prop · G00322 · 1976-12-31 00:00:00 — betänkandet bör statligt reglerade tjänster som hemspråksläraremed anställning vid skolväsendet i kommun inrättas fr. o. m. /78såsom extra eller exlra ordinarie tjänster. Förutom att ulföra vanligen förekommandeläramppgifter skall hemspråkslärarna även ha nära samarbete med invandrarbarnensfamiljer och svara för socialt kontaktarbete. Lärama skall kunna arbeta påolika stadier. I utbildningsulskottets betänkande (UbU 1975/76: 33) anförsockså att behörig liU tjänst för heraspråksundervisning bör bl. a. den vara soradels avlagt lågstadielärar- eller meUanstadielärarexaraen eller genomgått utbUdningsom krävs för Ijänsl som lärare 1618, dels har dokumenterade kunskaper ihemspråket. Även den som har avlagt förskollärarexamen och som bedöras lämpligför arbetsuppgiften och har dokumenterade kunskaper i hemspråket bör enligt utskoltelkunna vara behörig till nämnda Ijänster. Enligt beslut skallregeringen meddela närmare bestämraelser om behörighet. Skolöverstyrelsenbör enligt utbildningsutskottet kunna förklara även annan än den som uppfyllerbehörighetsvillkoren behörig till tjänst, om särskilda skäl föreligger.Behörighetsförklaring får meddelas endast om sökanden inom eller utom landethar genomgått utbildning eller har haft tjänstgöring, som motsvarar vad somfordras för behörighet tUl ifrågavarande tjänst som lärare, eller om bristen isökandens behörighet uppvägs av andra meriter. Utbildningsutskottetunderströk slutligen i denna fråga att det bör undersökas om behov föreliggerav särskilda övergångsbestämmelser av innebörden att lärare som har långerfarenhet på ifrågavarande undervisningsområde ges företrädetill nyinrättad tjänst sora lärare i hemspråk. Jagavser senare, efter det alt förhandlingar har förekommit med berördapersonalorganisationer, föreslå regeringen atl bestämmelser om hemspråkslärareutfärdas. Enligt utskottet bör hemspråkslärarna ha tjänst vid skolväsendet ikommunen och ej vid viss skolform. kräver en särskild förordning vidsidan av skolförordningens bestämmelser. Enligl min mening torde syflel medsärskilda tjänster för hemspråkslärare gå att förena raed anställning igrundskola. Till sådan anställning kan nämligen knytas föreskrifler omtjänstgöring i andra skolforraer. Därigenom nås enhetlighet och överskådligheti förhållande till andra tillämpbara beslämmelser i skolförordningen. Utskottethar påpekat alt vissa samordningsfrågor bör lösas vad gäller tjänstgöring iförskola och grundskola. Jag avser att i annan ordning föreslå regeringen attbestämmelser utfärdas om att hemspråkslärare med anställning i förskola utanansökningsförfarande kan erhålla tjänst 1976/77: 22 13 somhemspråkslärare i gmndskolan. Jag avser vidare att ta upp överläggningar medSvenska kommunförbundet i syfte att hemspråkslärama i gmndskolan skall fåmotsvarande möjlighet till tjänsl i förskolan. Ifråga ora befordringsgrunder vid tillsättning av tjänsl som hemspråkslärare i gmndskolanoch gyranasieskolan bör enligt utskottet skolförordningens bestäramelser om tiUsättningav lärartjänst i huvudsak gälla. Dessa är emellertid utformade med utgångspunkti att den sökande har svensk läramlbUdning. Enligl min mening kan dessabestämmelser inte tillämpas i full uisträckning eftersom annan än den sora harsvensk läramlbUdning kan vara behörig till hemspråkslärartjänsl. Andra än de i17 kap. 2931 §§ skolförordningen nämnda bestämmelserna måste därförfastställas för alt möjliggöra urval av sökande till hemspråkslärartjänst mot bakgmndav de skilda erfarenheter de sökande har. Jagvill i della sammanhang något uppehålla mig vid den allmänna inriktningen för tillsällningsgrundernaför blivande hemspråkslärare. Den personliga lämpligheten för verksamheten och arbetsuppgiftemamåste tilhnälas stor vikt. För hemspråkslärare är den personliga lämplighetenav avgörande betydelse i kontakterna med invandrarbarnen, invandrarungdomenoch deras famUjer. Det är nödvändigt att hemspråkslärarna accepteras av ochhar goda kontakter bland