prop · G00356 · 1976-12-31 00:00:00 — 1976/77: 56 Regeringens proposition 1976/77: 56 omändring i civilförsvarsiagen (1960:74); Regeringenföreslår att antaga det förslag som har upptagits i bifogade utdragav regeringsprotokoll. 1propositionen läggs fram förslag till ändringar i civilförsvarslagen (1960:74) tillföljd av ändrad krigsorganisation av civilförsvaret samt nytt grundutbildnings-och övningssystem anpassat till den ändrade krigsorganisationen. Prop.1976/77:56 2 Lagom ändring i civilförsvarslagen (1960:74) Härigenom föreskrivesatt 5-7 5! ?, 12 5 2 mom., 68, 77 och 83 Sr! civilförsvarslagen (1960:74)'skall ha nedan angivna lydelse. Inom civilförsvarsområde utgör varje kommun ell cl v i Iförs vars -distrikt. Om särskilda skäl jöre-ligga, äger länsslyrelsen förordna om annan indelning av civilförsvarsområde i civilförsvarsdistrikt. Rikel indelas icivilförsvars-om råden. Om indelningen förordnar regeringen. Riketindelas icivilförsvars-områden för det lokala civilförsvaret och, i denutsträckning del finnes erforderligt, i särskilda områden för det regionalacivilförsvaret. Om indelningen förordnar regeringen. Ingåi civilförsvarsområde delar av skilda län, bestämmer regeringen tiU vilket länområdet skaH höra i civilfor-svarshänseende. Länsstyrelsenäger, dä det finnes ändamålsenligt, förordna om indelning avcivilförsvarsområde icivil -försvå rsdist rikt. Civilförsvarschef och ställföreträdare utses av , om ej regeringen för visst civilförsvarsområde förordnar annorlunda. Inom civilförsvarsområdeutövas ledningen av civilförsvaret under civilförsvarsberedskap saml, om regeringeni fråga om visst civilförsvarsområde så förordnar, även eljest av en civilförsvarschef.För civilförsvarschefen skall finnas en ställföreträdare. Förledningen under civilförsvarsberedskap av civilförsvaret inom civilförsvarsdistriktmä länsslyrelsen förordna en dislriktschef. Inom civilförsvarsområdeutövas ledningen av civilförsvaret under civilförsvarsberedskap samt, om regeringeni fråga om visst civilförsvarsområde så förordnar, även eljesi av en civilförsvarschef.För civilförsvarschef skall finnas ställföreträdare. Förledningen under civilförsvarsberedskap av civilförsvaret inom civilförsvarsdislrikl,där ledningsuppgifterna ej kunna fullgöras av civil- 'Lagenomtryckt 1975:712. 2 Ändringen innebär bl. a.att andra stycket upphävs. Befattningshavarevid polis- och brandväsendet är skyfdig att mottaga uppdrag som avses i dennaparagraf försvarschefen,skall förordna en dislriktschef. För dislriktschef skall Unnas siäll/öreirä-dare. Delåligger tjänsteman vid polisväsendet och brandbefdl som är anställd hos kommunatt mottaga uppdrag som avses i denna paragraf Lokalt allmänt civilförsvar och verkskydd må anordnas gemensamt, om det finnes ändamålsenligt med hänsyn till förhållandena på viss ort och kan ske utan minskning av civilförsvarets förmåga att fullgöra sina uppgifter. Civilförsvaret skallanordnas dels som allmänt civilförsvar lokall för varje civilförsvarsområde samtregionall for varie .För regionalt civilförsvar avsett område, dels i den måndel fmnes erforderiigt med hänsyn till bebyggelsens beskaffenhet eller eljestsom verkskydd för särskilda anläggningar och byggnader. Civilförsvaret skallanordnas dels som allmänt civ il förs va r lokalt för varjecivilförsvarsområde samt enligt civiljörsvarssiyrelsens bestämmande regionaltinom län, dels i den mån det finnes erforderligt med hänsyn till bebyggelsensbeskaffenhet eller eljest som verkskydd för särskilda anläggningar och byggnader. 2 m o m . 