prop · G00399 · 1976-12-31 00:00:00 — Vidare bör sekretesskyddet för deti presstödsnämnden behandlade materialet och för de revisionspromemorior somkan komma att upprättas för kontroll av stödet regleras i författning.Slutligen bör enligt RSV också formerna för denna revisioneUa kontrollförfattningsregleras. framhåller att det i verkets redovisningav de inlämnade utgivarkorsbanden inte finns någon uppdelning av medlemsbladeni friexemplar och verkliga medlemsexemplar. 1976/77: 99 32 antaletmedlems- och friexemplar är man således enUgt postverket helt hänvisad till deantalsuppgifter som lämnas av tidningsutgivaren. framhåller att den som sökertidskriftsstöd måste åläggas att intyga vilka nummer som haft en lägreannonsandel än , varefter intygandets sanningsenlighet kan kontrollerasstickprovsvis. menar att det inte ärsjälvklart vad som skall menas med abonnemang, medlemmar, medlemsexemplar,friexemplar, annonsandel etc. torde därför bli nödsakad att utformanoggranna anvisningar och regler för att efter kontrollåtgärdervidareutveckla anvisningarna. Bolaget framhåller att det under harutvecklat definitioner och regler för fackpressen i syfte att få så rättvisandeupplageredovisning som möjligt och förklarar att bolaget gärna ställer sig tUlpresstödsnämndens disposition för diskussioner beträffande regelutformningen isamband med tids-skriftsstödet. /SR och FACTU menar att de bör blirepresenterade i press-stödsnämnden. erinrar om att ett statligt stöd tilldagstidningar inte anses stå i strid mot tryckfrihetsförordningens förbud motåtgärder som innebär hinder för tryckning, utgivning eUer spridning av trycktaskrifter och finner att det inte heller mot det föreslagna stödet för tidskrifterföreligger några principiella betänkligheter i detta hänseende. Hovrättenunderstryker att grundläggande materiella regler rörande stöd tUl tidskrifterbör meddelas i lag. Enligt massmedieutredningen strider det föreslagnatidskriftsstödet inte mot tryckfrihetsförordningen utan innebär i ställetmöjligheter till en förstärkning av organisationstidskrifternas roll förinformation och opinionsbildning. Även anser att detav utredningen förda resonemanget i tryckfrihetsfrågan är invändningsfritt. LO hävdar att ett uteblivet stöd tillorganisationstidskrifterna skulle medföra avsevärda risker för tryckfriheten såtill vida att många värdefulla pressröster skulle tvingas tUl en mera dämpadtillvaro eller rent av tiU tystnad. Det skulle enUgt LO inte bara drabbaläsarna av tidskrifterna utan få ännu större räckvidd genom atttidskriftsinnehållet debatteras och analyseras också i dagspress och etermedia.Ätt lämna organisationstidskrifterna utan samhällsstöd skulle enhgt LO inuvarande läge medföra betänkligheter för tryckfriheten och inte tvärt om. Enligt TU går tidskriftsutredningen mycketlättvindigt förbi de tryckfrihetsrättsliga aspekterna. I det längreperspektivet torde det vara så att de tidskriftsgrupper som gynnas av skatte-och presspolitiken får 1976/77: 99 33 ökademöjligheter att fullgöra även sådana funktioner som konkurrerandepresskategorier i huvudsak svarar för, t. ex. underhållning, personnyheter,praktiska råd och tips, expertservice m. m. Med hänsyn till veckotidningarnasekonomiska situation torde även det av utredningen föreslagna stödet tiUorganisationstidskrifter vara ägnat att snedvrida konkurrensen. TU kan inteacceptera att gapet mellan stöd-mottagande/skattebefriad press och ickestödmottagande/icke skatte-befriad press ytterligare ökas. Frågan om dettaförhållande innebär otill-låtna ingrepp i tryckfriheten blir därmed enligt TUalltmer angelägen att klarlägga. TU upprepar därför de krav på entryckfrihetsrättslig granskning som föreningen framförde i yttrande överpressutredningens betänkande. Med hänsyn till den betydelse samhället tUlmätermångfalden av tidningar och tidskrifter borde det enligt TU Ugga i alla berördaparters intresse att en sådan tryckfrihetsrättslig prövning får bildautgångspunkt för en ny utredning omfattande hela