermgsprojekt gäller former och in-stmment för central och lokalutvärdering. SÖ:s FoU-arbete för gynmasieskolan syflar bl. a.till att öka kiin-skaperna om hur undervisningsprocessen bör utformas medhänsyn 1976/77:100 BUaga12 244 tillelevförutsättningar och railjöfaktorer inom och utom skolan, t. ex.undervisningens anknytning till arbetslivet. Utarbetande av målbeskrivningar,kursplaner och studieplanssystem, omarbetning av specialkurser och utvärderingav tiraplan och lokalorganisation är exerapel på utvecklingsarbete inom dettaområde. Nya projekt föreslås när det gäller anknytningarnamellan utbildning, samhälle och arbetsliv varvid yrkesförberedelse, praktiskarbetslivs-orientering och former för kontakter mellan skola och arbetsliv ärviktiga delar i projektarbetet. I FoU-arbetet rörande den återkoraraandeutbildningen bör insatser göras för att utforma villkoren och organisationenav utbildningen så att de studerande kan stimuleras att välja mellan arbetsliv,utbUdning och annan verksamhet. Utvärderingen av gymnasieskolans studievägarbör fortsätta. Vidare bör betygs- och kompetensfrågor inom gymnasieskolanuppmärksamraas. Slutligen anser SÖ att underlag för planeringen avnya och förändrade studievägar raåste skapas. En diskussionspromemoria rörande behov avutvecklingsarbete för vuxenutbildningsområdet har utarbetats inom SÖ. Arbetetmed denna har förts vidare /76. På grundval av en rad utredningar harstatsmakterna fattat flera beslut inora vuxenutbUdningsområdet. Dettaunderstryker behovet av en fortsatt kraftfull satsning på utvecklingsarbetet. Ändamålet med SÖ:s FoU-arbete förvuxenutbUdningsområdet är bl, a. att utveckla och pröva åtgärder och metoderför undervisning, rekrytering, studievägledning och utvärdering av olikaorganisationsformer av vuxenutbildning. Till de aktuella utvecklingsfrågorna hör formernaför samverkan meUan olika slag av vuxenutbildning samt tillvaratagande av deoUka vuxenutbildningsanordnarnas särart. Bland nya projekt kan nämnasFolkbildningsarbetet och de deraokratiska processerna. Folkbildningen och dekulturpolitiska delmålen, läroplansuppföljning inom den kommunalavuxenutbildningen samt analyser av utbUdarroUer inom arbetsmarknadsutbildningen.Information, uppsökande verksamhet och annan stimulans för deltagande ivuxenutbildning resp. analys av hinder för deltagande är också föremål förstudium i olika projekt. Betydande insatser görs f. n. för handikappade ochandra eftersatta grupper: invandrare, hörselskadade och döva, psykisktutvecklingsstörda och psykiskt sjuka. Vidare studeras i flera projekt utformningen avundervisningen och anpassningen av arbetssätt och arbetsformer till deltagarnasspecieUa erfarenheter. Nya projekt som föreslås inom detta område är studium 1976/77:100 Bilaga 12 UtbUdningsdepartementet 245 aveffekterna av lagen om rätt tiU ledighet för studier och uppföljning avkursdeltagare i vuxenutbildning. Anslaget i vad avser grundläggande lärarutbildningförutsätts bli överfört till universitets- och högskoleämbetet, medan däremotutvecklingsarbete för fortbildning kvarligger på detta anslag. Ändamålet med det arbete som bedrivs inom dettaområde är bl. a, att förbättra beslutsunderlaget i fråga om mål och planering,att utveckla en förbättrad planeringsteknik, att vidga kunskaperna om undervisnings-och inlärningsprocesserna, atl utveckla och utvärdera den fysiska miljön förutbildningen, att utveckla läromedel och att utveckla och utpröva nyaförfaranden för utvärdering av utbUdningen i stort. FoU-arbete rörandefortbildningsinsatser och personalutveckling i övrigt förs fr. o. m. den 1juli 1977 tUl detta program. De pågående projekten rörande planering,organisation och läro-medelsutveclding tar en slor del av de föreslagnaresurserna i anspråk. Planeringsfrågor