invandrarna själva, eljest kan t. ex. syftet med denuppsökande verksamheten förfelas. Språkfärdigheten är vid sidan av denpersonliga lämpUgheten av direkt betydelse för verksamheten. Kunskaper i och påminoritetsspråket och kunskaper i svenska måste därför värderas högt. UlbUdningsbakgmndenär en annan faktor som måste vägas in i sammanhanget. verksamraa heraspråkslärarehar högst olika utbildningsbakgrund. Flertalet har någon form aveftergymnasial utbildning, men av dessa har lärarutbildning.Andelen läramtbildade skiljer sig markant raellan de olika språkgrupperna. Enliglmin mening finns det inte skäl att ange någon viss utbildningsnivå somminimum. måste i detta hänseende värdera varjesökandes utbildning för sig och därvid tillmäta denna den vikt som anses varabefogad med hänsyn till tjänstens art och inriktning. Annan yrkeserfarenheteller erfarenhet från arbete med barn eller ungdom, som ger kunskaper vilka ärväsentUga för arbetsuppgifterna, kan vara lika värdefulla och kan väga uppbrister i sökandens utbildning. Pågrundval av vad jag nu har anfört anser jag att de riktlinjer sora bör ställasupp vid tillsättning av hemspråkslärare bör utgå från kunskaper i hemspråket,utbildning, personliga kvaliteter, erfarenheter och kunskaper från denverksamhet tjänsten avser. Det ankommer på regeringen att utfärda bestämmelserora förfarandet vid tillsättning av tjänst sora heraspråkslärare. Övergångsbestämmelserbör utfärdas med innebörden att sådan lärare, som undervisat ihemspråk i gmndskola och gymnasieskola 1976/77: 22 14 ochsom i övrigt bedöms ha sådana kunskaper att han eller hon är lämplig för dennauppgift, får företrädesrätt tiU nu nämnda Ijänster. Underlagetför inrättande av hemspråkslärartjänster får enligl utskottet bedömas avskolstyrelsen med utgångspunkt i det antal lärarveckotimmar i hemspråksundervisningsom bedöms finnas i och gymnasieskolan. Skolstyrelsen bör så långtmöjligt sträva efter att ge lärare heltidstjänst. Detta är frärast möjligt i invandrartätakorarauner. I många kommuner blir del inle möjUgt att tillförsäkra lärarna ettsä stort antal timmar att det ger underlag för hel tjänsl. I sådana fall börskolstyrelsen inrätta deltidstjänster. Enmöjlighet att ge lärarna tillräckligt tjänsteunderlag är genom kommunalsamverkan, vUket bl. a. föreslogs av invandrargruppen. Särskilda regler om ersättningvid sådan samverkan bör utfärdas. Den kommun där läraren har huvuddelen av sintjänstgöring förlagd bör svara för anställningen av läraren. I den mån lärareni sin tjänstgöring har undervisning i annan kommun eller landstingskommun,skall denna till den komraun där läraren ar anställd utbetala ersättning medbelopp sora motsvarar den tid tjänstgöringen omfattar. Enligtutbildningsutskottels mening bör hemspråkslärartjänsterna vid skolväsendet i komraunvara statligt reglerade, dvs. att avlöningsförmåner och andraanställningsvillkor skall fastställas under medverkan av regeringen ellermyndighet som regeringen bestämmer. EnUgt 2 kap. 1 § lagen (1976: 600) om offentiiganställning, vilken träder i kraft , och enligt lagen (1965:576) om stäUföreträdare för komraun vid vissa avtalsförhandlingar ra. ra.krävs härför elt särskilt beslut av . Detla beslut bör avse samma ansläUningsviUkorra. m. sora för övriga lärare med anställning i . Jagavser senare att uppdra åt atl med berörda personalorganisationerförhandla om anställnings- och arbetsviUkor ra. för tjänst somhemspråkslärare. I dessa lärares undervisningsskyldighet bör ingå visst ickeschemalagt kontaktarbete. Enav utgångspunkterna för riksdagsbeslutet var att minoritetsspråken skulle varamed svenska likställda språk. Detta är enligt min mening en förutsättning föralt hemspråksundervisningen skall få den betydelse som jag i det föregåendeunderstrukit att den måsle ha. De som undervisar invandrarbamen måsle ha entillräcklig utbildning eller genom tidigare erfarenheter ha förvärvatmotsvarande kunskaper för att kunna fullgöra sin uppgift. harnyligen avläranat ett förslag ora en