tidskriftsutgivningen. Några remissinstanser tar upp och understrykerbehovet av ökat stöd till handikapporganisationernas tidskrifter. instämmer iutredningens förslag att det bör kunna övervägas att handikapporganisationemastidskrifter stöds genom bidrag från de medel under socialdepartementetshuvudtitel som står till förfogande för hälsovårdsupplysning. anser att de speciellakostnadema för handikappinformation i organisationemas tidskrifter bör täckasav det statliga stöd som utgår till handikapporganisationerna. Ett särskiltstöd skulle enligt förbundet endast öka "krånglet". HCK framhåller att tidskrifterna inomhandikapprörelsen måste få möjlighet att förbättra informationen till medlemmaroch allmänhet. För den skull måste statsbidraget bli större än det nuföreslagna. HCK förutsätter att stödet inte får formen av ett renodlatdistributionsstöd, anknutet enbart till portokostnaderna. Många tidskrifteröverförs nämligen till punktskrift eller talband och distribueras somblindskrift. Detta förhållande får enligt HCK inte medföra att den del avupplagan som distribueras som blindskrift stäUs utanför stödet. HCKunderstryker vidare att eventuella möjUgheter att få bidrag från annat hållinte får tas till intäkt för att åsidosätta handikapptidskrifterna i fråga omdet nu föreslagna tidskriftsstödet. understryker utredningenspåpekande att organisationspressen ofta når stora grupper av människor som intenås av annan press. Enligt förbundet är det därför viktigt att samhället 3 1976/77. 1 saml nr 99 1976/77: 99 34 iökad omfattning använder organisationspressen för s a m h ä 11 s-information iannonsform. Liknande synpunkter förs fram av . och socialdemokratiska arbetareparti. Några remissinstanser delar inte utredningensuppfattning att samhällsinformation inte är en form av presstöd. a. ABFhävdar att samhällsinformation i annonsform måste betraktas som presstöd eftersomen stor del av annonseringen med rätta styrs till dagspress i konkurrensmässigtunderläge. Mot bakgrund av utredningens egna slutsatser omorganisationstidskrifternas stora spridning och höga läsvärde hävdar ABF attinförandet av ett samhällsstöd till tidskrifterna måste kombineras med en ökadanvändning av tidskrifterna för annonsering av samhällsinformation. för fram samma synpunkter. Endast ett fåtal remissinstanser berör frågan omstöd till olika former av samverkan meUan tidskrifter och till kollektivaprojekt. NO framhåller att ett närmare samarbete mellanolika tidskriftsförlag bör kunna komma till stånd utan att det leder till ensamverkan också i fråga om abonnemangs- och lösnummerpriser eller annonspriser. UHÄ framhåller det stora behovet avutbUdningsinsatser. Enligt ämbetets uppfattning föreligger ett betydandeintresse för en journalistisk utveckling inom organisationspressen. En sådankan inte enbart komma till stånd genom direkt ekonomiskt stöd utan därtill fordrasbl. a. även fortbildningsmöjligheter för de journalister som är verksamma inomorganisationstidskrifterna. Förbundet instämmer i det behov avutbildning för tidskriftsjournalister inom t. ex. tidningsekonomi, -teknik ochmarknadsföring samt de möjligheter till samverkan mellanorganisationstidskrifterna, som FACTU pekar på i skrivelsen tiU utredningen.Förbundet anser vidare att möjlighetema att beakta FACTU:s synpunkter inomramen för det stöd som f. n. utgår för samverkan inom dagspressen bör övervägassnarast. Även SHIO ställer sig bakom de synpunkter FACTU framfört. Enligt bör frågan om stöd till olikaformer av samverkan mellan tidskrifter utredas ytterligare. Statskontoret anser att reglerna om befrielse frånmervärdeskatt så långt möjligt bör anpassas till reglerna om stöd till organisations-och kulturtidskrifter. På kulturtidskriftsområdet bör de tidskrifter som detstödtilldelande organet anser vara stödberättigade enligt statskontoret ocksåbefrias från mervärdeskatt. Då det gäUer organisationstidskrifter bör den avutredningen föreslagna vidare definitionen av "politiskt ändamål"även gäUa för momsbefrielse. Prop.1976/77: 