har av SÖ behandlats i ett projektbenämnt PLANS (Planeringssystem för skolväsendet). Dess andra etapp utgörs avett antal projekt sora från olika utgångspunkter behandlar planeringsmetodiken:strategisk planering, verksarahetsplanering inom SÖ och inom skolan,utvecklings- och resultatplanering. Inom programrad ligger stöd tillpedagogiska utvecklingsblock sora efter delegation av beslutas avpedagogiska nämnden. För studie- och yrkesorienteringen (syo) utvärderasinformations-raaterialet fortlöpande. Likaså granskas försök raedsyo-funktionärer. En förbättrad läroraedelsförsörjning för skola ochvuxenutbildning åsyftas genom anslag tUl planeringsarbete, behovsanalyser ochutredning av förfaranden vid lokalt val av läroraedel. Av särskild vikt är ett projekt för analys av denfaktiska användningen av skolans läroraedelsresurser vidundervisningsplaneringen. Genora samråd raed statens institut förläromedelsinformation tillses att endast analys- och utvecklingsdelen avläromedelsprojekt stöds av utvecklingsanslaget och att de produktionsstödjandeinsatserna tas över av institutet i rätt skede av arbetet. Bland nya projekt kan näranas forsknings- ochutvecklingsarbete för invandrare: Svenska sora målspråk samt Svenska somfräraraande språk. Insatser föreslås också för rörelsehindrade och synskadadesamt fortsalt stöd till utvecklingsarbete rörande alkohol, tobak- ochnarkolikafrågor. Planering,uppföljning och information m. m. Planeringen av SÖ:s FoU-insatser tar sinutgångspunkt i behov av kunskap och erfarenheter som uttrycks från centralt ochlokalt håU. 1976/77:100 Bilaga 12 246 Idenna mening är FoU-planeringen starkt användarinriktad, I ett långsiktigtplaneringsarbete krävs emellertid också att hänsyn tas till hur resultaten frånFoU-arbetet skall kunna nå dem som berörs av det och vars verksarahet kan gesstöd av FoU-insatserna, Informationen om FoU-arbetet, det planerade, pågåendeoch avslutade, är bred och mångfaldig. Det är betydelsefullt attinformationsspridningen sker skriftUgt, i rapporter, artiklar i fack- ochdagspress, i promemorior etc. Denna skriftliga inforraation måste dockkompletteras med konferenser, symposier, formella och informella seminarier,studiebesök, samt medverkan i studiedagar och annan fortbildning. De riktiinjer som drogs upp i prop, 1972: 1 (bU. 10s, 186 ff) rörande inriktningen av det pedagogiska forsknings- ochutvecklingsarbetet FoU och som lämnades utan erinran av (UbU 1972: 2,rskr 1972: 69) bör även i fortsättningen följas. En grundtanke i dessariktlinjer är att FoU-arbetet bör utgå från de problem som i skolans vardagformuleras av elever och lärare. Avgörande för utvecklingsarbetets möjligheteratt påverka skolan är dels forskningens förankring i skolans när-problem, delsdess möjligheter att föra ut sina rön till de enskilda skolorna. Det bördärför vara en gemensam uppgift för olika forskningsprojekt inom skolområdetatt finna effektiva vägar för att nå ut med för skolans utveckling väsentligkunskap. Den enskilda skolans problem måste snabbt kunna omsättas i forsknings-och fortbildningsprojekt. Jag vill i samband härmed hänvisa till vad jag senarekommer atl anföra under anslaget Fortbildning m. m, rörandefortbildningsavdelningarnas framtida möjlighet att fungera sora enutvecklingsresurs för skolan. Under förevarande anslag bedrivs ett stort antalprojekt med inriktning på undervisningsväsendets olika sektorer. För att dessaprojekt skall kunna komma skolan och övrigt undervisningsväsende tiU godoerfordras enligt min mening kunskap om utvecklingsarbetets praktiska resultat. En utvärdering av det pedagogiskautvecklingsarbetet bör göras för att raan skall kunna prioriteraresurser tiU områden dit forsknings- och utvecklingsarbete ej nått. Jag avsersenare att föreslå regeringen atl får i uppdrag att göra en sådanutvärdering. 