tvåårig grundutbildning förhemspråkslärare. Förslaget bereds f. n. inom . Jagavser att senare föreslå regeringen att förslag om ulbildning avhemspråkslärare föreläggs . Jag vill också erinra om de särskildafortbildningskurser för redan verksamma hemspråkslärare sora f. n. pågår. Genomriksdagens ställningstagande i fråga om statiigt reglerade tjäns- Prop.1976/77:22 15 termåste nya överväganden göras beträffande de statliga bidrag som skall utgå liUkommun för hemspråksträning i förskolan och för hemspråksundervisning inkl.studiehandledning på hemspråk i gmndskolan och gymnasieskolan.Utbildningsutskottet anförde i denna fråga att ett riktmärke för det nyaförslaget bör vara att kommun skall få statsbidrag lill hemspråksundervisningoch studiehandledning på hemspråk i i ungefär samma omfattning somi dag. Enligtnuvarande bestämmelser utgår statsbidrag för hemspråksundervisning och studiehandledningpå hemspråk i gmndskolan ur driftkostnadsanslaget för det alhnännaskolväsendet. Statsbidrag för heraspråksundervisning utgår för högst tvåveckotimmar per elev. Statsbidrag för siudiehandledning på hemspråk utgår iregel raed två veckotiramar för grupp om tre till fem elever. Nuvarande statsbidragsbeslämmelserär oklara och ger utrymme för olika tolkningar. Variationema i uttagna lärarveckotimmarper elev som omfattas av hemspråksundervisning och siudiehandledning är storamellan kommunerna i landet. Således var för Slockholms län under läsåret1974/75 genomsnittet uttagna lärarveckotimmar 0,7 per deltagande elev. Högsta stalsbidragsuttagetberäknat i lärarveckotimmar hade koramun med perdeltagande elev medan kommun, som låg lägst i länet, tog ut endast 0,4 lärarveckotimmarper deltagande elev. Skillnaderna i uttag var ännu slörre då det gälldestudiehandledningen. kommun tog ut per elev medanSundbybergs kommun tog ut 0,4 lärarveckotiramar per deltagande elev.Genomsnittet i landet var per deltagandeelev i hemspråksundervisning och per deltagande elev istudiehandledning på hemspråk. Enligtmin mening är det otillfredsställande att statsbidragsbestämmelserna medgertolkningar, sora leder till så starkt skiftande uttag av statsbidrag. Vidkonstruktionen av ett nytt statsbidrag bör man så långt möjligt eftersträvaregler som undanröjer sådana effekter. Elt statsbidragssystem börvara enkelt och administrativt lätthanterligt så alt det inte ger utrymme förskilda tolkningar om vad bidragsreglerna innebär. Både för staten och kommunemabör det vara av intresse att bidragsreglerna är överskådliga och attbidragsnivån kan beräknas efter entydiga regler. När det gäller bidrag förundervisning bör man dessutom sträva efter en frihet i medlensanvändning inom ramen för de ändamål de är avsedda för. I detta fall börbidraget ge möjlighet att välja en sådan organisation för undervisningen att enkommun kan skifta insatserna från ett läsår till ett annat, exerapelvis mellanförberedelseklasser och mer individuella insalser i form av siudiehandledning.Bidraget bör på så sätt stimulera kommunerna att planera sinaundervisningsinsatser med hänsyn till skiftande behov inom kommunen. Eleverfrån små språkgrupper kan härigenora få samma 1976/77: 22 16 möjlighetlill undervisning i heraspråk som elever från slora språkgrupper. Detta kanåstadkommas genora att raan knyter statsbidraget till varje elev sora deltar ihemspråksträning/hemspråksundervisning. Ellstatsbidragssystem som tillgodoser dessa önskemål måste med nödvändighet vara schabloniserat.I vissa fall kan ett sådant system, vid jämförelse med nuvarandestatsbidragsbestämmelser för gmndskolans invandramndervisning, te sig mindregynnsamt. Mot detla kan anföras de vinster raan når i fråga om överskådlighetoch enkelhet, som i sig bör medföra bättre möjUgheter atl planera ochorganisera undervisningen. Genora att kommunen, som har anförts, kanvariera insatserna bör systemet kunna bidra till en ökad effektivitet iresursanvändningen. Enligtriksdagens ställningstaganden skall statsbidrag utgå till kommun förhemspråksträning