99 35 RSV understryker behovet av en översyn av reglernaom befrielse från mervärdeskatt som gäller på tidskriftsområdet. menar att det för förståelsen föroch uppslutningen kring en statiig presspolitik finns anledning att på siktharmonisera reglerna om befrielse från mervärde- och reklamskatt och reglernaom tidskriftsstöd. TU anser att det undantag från mervärdeskattepUktsom gäller för dagstidningar och vissa typer av tidskrifter skaUutsträckas till en generell befrielse frän mervärdeskatt för tidningar ochtidskrifter. ABF framhåller att studieförbunden imervärdeskattehänseende bör inordnas bland de sammanslutningar vars tidskrifterär befriade från mervärdeskatt. 5 Tidningar på andra språk än svenska 5.1 Frågans tidigare behandling I samband med att det allmänna presstödet infördesår ansökte en i utgiven estnisk tidning om produktionsbidragenligt press-stödskungörelsen. beslut att avslå ansökan gavår 1973 upphov till en riksdagsmotion, med anledning av vilken (KU 1973: 11) uttalade att pressutredning även kunde överväga fråganom stöd till tidningar riktade till invandrare i . Motioner med likartatinnehåll föranledde (KU 1974:23) att på nytthänvisa tUl pressutredningens, liksom också till invandrarutredningens arbete.Utskottet uttalade dock att produktionsbidrag i princip borde kunnautgå även för tidning som utkommer på annat språk än svenska om den i övrigtupp-fyUer förutsättningarna härför. beslöt i enUghet med utskottetsförslag. I sitt slutbetänkande (SOU 1974: 69) föresloginvandrarutredningen att det allmänna press- och tidskriftsstödet skuUe gällaäven för tidningar på andra språk än svenska som utges i samt attsärskilda stödmöjligheter därutöver skulle öppnas för sådana tidningar och tidskrifterpå minoritetsspråk som inte kan få del av det allmänna stödet. Frågan om stödtill tidningar och tidskrifter på minoritetsspråk berördes emellertid inte iprop. 1975: 26 om riktlinjer för invandrar- och minoritetspolitiken, vilken ihuvudsak byggde på invandrarutredningens betänkande. Med anledning av ett flertal motioner i frågansåväl under den allmänna motionstiden som i anslutning till propositionen ominvandrar-och minoritetspolitiken hänvisade (KU 1975:14)till sitt tidigare uttalande om att även tidningar på andra språk änsvenska bör ha rätt till det allmänna presstödet. 1976/77: 99 36 framhöllemellertid att reglerna i presstödskungörelsen inte har bedömts somändamålsenliga när det gäUer att skapa ett ekonomiskt stöd till tidningar somutges av olika invandrar- och minoritetsgrupper. Därför bör stöd till dessatidningar övervägas inom ramen för samhäUets stöd på invandrarpolitikensområde. Utskottet avstyrkte mot denna bakgrund motionsyrkandena om atttidningar på andra språk än svenska borde få stöd enligt presstödskungörelsensbestämmelser. beslöt i enlighet med utskottets förslag. I anslutning till nu nämndabetänkande och till ett från särskilt inhämtat yttrande(KU 1975: 2 y) föreslog därefter inrikesutskottet (InU 1975: 6) i samband medbehandlingen av prop. 1975: 26 om riktlinjer för invandrar- ochminoritetspolitiken att tidningar och tidskrifter på andra språk än svenskasom ges ut i och som riktar sig till invandrar- och minoritetsgrupperskulle få möjlighet till stöd inom ramen för invandrarpolitiken. Utskottetföreslog att elfte huvudtitelns reservationsanslag Åtgärder för invandrareskulle förstärkas med . för detta ändamål under /76och att verksamheten t. v. skulle drivas på försök. Det fick ankomma på statensinvandrarverk att ta ställning till efter vilka principer stödet skulle utgå.Riksdagen beslöt i enlighet med utskottets förslag (rskr. 1975: 160). Frågan om stöd till tidningar på minoritetsspråktogs sedan på nytt upp av i samband med behandlingen avprop. 