1 andra fall än i 1 mom. sägs är civilförsvarspliktig icke skyldig alt tjänstgöra i civilförsvaret annat än för utbildning och övning. Civilförsvarspliktig, som jämlikt 17 5 är inskriven i civilförsvaret, må för utbildning tagas i anspråk under : dock må utbildningstiden för civilförsvarspliktig som krigsplacerats i högre befälsbefattning eller i annan befattning, vilken kräver särskilda insikter eller färdigheter, utsträckas till . civilförsvarspliktigär skyldig atl under varje följd av tre kalenderår deltaga högst sextiotimmar i övning, som anordnas av civilförsvarsmyndighet. Enligt regeringens bestämmandemå del av nämnda tid användas uteslutande lill utbildning. civilförsvarspliktigär skyldig att under varje följd av fyra kalenderår deltaga i övning,som anordnas av civilförsvarsmyndighet. Enligt regeringens bestämmande må delav nämnda tid användas uteslutande till utbildning. /* 1977. Civilförsvarschef och länsstyrelse äga under civilförsvarsberedskap taga i anspråk markområden, byggnader, utrymmen, livsmedel, transportmedel, utrustningspersedlar, materiel och annan egendom, som innehaves av annan än staten, därest del finnes erforderiigt för att slallig civilförsvarsuppgifi skall kunna fullgöras och överenskommelse om egendomens avstående ej kan träffas tillräckligt skyndsamt. Civilförsvars-chef och länsstyrelse äga härvid endast taga i anspråk sådan egendom, som finnes inom deras verksamhetsområde; dock må efler medgivande civilförsvarschef laga motorfordon, släpfordon och motorredskap i anspråk, även om de finnas inom annat till länet hörande civilförsvarsområde. Civilförsvarschefoch chef för undsättningskär Inom civilförsvaret ävensom länsstyrelse ägaunder civilförsvarsberedskap taga i anspråk markområden, byggnader, utrymmen,livsmedel, transportmedel, ulrust-ningspersedlar, materiel och annan egendom,som innehaves av annan än staten, därest det finnes erforderligt för altstatlig civilförsvarsuppgift skall kunna fullgöras och överenskommelse omegendomens avstående ej kan iräffas tillräckligt skyndsamt. äga härvid endast taga i anspråk sådan egendom, som finnesinom deras verksamheisområde; dock må efter medgivande civilförsvarscheftaga molorfordon, släpfordon och motorredskap i anspråk, även om de finnasinom annat till länet hörande civilförsvarsområde. Ianspråktagandeenligl första stycket av byggnad eller del därav för inkvartering av vårdbehövandei särskild förläggning ävensom ianspråktagande av utrustning, som erfordrasför sådan föriäggning, må beslå intill från det att driften avförläggningen upphört att vara en civilförsvars-uppgift. 1 den mån det prövasnödigt för fullgörande av kommuns skyldigheter enligt 40 5 1 mom. b) och c) atlegendom tages i anspråk för kommuns räkning, skall vad i första stycket sägsäga molsvarande lillämpning såvitt gäller egendom, som finnes inom kommunen.Vad sålunda stadgats skall i fråga om utförande av byggnadsanordning gällajämväl under tid, då civilförsvarsberedskap icke råder; förfoganderätten måhärvid dock endast utövas av . Uteblirnågon utan anmält laga förfall från ijänstgöring i civilförsvaret, som jämliktdenna lag åvilar Uteblirnågon utan anmält laga förfall från ijänslgöring i civilförsvaret, som jämliktdenna lag åvilar honom och vartill han blivitkallad i vederbörlig ordning, eller avviker någon olovligen därifrån, må han påframställning av , chef jör undsättningskår eller civilför-svarschefenomedelbart hämtas på egen bekostnad genom polismyndighetens försorg. Detsammaskall gälla om civilförsvarspliktig utan anmält laga förfall underlåter attefterkomma jämlikt 18 5 utfärdad kallelse till personlig inställelse. honom och vartill han blivitkallad i vederbörlig ordning, eller avviker någon olovligen därifrån, må han påframställning av eller civilförsvarschefen hämtas påegen bekostnad genom polismydighetens försorg. Detsamma skall gälla om civilförsvarspliktigutan anmält laga förfall underlåter att efterkomma jämlikt 18 5 utfärdad kallelsetill personlig inställelse. Över beslut av civilförsvarschef eller polismyndighet i ärende, som avses i denna lag, må besvär anföras hos . 1 samma ordning föres talan mot myndighets beslut enligt 27 och 32 55. Överbeslut av civilförsvarschef, chef för undsättningskär eller polismyndighet iärende, som avses i denna lag, må besvär anföras hos . 