inom förskolan för sexåringar och för hemspråksundervisninginkl. studiehandledning på hemspråk i och gymnasieskolan. F. n.utgår endast statsbidrag för hemspråksundervisning och studiehandledning igrundskolan. Regeringen föreslog att ett schablonbelopp skulle utgå till koramunernaför varje barn i förskolan som dellog i hemspråkslräning och för varje elev igrundskolan och gyranasieskolan som deltog i hemspråksundervisning. Förslagetbyggde på atl hemspråkslärartjänsterna skulle vara kommunalt reglerade oavsettskolform. Schablonbeloppet skulle utgå med sararaa belopp oavsett skolform. Etlsådant enhetligt schablonbelopp kan emellertid inle tUlämpas i ett syslem medkommunall reglerade lärartjänster i förskolan och slallig regleradelärartjänster i och gymnasieskolan. Särskilda statsbidragsbeslämmelserfår därför tillämpas för förskolan å ena sidan och för gmndskolan ochgymnasieskolan å den andra. Eftersamråd med chefen för vill jag i fråga om bidrag till hemspråksträningi förskolan anföra följande. Ipropositionen 1975/76: 118 förordade dåvarande statsrådet altberäkningsgrunden för statsbidraget för hemspråksträning i förskolan borde varafyra tunmar i gmpp om fyra bam, dvs. en veckotimme per deltagande bami genomsnitt. En lärare skulle sålunda undervisa i genomsnitt fyra bam förvarje schablonbelopp och år. För rain del vill jag understryka att detta endastär en beräkningsgrund för statsbidraget. I den verkliga träningssituationenkommer grupperna att kunna vara både större och mindre än fyra beroende på språkgrap-pernasstorlek och fördelning i koramunen. Kommunerna avgör således hur hemspråksträningenskall organiseras. Bidraget bör med hänvisning till vad jag har anförtutgå med ett schablonbidrag beräknat i kronor per deltagande barn och år. Inämnda proposition beräknades schablonbeloppet lill kommunerna till 2 300 kr.per bam och år. Beloppet skulle därefter jämkas med hänsyn tillträffade löneavtal. 1916fil: 22 17 Jaghar i det föregående föreslagit att särskilda beslämmelser om statsbidrag börtillämpas för förskolan. Med utgångspunkt i nu kända uppgifter omlöneförhållanden bör schablonbeloppet fastställas lill . per bam ochår. Statsbidraget för hemspråkslräningen bör utgå från och med budgetåret1977/78. Regeringen bör bemyndigas att årUgen jämka grundbeloppet med hänsyntill ändringar i löneutvecklingen. Det bör vidare ankomraa på regeringen attfastställa närmare föreskrifler om utbetalning m. ra. för detta statsbidrag.Statsbidraget bör utgå från anslag under huvudtitel.Förslag om medelsanvisning kommer att framläggas i 1977/78 årsbudgetproposition. Genomdet nu förordade statsbidraget kommer komraunerna att kunna intensifiera sinainsatser för invandrarbamen i förskolan inom ramen för de skyldigheter koramunernahar enligt lagen om barnomsorg (1976: 381). Jag vill i detla sararaanhangunderstryka den viktiga roll för barnens språkutveckling sora en tidig heraspråksträninghar under förskoleåren. Det är under dessa år bamets språkliga möjlighelergrundläggs. Kan raan nå dit att invandrarbamen redan vid sin skolstart förvärvaten aktiv tvåspråkighet förebyggs senare problera raed skolgången. Anspråken på insalserfrån skolans sida minskar då i molsvarande mån. Jagövergår nu till att behandla bidrag till hemspråksundervisning i . Somjag har anfört utgår f. n. bidrag dels till studiehandledning på heraspråkmed i genomsnitt två veckotimraar per undervisningsgrupp, dels med två veckotiramarför hemspråksundervisning per elev. Även för gmndskolan bör man enligt minuppfattning konstruera statsbidraget så att det tillgodoser de principer för statsbidragsgivningsom jag i det föregående har förordat. Invandrargruppen förordade alt ett schablonbeloppges såväl för siudiehandledning som för hemspråksundervisningen. Ipropositionen användes som beräkningsschablon för det föreslagnaschablonbeloppet ora grupp av fyra barn, dvs. en lärarveckolimmeper elev. Med utgångspunkt i nuvarande uttag av statsbidragsresurser förstudiehandledning och hemspråk