1 avvaktan härpå föreslår jag en höjning av medelsanvisningenunder förevarande anslag med ca 2,4 milj. kr. För utvärdering av läsförståelseprovet i engelskahar jag beräknat medel under detta anslag. Jaghemställer atl regeringen föreslår att till Pedagogiskt utvecklingsarbete inomskolväsendet för /78 anvisa ett reservationsanslag av . 1976/77:100 Bilaga 12 247 Fortbiidning m. m.i 52 782 000 59 048 000 1975/76Utgift 41 417 452 1976/77Anslag 1977/78 Förslag /77 anslaget Lärares fortbildning m. m. Ur detta anslag bekostas fortbildning avskolledare, lärare samt personal av olika kategorier för skolans elevvårdandeverksamhet m, fl. Verksamheten bedrivs till större delen av lärarhögskolornasfortbildningsavdelningar och av länsskolnämnderna. Övrig fortbildning bedrivsunder () direkta ledning eller av lärarorganisationer ra.fl. Beräknad ändring 1977/78 - 2 283 000 -2 304 000 + 12 508 000 + 8 000 000 + 6 266 000 SÖ framhåUer inledningsvis att de projekt som kommeratt dominera fortbildningsverksamheten är skolledamtbildningen ochpersonallagsut-bildningen om skolans mål och arbetssätt. Projekten hänger närasamman med det utvecklingsarbete på skolans område, som betingas av riksdagensbeslut om reformeringen av skolans inre arbete. För att skapa fömtsättningarför ett lokalt utvecklingsarbete bedrivs båda projekten som lagutbildningar.Den gemensamma inriktningen gör det enligt SÖ angeläget att samordna de bådaprojekten även i organisatoriskt avseende. Basen för projekten ärrektorsområdet. SÖ finner det därför motiverat att skolledamtbUdningen i sinaväsentiiga delar bör vara avslutad innan personallagsutbildningen inom ettrektorsområde påbörjas, SÖ framhåller vidare vikten av att finna forraerför ett regionalt genomförande av personaUagsutbUdningen, vUket redan harskett när det gäller skolledamtbUdningen. 1976/77:100 Bilaga 12 248 bildningenbör enUgt SÖ saraordning ske mellan ledningsorganen för de båda projekten. Utöver nu nämnda projekt nämner SÖ särskilt behovetatt fullfölja fortbildningsprojekten rörande könsroUer och undervisningensinternationalisering samt lagutbildning i samhällsorienterande ämnen och inomsyo-sektorn. Undervisningen i sexual- och samlevnadsfrågor förutsätter ocksåfortbildning. Fortbildning bör även erbjudas lärare inom olika ämnesoraråden,som inte direkt berörs av tidigare nämnda aktiviteter. Principerna för fortbildningsverksaraheten börenligl SÖ få konsekvenser för organisationen av fortbildningsarbetet.Utgångspunkten bör vara den lokala verksaraheten, SÖ finner det angeläget att iökad omfattning samordna länsskolnämndernas och fortbUdningsavdelningarnasverksamhet. Vidare understryker SÖ vikten av alt samverkan mellangrundutbildning och fortbildning kan bevaras, t, ex. genom att länsskolnämndernasfortbUdningsledare och konsulenter även i fortsättningen bereds tiUfäUe attdelta i fortbildningen av lärarutbildare. SÖ framhåller att ansvaret för ochledningen av fortbildningen helt och odelat måsle ankomma på SÖ, vUketfömtsätter att fortbildningsavdelningarna frigörs från högskoleorganisationen. SÖ:s förslag till medelstilldelning för budgetåret1977/78 innebär i huvudsak följande. Pris- och löneomräkning , Kurserna i anatomi, fysiologim, fl. äranen för lärare inom vårdutbildningen bör enligt SÖ fr. o. /78 helt bedrivas inom den nya högskoleorganisationen. Medelberäknas under Grundläggande högskoleutbildning och forskning/forskarutbildning(-,). De medel som disponeras underinnevarande budgetår för förberedelser till inforraation med anledning avreformeringen av skolans inre arbeie erfordras inte för /78 (-,). Starten avpersonallagsutbildningen om skolans mål och arbetssätt har av förhandlingsskälmåst senareläggas. SÖ beräknar