1975/76: 131 om statUgt stöd tiU dagspressen, vilken i huvudsak byggde på1972 års pressutrednings betänkande (SOU 1975: 79). I denna propositionföreslogs att stöd till tidningar på andra språk än svenska borde ges i annanordning än genom det allmänna presstödet, då bedömningen av dessa tidningarsbehov av stöd måste göras på andra grunder än för tidningar på svenska. Ipropositionen anfördes att bestämmelserna om statligt stöd till dagstidningarsåledes borde utformas med hänsyn till att stödet är förbehållet tidningar påsvenska språket. I anslutning till detta uttalande i propositionenväcktes flera motioner med krav på att bestämmelserna om produktionsbidragtill dagstidningar även skulle omfatta tidningar på andra språk än svenska. Isamband med behandling av frågan inkom även statensinvandrarverk med en skrivelse till utskottet som hade ett med dessa motionerlikartat innehåll. Efter att ha inhämtat yttrande från inrikesutskottet (InU1975/76: 3y) uttalade i sitt betänkande (KU 1975/76: 46)om statligt stöd till dagspressen att det var uppenbart att de regler somgäller för presstödet inte är ändamålsenliga för ett stöd tUl de tidningar somkommer ut på annat språk än svenska, och att stödet tUl dessa tidningar måsteutgå enligt andra regler. Det var därvid enligt utskottets mening viktigt attstödet utformades så att det så långt som möjligt fick samma effekter som detall- 1976/77: 99 37 mannapresstödet, dvs. befrämjade en fri debatt och opinionsbildning. Rentprincipiellt borde det stöd som ges till dessa tidningar inrymmas i detallmänna presstödet. Utskottet förordade att frågan skuUe övervägasytterligare. Därvid borde undersökas möjligheten att anvisa medel till dessatidningar över ett särskilt anslag. Det borde även beaktas att dessa tidningarkunde komma att erhålla del av de stödåtgärder vilka skulle övervägas avtidskriftsutredningen. Det skulle slutligen övervägas att ipresstödsförordningen införa ett stadgande av vilket framgick att presstöd tilltidningar på andra språk än svenska utgår i särskild ordning. Utskottet utgickfrån att resultatet av den begärda översynen kunde föreligga i så god tid attanslag enligt den nya ordningen kunde utgå redan från kalenderåret 1977.Riksdagen beslöt i enlighet med utskottets förslag (rskr 1975/76: 254). 5.2I utkommande tidningar på minoritetsspråk Enligt tillgängliga uppgifter utges f. n. ungefär130 publikationer bland invandrar- och minoritetsgrupperna i . Merpartenav dessa publikationer har emellertid karaktären av föreningsblad ochtidskrifter med förhållandevis begränsad spridning. Ungefär ett tiotal avpublikationerna kan betecknas som allmänna nyhetsorgan med relativt regelbundenutgivning. Dessa tidningar har kartlagts inom budgetdepartementet genom enenkät . Följande beskrivning av tidningarna bygger i förstahand på tidningamas egna uppgifter i denna enkät. Inom den finskspråkiga gruppen utges två tidningarsom utkommer minst en gång . Ruotsin , som ägs av i , har utkommit . utgesden en gång . Dess totala upplaga per nummer är 5 000 exemplar, varav 2900 är abonnerade och 50 säljs som lösnummer. Tidningen utges i och harfem anstäUda. började Finn Sanomat att utges i på privatinitiativ. Tidningen utkommer och har 33 anställda. Dess upplagaper nummer är 2 400 exemplar, varav 1 900 är abonnerade och 5(K)lösnummerför-sålda. Av övriga publikationer som utges för finskspråkigai bör nämnas Siirtolainen ja Kirkko, som utges en gång imånaden av i har en upplaga på 5 000 exemplar per nummer, varav 1 500 ärabonnerade och 250 lösnummerförsålda. Meikäläinen är en av den finskaföreningen i utgiven lokal nyhetstidning, med en upplaga av12 000 exemplar per nummer. Tidningen sänds ut kostnadsfritt till finländare iVästmanlands län. Därutöver finns det ett stort antal lokala nyhetsblad ochandra mer tillfälliga organ på finska 1976/77: 99 38 somges ut i . Slutligen bör i detta sammanhang även nämnas ,landets enda tvåspråkiga tidning, med en upplaga på 4 200 exemplar.Haparandabladet har fått presstöd enligt presstödsförordningen. Bland esterna i utges ett stortantal pubUkationer med förhållandevis regelbunden utgivning. Eesti Päevalehtutkom tidigare som en estniskspråkig del av , men ärsedan år 1971 ett självständigt nyhetsorgan som utges i