finner man emellertid, vilket jag harredovisat, att en sådan beräkningsschablon inte är tUlräckUg för att svara motriksdagens uttalande om att ett riktmärke för det nya statsbidraget bör varaalt kommun skall få statsbidrag i ungefär samraa omfattning som . Enjustering bör därför göras. Det är emellertid inte rimligt att vid en sådanjustering utgå från förhållandena i de kommuner som har det högstauttaget av statsbidrag. Enligtsenaste statistiska uppgifler om hemspråksundervisningen /76 togsca ut för hemspråksundervisning och studiehandledningpå hemspråk. I hemspråksundervisningen dellog 23 700 elever och istudiehandledning 9 400 elever under nämnda 1976/77: 22 18 tid.Ungefär tre fjärdedelar av de senare kan beräknas få både hemspråksundervisningoch siudiehandledning. Motdenna bakgrund torde en rimUg awägning av bidragsnivån vara 1,1 lärarveckotimmarper dellagande elev och år. Detta är ett beräkningsunderlag för statsbidraget.En sådan bidragsnivå innebär för det övervägande flertalet kommuner enbetydande resursförstärkning, som medger ökade insatser för invandrarbarnen.Några kommuner kommer dock att få mindre resurser än . För sådana kommunerbör särskilda övergångsbestämmelser gälla så att de har möjUghettill successiv anpassning till den nu föreslagna bidragsnivån. Genom attorganisera undervisningen mera effektivt torde goda möjligheter föreligga attuppnå denna anpassning. Jag viU i detta sammanhang hänvisa tUl de förslag ommodeller för undervisningsorganisation som föreslaghs av invandrargruppen. Jagvill i detta sammanhang ta upp ytterligare en fråga om undervisningensorganisation. Det är kommunen själv som har att avgöra denna. Statsbidragsreglernamedger både särskilda klasser för invandrarbamen, s. k. förberedelseklasser,och blandade klasser med både svenska elever och invandrarelever från en ochsamma språkgrupp eller från flera små språkgrupper. Båda formerna har sinapedagogiska fördelar. I den blandade klassen kan det under skolveckan bUdasmindre undervisningsgmpper för både invandrareleverna och de svenska elevema.Under vissa timmar kan undervisningen för invandrareleverna helt ske på derashemspråk. När invandrareleverna har undervisning på sitt hemspråk skötsundervisningen av hemspråksläraren. De svenska eleverna får sinundervisning av sin ordinarie lärare. Denna fördel med mindre undervisningsgmpperuppnås inte med förberedelseklassen. Schablonbeloppetsstorlek får fastställas slutligt efter det att kollektivavtal rörandeanställnings- och arbetsvillkor har slutits mellan ochberörda personalorganisationer. Jag beräknar beloppet preliminärt till 1 765kr. Detta torde motsvara engenomsnittlig lärarlönekostnad för hemspråkslärare. Därutöver tillkommer bidragtill kostnad för avgifter till försäkring för tilläggspension och till kostnadför övriga arbetsgivareavgifter som kommunema får bidrag till enligt bestämmelsemai förordningen (1958: 665) om statsbidrag till driftkostnader för det allmännaskolväsendet (oratryckt 1973: 356, ändrad : 399). Med dessa bidragblir det totala schablonbeloppet högre än vad som förat angivUs. Det slutligabeloppet bör fastställas av regeringen. På schablonbeloppet bör även beräknaslönekostnadspålägg med f. n. enligt kungörelsen (1969: 54) om beräkningoch redovisning av lönekostnadspålägg. Närdet gäller bidrag för hemspråksundervisning i gymnasieskolan börberäkningsschablonen utgå från invandrargruppens förslag om tre timmarsundervisning för gmpp om 1976/77:22 19 Omräknat i lärarveckotimmar blir detta perdeltagande elev och läsår. Jag räknar tills vidare med sarama schablonbeloppper lärarveckolimme som för . Jagvill här understryka att de föreslagna statsbidragsbestämmelserna liksom beslämmelsemaom hemspråkslärare medger ett flexibelt utnyttjande av resursema över skolformsgränsema. Schablonbeloppenför och gymnasieskolan bör jämkas mot bakgrund av de avtalom löneförmåner ra. m. som kan komma att träffas mellan ochberörda personalorganisationer för här nämnd lärarpersonal. Regeringen