dock att UtbUdningen kan påbörjas innevarandebudgetår. Utbildningen skall genomföras raed ca 120personallag . För att uppnå detta genomsnitt bör något mer än 120 lagpåbörja utbildningen under /78, Dessutom tillkommer behov av medelför UtbUdning av ytterligare utbildarlag, uppföljning och utvärdering samtmaterial ( + . Länsskolnämnderna i , ,och har var för sig inkommit med skrivelser medhemställan att personallagsutbildningen i huvudsak skall utformas och administreraspå lokal och regional nivå. Utbildningav SIA-informatörer skall äga rum under somraaren 1976/77:100 Bilaga 12 249 1977.SÖ föreslår att raedel beräknas för två personer från varje rektorsområdeunder saml för raaterial (kr. Fortbildningsprojekten angåendekönsrollsfrågor samt undervisningens internationalisering har slagits sammantiU ett projekt. För att uppnå ett genomsnitt av ca 13 lag under enfemårsperiod erfordras ytteriigare raedel /78 ( + ,), Försöksverksaraheten raedfortbildning kring datorer och databehandling föreslås utvidgad ( + 150 000kr,). SÖ räknar raed ett minskatbehov av centrala fortbildningsinsatser för befattningshavare sora sysslarraed frågor rörande samverkan mellan skola och arbetsliv samt utvärdering avfortbildningsverksamheten på detta område (-,). Fortbildning med anledning avskolans sexual- och samlevnadsundervisning bör starta /78 för1015 lag om 45 deltagare ( + ,). SÖ bedömer det angeläget att vissaprioriterade sektorer särat gymnasieskolans lärare och övrig personal alltjämt kan erbjudas aUraän fortbildning. För /78 prioriterar SÖ därvid områdena specialundervisning, komraunal vuxenutbildning och folkhögskola, stu die- och yrkesorientering, förskola/lågstadiura, särskUda kurser för att rekrytera kvinnliga skolledare, svenska, naturorienterande ämnen, mo dema språk samt vissa kurser som genomförs i samarbete med andra myndigheter och organisationer. För att fullfölja denna planering ford ras en uppräkning av medlen med 2,3 milj, kr. inkorarait raed en skrivelse ora behovet av fortbildning inora området förstudie- och yrkesorientering, För att genomföra skoUedarutbUdningenunder en tioårsperiod räknat fr, o, m, /75 bör enligt SÖ 540skoUedare påbörja sin utbildning /78, Vidare bör vissfortbildning bedrivas för dels skoUedare, sora genomgått basutbUdningen, delsskolledare, sora ännu inte beretts tillfäUe att slarta denna (kr,), Eftersora gmndulbildningen avlärare fr, o, ra, / 78 inordnas i högskoleväsendet bör medel förfortbildning av lärarut-bUdare inte längre belasta förevarande anslag ( ,), Kostnaderna för särskildfortbildning för lärare inom tekniksektorn inom gymnasieskolans yrkesinriktadelinjer eller motsvarande beräknas till 1 railj. Motsvarande kostnader förvårdsektorn beräknas till ,, för sektorn jord, skog och trädgård tiU560 , för merkantU sektor tiU ,, för estetisk sektor till , samt för sektom hemkunskap och konsumtion till . Kostnadsökningenför den särskUda fortbUdningen uppgår därmed tUl . har inkommit med en skrivelse om särskUd 1976/77:100 Bilaga 12 UtbUdningsdepartementet 250 fortbildningi fackteori och vidareutbUdning för de ämneslärare som svarar förundervisningen i fackteori på raer utpräglat yrkesinriktade utbildningar i gyranasieskolan. SÖ räknar med ett ökat behov av kurser förstudieförbundens cir kelledare ( + . ), Samtiiga hemspråkslärare bör enligt SÖ ges möjlighet att genomgå fortbildning ora två gånger med självstudier och seminarier under mellanliggande år. För /78 beräknas ett medelsbehov av 1,4 milj. kr, ( + ,). Medelsbehovet för fortbildning i av i verksamma finska lärare beräknas till oförändrat . Utbildning av lärare i svenska som främmande språk bör enligt SÖ starta /78 ( + 1 OOOOOO kr.). Fortbildning för lärare sora i sin norniala undervis ning har