två gångerper vecka. Dess upplaga är 2 700 exemplar per nummer, varav 2 600 ärabonnerade. Tidningen har fem anställda. Teataja utges meden upplaga på 2 100 exemplar per nummer, varav 1 200 är abonnerade och 100 är lösnummerförsålda.Meie Post utges med 6 nummer och varje nummer trycks i en upplaga på 1200 exemplar, varav 800 är abonnerade. Välis-Eesti utkommer med 10 nummer perår i en tryckt upplaga på 4 500 exemplar, varav 1 000 är abonnerade. Bland jugoslaverna i utges två störretidskrifter. Jugoslavenski list, som är organ för ,utges med 10 nummer . Tidskriften började komma ut medstartbidrag från statens invandrarverk. Hela upplagan är 10 000 exemplar ochmerparten av upplagan sänds ut som medlemsexemplar. Ca 100 exemplar säljs somlösnummer. Även , som började utges , utkommermed tio nummer . Utgivare är en jugoslavisk förening i . Helaupplagan är 4 000 exemplar, av vilka 750 är abonnerade och 600 säljs somlösnummer. utger sedan våren 1976tidskriften sedan förbundet hade fått startbidrag förtidningen från statens invandrarverk. Tidskriften kommer ut med elva nummer perår; hela upplagan är 6 000 exemplar, av vilka 100 är abonnerade. Bland andra språk på vilka utges publikationer avvarierande karaktär och utgivningstäthet kan nämnas lettiska, polska,slovenska, italienska, spanska, ingermanländska m. fl. T. o. m. /75 förmedlade statensinvandrarverk vissa engångsbidrag tUl nu aktuella publikationer frånarbetsmarknadsdepartementets reservationsanslag Anpassningsåtgärder förinvandrare. I samband med att statsmakterna behandlade frågan omriktlinjer för invandrar- och minoritetspoUtiken beslöt attanslagsposten för projektbidrag i det föreslagna reservationsanslaget Åtgärderför invandrare skulle ökas med . för /76 för att göradet möjligt för verket att såsom försöksverksamhet ge bidrag till tidningar ochtidskrifter på andra språk än svenska. 1976/77: 99 39 1976/77har sammanlagt . anslagits för denna försöksverksamhet. De riktlinjer för projektbidrag till invandrar- ochminoritetsorganisationer, trossamfund, svenska ideella organisationer ochinstitutioner, fackliga organisationer, kommuner samt tiU tidningar ochtidskrifter på annat språk än svenska som invandrarverket har antagit anger bl.a. att varje projektbidrag är ett engångsbidrag som inte är bindande för framtidabidragsgivning. Därutöver har i riktlinjerna införts en särskild föreskrift omprojektbidrag till tidningar och tidskrifter. Föreskriften har följandelydelse: "Vid bedömningen av ansökningar från tidningaroch tidskrifter på annat språk än svenska ges företräde åt sådana, vars upplagatill övervägande del är abonnerad. Fördelning till olika tidningar ochtidskrifter göres på så sätt, att bidrag kommer största möjliga antalspråkgrupper till del. Bidrag utgår främst till tidningar och tidskrifter medriksspridning. TUl invandrarorganisationernas tidningar och tidskrifter kanäven startbidrag utgå." Sedan försöksverksamheten inleddes har ettfyrtiotal tidningar och tidskrifter ansökt om bidrag varje budgetår.Ansökningarna har gällt publikationer av mycket varierande karaktär på ettdussintal språk; merparten har avsett publikationer på estniska och finska. har beslutat om bidrag enligt följande: Publikation Språk Budgetåret Budgetåret 1975/76 1976/77 IlLavoratore Italienska Övriga publikationer Är 1976 beslöt statsmakterna (prop. 1975/76:131, KU1975/76:46, rskr 1975/76: 254) att bygga ut och reformera det statliga stödettill dagspressen. Besluten fattades efter ett omfattande utredningsarbete. 