1 sammaordning föres talan mot myndighets beslut enligl 27 och 32 55. Mot länsstyrelses beslutom kostnadsfördelning enligt 49 eller 54 5. om ersättning enligl 53 5 ochskyddsrumsavgift enligt 55 5, om uttagande av egendom enligt 76 5 eller omföreläggande av vite vid underiålenhet att fullgöra skyldighet enligt 15 5föres talan hos kammarrätten genom besvär. 1 samma ordning föres talan motbeslut, som länsstyrelse enligt denna lag eller med slöd därav utfärdadebestämmelser i särskilt fall meddelat om föreläggande, föreskrift, tillstånd ellergodkännande i vad angår inrättande, utrustning, vård eller underhåll avskyddsrum, dock ej beslut enligt 31 5. 1övrigt föres talan mot länsstyrelses beslul enligt denna lag hos regeringengenom besvär. 1 samma ordning föres talan mot beslut enligllagen. Talanmå icke föras mol beslul, som meddelats enligt 19, 34, 35, 37 eller 58 5. Under högstacivilförsvarsberedskap så ock eljest när särskilda skäl äro däriill måmyndighet, som meddelat beslut enligt denna lag, förordna atl beslutet omedelbartskall lända till efterrättelse. Dennalag träder i kraft . Regeringen eller myndighetsom regeringen utser får bestämma att 7,68,77 och 83 55 i sin lydelse enligtlagen (1975:553) om ändring i civilförsvarslagen (1960:74) får tillämpas påregionala undsättningskårer intill utgången av . Närvarande:statsministem , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , , Mundebo,Krönmark, , , , , Propositionom ändring i civilförsvarslagen (1960:74) Planeringenav civilförsvaret utgick års försvarsbeslut från alt befolkningenunder krig löpte risk att direkt bekämpas i terrorsyfte och att kärnvapendärvid kunde komma alt användas. Denna uppfattning ledde bl. a. till atlutrymning sattes i förgrunden bland de förebyggande åtgärderna och att det inieansågs vara möjligt alt till rimliga kostnader åstadkomma skyddsrum lill skyddför befolkningen i de större städernas innerområden. 1972års försvarsbeslut (prop. 1972:75,FöU 1972:17,rskr 1972:231)innebar attplaneringen i fortsättningen inte skulle inriklas på skydd mot kärnvapen ellermassinsats av konventionella vapen i direkt bekämpning av befolkningen.Grundläggande för planeringen skulle i stället vara att befolkningen kan komma atlberöras av biverkningar vid bekämpning av mililära mål i samband med eninvasion med i första hand konventionella stridsmedel och vid markstrider. Visshänsyn måste också tas till alt befolkningen kan bli ställd inför direkt hot omskadegörelse. Det är då betydelsefullt att civilförsvaret med sina åtgärder kanpåverka hotsituationen och öka statsmakternas handlingsmöjligheter. Vidareborde enligt försvarsbeslutet befolkningen kunna ges skydd mot bl. a. desekundära verkningarna av ABC-stridsmedel som används utanför våra gränser. Beträffandeinriktningen av åtgärderna för att åstadkomma önskat skydd fastslogs iförsvarsbeslutet atl planeringen skall inriklas på att skydd i möjlig mån skallberedas befolkningen i skyddsrum. Försvarsbeslutet innebar även atlomfattningen av det lokala allmänna civilförsvaret begränsades. Prop.1976/77:56 7 delav civilförsvaret var i fräga om utbildad personal och materieluppbyggd till av den planerade omfattningen. Denna organisation ansågsvara tillräcklig under förutsättning alt den anpassades till den ändrade planeringsinriktningenoch att den gjordes mer enhetlig. Det angavs dessutom särskilt alt kraven påuthållighet och beredskap för organisationen skulle beaktas. Motbakgrund av försvarsbeslut utarbetade civilförsvarsslyrelsen förslag tillhur anpassningen av lednings- och undsättningsorganisationen skulle ske samthur kraven på uthållighet och beredskap för organisationen skulle beaktas. Iprogramplanen 1974/75-1978/79 redovisade förslag tillorganisationen i stort samt hur övergången borde genomföras. Enligl prop.1974:1 (bil. 6) biträdde dåvarande chefen för försvarsdepartementet i huvudsakförslaget. Propositionen antogs av (FöU 1974:19, rskr 1974:190). 1skrivelse lämnade förslag till ändradorganisalion, kallad organisation 80, för det allmänna civilförsvaret ochhemställde bl. a. att civilförsvarsiagen ändrades i enlighet med detta. 