invandrarbarn beräknas kosta . skoldirektion har inkommit med enskrivelse om speciell fortbildning för tvåspråkiga lärare. På grundval av sitt förslag i skrivelsen den 27oktober 1975 om grundläggande utbildning för vuxna beräknar SÖ underförevarande anslag medel för två längre kurser för fortbUdning av lärare igrundläggande utbildning för vuxna ( + . Den hittUls bedrivnafortbildningsverksaraheten för pry o-handledare bör enligt SÖ vidgas till attomfatta alla former för saraverkan raeUan skola och arbetsliv. För budgetåret1977/78 beräknas fortbildningen huvudsakligen bedrivas på regional och lokalnivå (,), Vikariekostnaderna i sarabandraed arbetslivsorientering för lärare i m. m. belastar förevarandeanslag, vUket innebär en stark begränsning av antalet lärare som kan delta isådan arbetslivsorientering. SÖ föreslår därför att vikariekostnaderna fördenna grupp bekostas ur anslaget Bidrag tUl driften av grundskolor ra, ra, påliknande sätt som för lärare i gymnasieskolan. I saraband raed läramtbUdningsreformen 1968 (prop. 1967: 4, SU 1967:51, rskr 1967: 143) uppmärksaramades lärarfortbildningens roll inoralärarutbildningen. Sarabandet mellan grundutbildning och fortbildningbetonades och fortbildningen fick en delvis annan funktion än den enbartkunskapskompletterande. De senaste tio årens utveckling av skolan harraedfört en annan syn på lärarrollen och därmed också på fortbildningensinriktning och organisation. Fortbildningen måste i ökad utsträckning ta sinutgångspunkt i skolans vardag och i en vidgad lärarroll. I samband med beslut (prop. 1975/76: 39,UbU 1975/76: 30, rskr 1975/76: 367) om skolans inre arbete ra. behandladesfrågan om fortbildning av skolans personal samt skolledarutbildning. 1976/77:100 Bilaga 12 251 sitionenunderstryker föredragande statsrådet att fortbildning är en förutsättning föratt det skall lyckas att förändra skolan i den riktnmg, sora samhället angivit.Det understryks också att det är väsentligt atl all personal ges möjlighet mera organiserad fortbildning. Fortbildningen bör ha till uppgift attvidmakthålla och vidareutveckla den process som grundutbildningarna förväntassätta igång, dvs, med ett de-mokratfskt arbetssätt i lagarbetets form utvecklasina egna och andras kunskaper, erfarenheter, attityder och värderingar. Denskall också till personalen föra ut resultat från forsknings- ochutvecklingsarbete och därav önskvärda förändringar i arbetsform och innehåll iskolverksamheten. Fortbildningen bör även leda till kontakter med andrakomraunala organ och det föreningsliv som engagerar barn och ungdom. Inför den inriktning mot lokalt ansvarstagande ochförnyelse av arbetssättet i skolan som följer av reformeringen av skolans inrearbete, är det enligt min mening naturligt att fortbildningen ägnas stor uppmärksarahet.Det är viktigt att besluten om den successiva fömyelsen av skolan följs upp medinsatser inom fortbildningen och att detta sker inora de mål och ramar sorariksdag och regering stäUer upp för skolans verksamhet. Detbör i detta saramanhang anmälas för att SÖ i skrivelse den 9 november1976 hemställt om förtydligande beslut eller åtgärder i övrigt som medför attden i propositionen om skolans inre arbete ra, ra, och därav föranleddariksdagsbeslut föreslagna fortbildningen av skolans personal kan påbörjas. Avskrivelsen fraragår att lärarorganisationerna beslärat har vänt sig mot attrepresentanter för ekonomi- och kanslipersonal skulle delta i lagutbildningen.Regeringen har, med anledning av nämnda slcrivelse, genom beslut den 15december 1976, erinrat om att enligt beslut företrädare församtliga personalkategorier i skolan skall ha möjlighet att della ifortbildning av personallag från varje rektorsområde. Om fortbildningenhärigenom inte kan påbörjas, har regeringen