börvidare bemyndigas fastställa schablonbeloppen med hänsyn härtill. Härvid börockså inräknas eventueUa ändringar i fråga om arbetsgivareavgifter som riksdagenframdeles kan komma att besluta om. m. av statsbidrag till hemspråksundervisning bör följa de principer somgäller för de allmänna statsbidragen till resp. skolform. Det ankomraer påregeringen att utfärda närmare bestämmelser härom. Jagvill i delta sanunanhang anmäla följande fråga. Enligt uttalande avutbildningsutskottet bör specialskolorna för hörselskadade benänmasspecialskolor för döva och hörselskadade (UbU 1975/76: 9 samt SoU 1975/76: 10, rskr.1975/76: 13). Detta kräver en ändring i skollagen (1962: 319). Inom utbUdningsdepartementethar upprättats förslag tiU lag om ändring i skoUagen. Förslaget bör fogas till dettaprotokoll som bilaga 1. Medhänvisnmg tUl vad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1. godkänna de gmnder förstatsbidrag tiU kommunernas hemspråksträning i förskolan samthemspråksundervisning i gmndskolan och gymnasieskola som jag har förordat i detföregående, 2. besluta att avlöningsförmåneroch andra anstäUnings- och arbetsvillkor för hemspråkslärare fastställes undermedverkan av regeringen eUer myndighet som regeringen bestämmer i sammautsträckning som för övriga statiigt reglerade lärartjänster i grandskolan, 3. i övrigt godkänna vad jag i detföregående anfört om tjänst som hemspråkslärare, 4. antaga förslagel tiU lag omändring i skollagen (1962: 319). Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga det förslag som föredraganden harlagt fram. Prop.1976/77: 22 20 Lag om ändring i skollagen (1962: 319) Härigenom föreskrives att 2 a, 23, 30, 31 och 39 a §§skollagen (1962: 319)1 skaU ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2a§ Staten sörjer för undervisning- Statensörjer för undervisningen en i specialskola av bam sora på i specialskola av barnsom på grund av syn-, hörsel- eller talska- grand av synskada eller dövhet el da icke kunna följa undervisning- ler hörsel- eller talskada icke kun- en i . na följa undervisningen i grund- Varje barn, för vilket gäller skolplikt enligt 30 §, äger rätlalt få undervisning i gmndskolan. Skolpliktigl bam sora på grund SkolpUkligt barn som på grund av syn-, hörsel- eller talskada icke avsynskada eller dövhet eller kan följa undervisningen i grund- hörsel-eller talskada icke kan föl skolan äger rält till undervisning i jaundervisningen i specialskolan. Fråga ora bams rält ägerrält till undervisning i spe- till sådan undervisning prövas av cialskolan.Fråga om barns rätt till lokal styrelse för specialskolan. sådanundervisning prövas av lo kal styrelse för specialskolan. För barn, som är bosatt i riket, gäUer skolplikt. Skolplikt inträder med början av höstterminen detkalenderår, då barnet fyller , och upphör, om den ej fullgjortsdessförinnan, med utgången av vårterminen det kalenderår, då barnet . För bam som på gmnd av syn-. För bam som på grund av syn- hörsel- eller talskada icke kan föl- skadaeller dövhet eller hörsel- el- ja undervisningen i ler talskadaicke kan följa under upphör dock skolplikten senast vid visningeni upphör utgången av vårterrainen det ka- dockskolplikten senast vid ut- lenderår då barnet fyller sjutton gångenav vårterminen det kalen- år. derår då barnet fyller . ' Lagen omtryckt 1970; 1026. 2 Senasle lydelse 1971:630. 1976/77: 22 SkolpUktiga barnskola deltaga i undervisningen i , om ej annat följer av vad nedan idetta kapitel sägs. SkolpUktiga barn sora pågrund av syn-, hörsel- eller talskada icke kunna följa undervisningen i grundskolanskola deltaga i undervisningen i specialskolan, om ej annat följer av 39 a §. SkolpUktiga barn som pågrund av synskada eller dövhet eller hörsel- eUer talskada icke kunna följaundervisningen i grandskolan skola deltaga i undervisningen i specialskolan,om ej annat följer av 39a§. Bestämraelserna i 3239 §§äga raotsvarande tUlämpning på barn som på grund av syn-, hörsel- ellertalskada icke kan följa undervisningen i .