1974års försvarsutredning ansåg i betänkandet ( SOU 1976:5) alt den föreslagnaändrade krigsorganisationen skulle ge förutsättningar för ett effektivareutnyttjande av de resurser som avdelas för ledning och undsättning (s. 230). Regeringengodkände i beslut de av föreslagnariktlinjerna för organisationen och anförde att frågan om författningsändringarskulle prövas i senare sammanhang. Iskrivelse (prop. 1974:75, FöU 1974:20, rskr 1974:191) godkänderiksdagen riktlinjer för bl. a. ett nytt utbildnings- och övningssystem förcivilförsvaret och bemyndigade Kungl. Maj:l att vidta de övergångsåtgärder ochåtgärder i övrigt som behövs för att genomföra förslagen och som inte innebärändringar i civilförsvarsiagen (1960:74, omtryckt 1975:712, ändrad 1976:305). Genombeslul uppdrog Kungl. Maj:t åt attinkomma med bl. a. förslag till beslämmelser om ulbildning och övning för detallmänna civilförsvaret och verkskyddet. 1skrivelse har lämnat förslag till ett nyttgrundutbildnings- och övningssystem anpassat till organisation 80. Genomförandetav organisation 80 och det nya utbildnings- och övningssystemet föranlederändringar i fiera författningar. Jag avser att nu föreslå de ändringar icivilförsvarslagen som behövs. Ändringarna är väsentligen av formell art. Jagkommer i annal sammanhang att föreslå regeringen erforderliga ändringar iförfattningar som inte kräver medverkan. Som bakgrund tillförfattningsförslagen lämnas i det följande en översiktlig redogörelse för organisalion80 samt del nya utbildnings- och övningssystemel. 1976/77:56 8 Riktlinjenförarbetet med det allmänna civilförsvarets nya krigsorganisation har varilatt åstadkomma en organisation som präglas av enhetlighet, uthållighet, godledning och förmåga till snabb insats. Dennya organisationen innehåller regionala och lokala typenheter för i huvudsakfunktionerna ledning, undsättning, utrymning och underhållsverksamhet samtenheter för skyddsrumsledning. De nuvarande ordnings-och bevakningsenheternafinns tills vidare kvar med väsentligen samma organisation som . Även verkskyddsorganisationenblir i huvudsak oförändrad i förhållande till dagens organisation. Civilförsvarsslyrelsenföreslog under arbetet inför försvarsbeslutet att en begränsad del avorganisationen skulle utformas som särskilda förband med högmobiliseringsberedskap. 1 försvarsbeslutet angavs att denna fråga bordeundersökas men att för huvuddelen av organisationen mobiliseringsberedskapenborde kunna sättas lägre och utbildningen av manskap begränsas med hänsyn tilldetta. 1 den nya organisationen ingår ett begränsat antal enheter (S-enheter)med en mobiliseringstid . 1 samband med alt organisalion80 införs ändras landels indelning i civilförsvarsområden. Eltcivilförsvarsområde bör omfatta en kommun eller fiera kommuner och utgöra ettsammanhängande område för ledning av civilförsvarsåtgärder. Utrymning bör somregel kunna ske inom eget civilförsvarsområde. Ett civilförsvarsområde bör varaså stort att tilldelade resurser möjliggör effektiva åtgärder.Civilförsvarschefen skall inte redan i utgångsläget behöva förlita sig påbistånd från annat civilförsvarsområde. Civilförsvarsområdesgränserna börsammanfalla med andra för totalförsvaret väsentliga fredsadministrativagränser, t. ex. polisdistriktsgräns och sjukvårdsförvaltningens gränser. Hänsynbör tas till fredsräddningstjänstens arbetsområden. Civilförsvarsområdena börindelas i distrikt som motsvarar kommunerna. Inom Slockholms och Göteborgscivilförsvarsområden kan dock distrikt med hänsyn till bebyggelsen omfatta tvåeller fiera kommuner eller delar av kommuner. Enligt nuvarande bedömning börlandet indelas i 89 civilförsvarsområden. Personalbehoveti organisation 80 uppgår till 210 000 personer. Övergångentill organisation 80 sker under budgetåren 1977/78-1980/81. Frånlänsstyrelsernas sida krävs visst förberedelsearbete. Omfördelningen avpersonal och av materiel i förråden sker totalt sett för hela landet under en fyraårsperiod.Det egentliga planläggningsarbetet sker beroende på närresp. län skall omorganiseras. inom ell län sker under ett budgetår. Länen bör medhänsyn till bl. a. beredskapssynpunkter och rationella krav i samband medförrådsomställningen indelas i olika grupper , så all caen fjärdedel av länen organiseras om under vart och ett av 1976/77:56 9 budgetåren.Systemet för omorganisationen gäller alla län utom storstadslänen ,samt . Där sker övergången under en längre periodän ett budgetår. 