medgivit att denna får bedrivas medenbart företrädare för skolledning, lärar- och elevvårdspersonal, personal förstudie- och yrkesorientering samt personal i förskole- och fritidsverksamhetsom är verksamma inom det oraråde rektorsorarådet omfattar. Samtidigtsom fortbildningen är ett led i skolans utveckling är den för de i skolanverksamma ett led i den egna utvecklingen av yrkesrollen. Det är således ocksåfråga om personalutbUdning i vidare bemärkelse. Den faller därmed inom ramenför de områden där kollektivavtal kan träffas. Det är därvid naturligt attregering och riksdag uttalar att vissa mål bör prioriteras ifortbildningsverksamheten. Det bör ankomma på det statliga organ som sluterkollektivavtal att beakta dessa uttalanden. 1976/77:100 Bilaga 12 252 Med anledning av beslut om skolans inrearbete bör fortbildningen ges en sådan inriktning att den raedverkar tiU att iskolans vardag förverkliga denna reform. Fortbildningsinsatser av detta slagbör ges hög prioritet. Enligt min mening bör möjligheterna till regionaltoch lokalt inflytande över personaUagsutbUdningen om skolans mål ocharbetssätt tas tillvara. Den av () föreslagna kopplingentill skolledamtbildningen finner jag ändamålsenUg, Dessutora bör erfarenheternafrån projekt raed liknande form och delvis likartat innehåll tillförasfortbildningen. Fortbildningen kring könsrollsfrågor ochundervisningens internationalisering särat om datorn i skolan bör enligt minmening fortsätta. För skolans undervisning i sexual- och samlevnadsfrågorfinner jag det angeläget att fortbildning av lärarna i dessa frågor /78, Belräffande yrkesstudier och arbetslivsorienteringbör sådana fortbildningsinsatser göras även under det kommande budgelåret. När det gäller aUmän fortbildning vill jag särskiltframhålla behovet av en fortbildning i svenska. Även andra av SÖ prioriteradeområden inom den allraänna fortbildningen bör komma ifråga, liksom särskildfortbildning för lärare inom gymnasieskolans linjer eller motsvarande. Inom invandrarundervisningen bör fortbildningen, ienlighet med SÖ:s förslag, inriktas på hemspråkslärare, finska lärare, läraresom i sin reguljära undervisning har invandrarbarn, lärare i svenska som främmandespråk, studieförbundens cirkelledare samt lärare i grundläggande utbildning avvuxna. Jag är inte beredd att förorda påbörjandet av grundutbildning av lärarei svenska sora främmande språk. Jag är inte beredd att förorda att vikariekostnaderför lärare i som bedriver arbetslivsorientering utgår underanslaget. Bidrag till driften av grundskolor m, ra, (16), Jag övergår nu till att ta upp frågan omfortbildningsavdelningarna vid nuvarande större lärarhögskolor. Skolans fortbildning är till stor delkoncentrerad tUl länsskol-näranderna och lärarhögskolornasfortbildningsavdelningar. Vid länsskolnämnderna finns fortbildningsledare,placerade under länsskolinspektörerna samt f, n, ca 240fortbildningskonsulenter fördelade efter förslag av SÖ, Konsulenternas uppgiftär all i samband med skolbesök delta i ämneskonferenser, besöka klasser, hållademonstrationslektioner samt sprida kännedom om de erfarenheter och rön somgörs inom forskning och utvecklingsarbete. Vid var och en av de sex störte lärarhögskoloma(, , , , och ) finns enfortbildnings-avdelning. Vid avdelningama finns f, n, tjänster inrättade försex fortbUdningsledare, sex biträdande fortbildningsledare samt sexassistenter, tolv kansliskrivare och kanslipersonal. 1976/77:100 Bilaga 12 253 FortbUdningsavdelningarna har olika ansvarsområden(sektorer) inom vilka de har riksansvar för planering och genomförande av olikaslag av fortbildningsinsatser, Dessutora har varje fortbildningsavdelning regionalt/lokaltansvar för planering av fortbildningen av lärarutbUdare för saratligalärarutbildningsanstaller.