1976/77: 99 40 a. hade visat dagspressens stora betydelse för en levande och vitaldemokrati. Den snabba kostnadsutvecklingen nödvändiggjorde också enförstärkning av stödet till dagstidningarna för att hindra nya tidningsnedläggningar.I anslutning tiU utredningsarbetet och till beslut diskuteradesockså tidskrifternas främst organisationernas tidskrifters betydelse ochhastigt växande ekonomiska problem. Kostnadsutvecklingen har under 1970-taletvarit ännu snabbare för tidskriftsutgivningen än för dagspressutgivningen.Riksdagens beslut (prop. 1975/76: 127, /76: 22, rskr 1975/76: 302) attunderskottet i postens tidningsrörelse skall avvecklas under en 15-års periodinnebär en fortsatt ökning av distributionskostnaderna för tidskriftema, räknati fasta priser. Mot denna bakgmnd uttalade dåvarande chefen för (prop. 1975/76: 131 s. 165) att tidskrifternas situation skyndsamt bordeutredas. delade departementschefens bedömning. I mars 1976tUlkallades en utredning (tidskriftsutredningen) med sakkunniga, som fick iuppdrag att utreda frågan om ett stöd till distributionen av vissa tidskrifter.Utredningen överlämnade sitt betänkande (Ds Fi 1976: 7) Stöd till organisationstidskrifteri oktober . Betänkandet har remissbehandlats, Utredningen har konstaterat att det fortfarandefinns en mycket stor bredd i tidskriftsutgivningen. sprids omkring 2500 tidskrifter i sammanlagt mellan 600 och 700 milj. exemplar. Omkring 1 000av dessa tidskrifter ges ut av olika organisationer i totalt omkring 200 milj.exemplar. Utredningen har vidare visat att tidskrifterna, framför allt deorganisationsanknutna, spelar en betydelsefull roll för den demokratiskaprocessen i vårt samhälle. Utredningen har konstaterat att omkring hälften avbefolkningen regelbundet läser någon organisations-anknuten tidskrift och attmedlemmarna i organisationerna i hög grad läser sina tidskrifter. Samtidigtspelar tidskrifterna en avgörande roll för kommunikationen och debatten inomfolkrörelserna och andra typer av organisationer. Som språkrör för organiseradesamhällsintressen är organisationstidskrifterna av stor betydelse föropinionsbildningen på olika samhällsområden. Organisationspresséns funktionersammanfattas av utredningen i tre huvudområden: informationsfunktionen, kommunikations-och debattfunktionen samt språkrörsfunktionen. Utredningens analyser avorganisationstidskrifternas ekonomi visar att kostnaderna förtidskriftsutgivning har ökat mycket kraftigt . Tidskrifternahar mött dessa snabba kostnadsstegringar med besparingar i olika former. har utöver att sänka papperskvaliteten och förenklatryckförfarandet också tvingats tUl direkta nedskärningar i form av lägreutgivningsfrekvens eller minskat sidantal. Utredningen anser detta vara enmycket stor förlust för opinionsbildningen. Utredningen har också visat attorganisationstidskriftema myc- 1976/77: 99 41 ketsällan befinner sig i konkurrens med andra tidskrifter, vare sig på upplage-eller annonsmarknaden. Enstaka tidskrifter har enligt utredningen storaannonsintäkter, men det normala är att annonsintäkterna spelar en mycket litenroll för dessa tidskrifters ekonomi. I stället är den dominerande intäktskäUanbidrag från den egna organisationen. har organisationernatvingats öka bidragen tiU sina lidskrifter kraftigt. Enligt utredningen harorganisationstidskrifterna mycket svårt att möta kraftiga kostnadsökningar.Utredningen har vidare framhållit att allt tyder på att kostnaderna förtidskriftsutgivningen kommer att fortsätta att öka snabbare än den allmännaprisnivån, bl. a. till följd av besluten om tidningstaxans framtida utveckling.Ytterligare nedskärningar kan för många tidskrifter innebära att organisationeninte längre finner det meningsfullt att över huvud taget ge ut en tidskrift.Utredningen har vidare visat att kostnaderna för de små tidskrifterna äravsevärt högre per exemplar än för de stora och att kostnadema stiger kraftigtmed ökande periodicitet. Flertalet remissinstanser har inga erinringar motutredningens analyser av tidskriftsmarknaden och av tidskrifternas ekonomi. LRF framhåller att utredningen har gjort en pionjärinsats på tidskriftsområdet.LO understryker betydelsen av den stora spridning som bl. a. LO-förbundenstidningar har också utanför kretsen av de egna medlemmarna och av organisationstidskriftemasstora betydelse som kulturförmedlare. Några remissinstanser, bland dem TU ochFACTU, anser emellertid att utredningen alltför ensidigt har inriktat sinaanalyser på organisationstidskrifterna.