3Nytt grundutbildnings- och övningssystem Enligtcivilförsvarslagen är varje svensk medborgare som bor i landet skyldig atttjänstgöra i civilförsvaret fr. o. m. 16 och t. o. m. så långtkroppskrafter och hälsotillstånd medger (civilförsvarsplikt). Förutbildning begränsas tjänstgöringsskyldigheten till . För civilförsvarspliktigsom har krigsplacerats i högre befälsbefattning eller i annan befattning somkräver särskilda insikter eller färdigheter får utbildningstiden utsträckas tillhögst . Varje civilförsvarspliktig är utöver grundutbildningen skyldigalt delta i övning högst under varje följd av tre kalenderår. Utbildningeninom civilförsvaret bedrivs som heltidsutbildning, deltidsutbildning ellerkombinerad heltids- och deltidsutbildning. Enliglnuvarande riktlinjer skall krigsorganisationen övas enhetsvis med intervall. Vissa ledningsorgan skall övas . 1 regel genomförsövningarna som deltidsövning eller och . Övningsverksamhelenomfattar f n. övning med ledningscentraler och fältstaber (ca 20 timmarvartannat år), övning med personal för utrymning och mobilisering (9-12 timmarvartannat eller ) och enhetsövning med grupp (vartfjärde år). Somtidigare nämnts har godkänt riktlinjer för ett nytt utbildnings- ochövningssystem som i huvudsak innebär följande. Endasten mindre del av manskapet för det lokala allmänna civilförsvaret behöverutbildas. Denna omständighet innebär att högre krav ställs på befälelsutbildning. Krav ställs också på att det lägre befälet och del manskap somutbildas har goda kunskaper om hur bl. a. olika praktiska uppgifter skall lösas. 1fråga om utbildningens längd omfattar utbildningstiden förbefäl i ledningscenlraler och högre fältbefäl. För huvuddelen av dessa grupperkan dock utbildningen begränsas . Detta innebär attutbildningstiden för fiertalet högre chefer minskar med ca . För plutoncheferoch gruppchefer ökar utbildningstiden ungefär . För manskap medyrkesbakgrund som är lämplig för tjänsten i det allmänna civilförsvaretomfattar utbildningstiden omkring . Sistnämnda utbildningstid gällerockså för manskap i verkskydd. Utbildningenskall genomföras som heldagsutbildning på vardagar. Övningsverk-samhetensyftar lill atl skapa samövade enheter. Organisationen skall eftermobilisering kunna lösa sina uppgifler även om huvuddelen Prop.1976/77:56 10 avmanskapet inte har utbildats i fred. 1 princip skall alla enheter genomföra s.k. enhetsövning för befäl och för manskap. Övningarnaskall kunna återkomma en gång . Vissa enheter undantasfrån enhetsövningar, medan andra enheter övas . Befäloch annan personal i nyckelbefattningar skall vidare informeras om planläggningeni eget civilförsvarsområde i fråga om mobilisering, gruppering och undsättning m.m. Denna utbildning ges inom ramen fören s. k. särskild övning om högst en dag.Snabbmobiliserbara enheter (S-enheter) övas i mobilisering , s. k.mobiliseringsövning. Deangivna tiderna för utbildning och övning innebär inle att den nuvarande fredstidatjänstgöringsskyldigheten för civilförsvarspliktiga ökas. Riksdagenhärden (prop. 1974:75, FöU 1974:20, rskr 1974:191) godkänt riktlinjerför bl. a. ett nytt utbildnings- och övningssystem för civilförsvaret.Regeringen har vidare godkänt de av civilförsvarsstyrelsenföreslagna riktlinjerna för en ändrad organisation av det allmännacivilförsvaret, organisation 80. Genomförandet kräver ändringar i fieraförfattningar, bl.a. i civilförsvarsiagen (1960:74, omtryckt 1975:712, ändrad1976:305). Ändringarna som här föreslås är väsentligen av formell art. Erforderiigändringar i andra författningar, som inte kräver medverkan, kommerjag att föreslå regeringen i annat sammanhang. 1 55 finns f. n. bestämmelser om rikets indelning i civilförsvarsområden ochcivilförsvarsdistrikt. Enligt organisation 80 kommer det allmännacivilförsvaret att bestå av lokala och regionala enheter. De lokala enheterna fördelasinom civilförsvarsområden medan de regionala enheterna enligt beslut avcivilförsvarsstyrelsen fördelas till vissa län utan någon särskild områdesindelning.Det finns därför inte längre anledning all i lagen fastställa att särskildaområden skall finnas för det regionala civilförsvaret. Paragrafens förstastycke bör ändras i enlighet härmed. Bestämmelseni paragrafens nuvarande andra stycke saknar numera betydelse och kan utgå. 1ett nytt andra stycke, som till sitt innehåll ersätter det nuvarande tredjestycket, bör tas in de bestämmelser om civilförsvars-områdes indelning icivilförsvarsdistrikt som följer av organisation 80. 1 denna organisation ärvarje kommun i princip ett civilförsvarsdistrikt. Med hänsyn lillbefolkningsstrukturen kan det dock finnas behov av att kunna frångå dennahuvudregel, t. ex. i storstäder där flera distrikt kan finnas inom varjekommun. Prop.1976/77:56 11 65 innehåller f n. bl. a. bestämmelser om ledningen av civilförsvaret. 1 organisation80 utökas antalet ställföreträdare för civilförsvarschef till två.Ställföreträdare införs också för distriktschef civilförsvarsstyrelsenhar erfarenheterna visat att behov finns av en starkare ledning och att detvore en nackdel om antalet ställföreträdare låses fast i lagtexten. Jag delarstyrelsens uppfattning i denna fråga. Första och tredje styckena bör ändras ienlighet härmed. 1 tredje slyckel bör dessutom förutsättningarna förförordnande av distriktschef ändras något i förhållande till nuvarande ordning.1 sådana civilförsvarsdistrikt där civilförsvarschefen har sin uppehållsplatsbör han nämligen kunna fullgöra ledningsuppgifterna inom distriktet. Ändringenav fjärde slyckel är en anpassning av terminologin till bestämmelserna ibrandlagen (1974:80, ändrad 1975:96)och i brandstadgan (1962:91, omtryckt1974:81, ändrad senast 1975:762). Ändringeni 7 5 första stycket är en följd av vad som anförts under 5 5 beträffandedimensioneringen av det regionala civilförsvaret. 12 yf 2 mom. Denföreslagna ändringen av 12 5 2 mom. tredje stycket innebär inte någon utökningav den fredstida tjänstgöringsskyldigheten för civilförsvarspliktiga. Skyldighetenalt delta i övning bördock anges i ställetför timmar , dvs. på samma sätt som skyldigheten attfullgöra repetitionsutbildning anges för värnpliktiga. Tidsperioden ,som motsvarar det föreslagna övningsintervallet, medger dessutom en störreflexibilitet vid planering och genomförande av övningsverksamheten. 68, 77 och 83 H 168, 77 och 83 55 finns f n. beslämmelser som bl. a. avser chef för undsättningskår.Undsättningskårerna finns inle med i organisation 80. Civilförsvarsstyrelsenhar föreslagit att benämningen chef för undsättningskår i ifrågavarandeparagrafer byts ut mol regional fältchef Jag anser emellertid inte att det ärnödvändigt att den regionala chefen får samma befogenheter enligt 66. 77 och 8355 som chef för undsättningskår har. Det bör ankomma på att beslulai dessa frågor, en befogenhet som redan har f n. 1 nämndaparagrafer bör således benämningen chef för undsältningskår ulgå. Prop.1976/77:56 12 Somtidigare har nämnts sker övergången till organisation 80 under budgetåren1977/78-1980/81. Omfördelningen av personal och av materiel i förråden skerlokalt sett för hela landet . Det egentliga planläggningsarbeteikommerait pågå beroende på när resp. län skallomorganiseras. Omorganisationen inom etl län sker i princip under ett budgetår.Länen indelas med hänsyn till bl. a. beredskapssynpunkler och rationella kravi samband med förrådsomställningen i olika grupper , såatt ca en fjärdedel av alla län organiseras om under vari och ett avbudgetåren. Systemet för omorganisationen gäller alla län utom storstadslänen Slockholms,samt . Där sker övergången än ett budgetår.