prop · G00380 · 1976-12-31 00:00:00 — 1976/77: 80 Regeringens proposition om insatser för samerna; Regeringen föreslår attantaga de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. I propositionen föreslås efterförslag av sameutredningen en rad insatser för samema och deras kultur.Samernas särskilda ställning som ursprunglig befolkning och etnisk minoritet iSverige redovisas. Riktlinjer föreslås för den fortsatta utvecklingen avsamhällets stöd för samekulturen. För samordning av de statliga insatsernatillsätts en arbetsgrupp inom regeringskansUet. Riktlinjer anges för stödet till desamiska näringarna och sysselsättningen inom sameområdena. Frågan om detlångsiktiga ansvaret för samernas sysselsättning behandlas. En tjänst somkonsulent för sysselsättningsfrågor tillkommer vid lantbruksstyrelsen. Frågan om samebyn som forum församisk gemenskap behandlas i propositionen. Förslaget om stödjande medlemskap isamebyar genomförs inte. Olika vägar anvisas för atttillförsäkra de s. k. fiskesamerna rätt till fiske för sin försörjning. Frågor om social service i vidmening behandlas. a. redovisas försöksverksamheten med åtgärder för vårdoch service i glesbygder och förskolans möjligheter att tillgodose samemasbehov. Riktlinjer föreslås för samemasutnyttjande av allmänna statsbidrag och stödformer för allmänkulturellverksamhet. Ett särskilt anslag införs för bidrag till samisk kultur. Anslagetdisponeras av samefonden och fördelas, efter prioriteringar som görs av samema,av fondens kulturdelegation. Genom det nya anslaget kan stöd ges till samernasorganisationer, bl. a. de lokala sameföreningarna, och den fortsatta utgivningenav tidningen garanteras. 1 1976/77. 1976/77: 80 2 Vissa särskilda kulturfrågor behandlas, såsominstanser för det samiska språket, frågan om sameradions sändningar och stödför dokumentation och forskning kring den traditionella samekulturen.. Åtgärdertill stöd för sameslöjden och samekonsthantverket redovisas. FöreningenSame-Ätnam får medel för ytterligare en sameslöjdskon sulent. Ipropositionen föreslås en rad åtgärder för att tillgodose samernas önskemål omen samisk utbildningsväg. De samiska frågorna får en starkare ställning inomhela utbildningssystemet. Nomadskolan/sameskolan består som ett alternativtill för de samer som önskar det. En tjänst som universitetslektori samiska inrättas vid uni versitetet i . Särskilt stöd föreslås även ifortsättningen utgå till i . En rad åtgärderföreslås för att förstärka lärarutbildningen för samerna. Fortsatt stödföreslås utgå till utveckling och produktion av samiska läromedel. De föreslagna statliga insatserna kostar för nästabudgetår ca 2 milj. kr., varav 1 milj. kr. föreslås för det nya anslaget Bidragtill samisk kultur. 1976/77: 80 3 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , ,, Äsling, Söder, , Mundebo, Krönmark, ,, , Föredragande: statsrådet om insatser för samema Med stöd av Kungl. Maj:tsbemyndigande tillkallades fem sakkunniga för att utredafrågan om åtgärder till stöd för samernas språk och kultur m. m. De sakkunnigaantog namnet sameutredningen (U 1970: 68).i LJtredningen har avgettdelbetänkandena (Ds U 1973: 2) Samernas folkhögskola och (Ds U 1973: 14)Forskning och eftergymnasial utbildning i samiska. Betänkandena har varitföremål för riksdagsbehandling (prop. 1974: 1 bil. 10 s. 419422, UbU 1974: 21,rskr 1974: 209 resp. prop. 10 s. 241242, UbU. 1974: 13, rskr 1974:121). här utredningenavgett sitt slutbetänkande (SOU 1975: 99 och 100) Samerna i . Stöd åtspråk och kultur. Efter remiss har yttranden överbetänkandet avgetts av hovrätten - för övre , kammarrätten i ,, statens vägverk, kammarkollegiet, ,riksrevisiönsverket (RRV), , ,konstnärs-stipendienämnden, styrelsen för . (Rikskonserter), dialekt- och ortnamnsarkivensamt svenskt visarkiv, och statens historiska museer(), stiftelsen , () efter hörande av länsskolnämnderna i , ,, ,, , och samtkonstfackskolan, , universitetskanslersämbetet(UKÄ) ' efter hörande av veder- 1 Landshövdingen ,ordförande, numera rättschefen , departementssekreteraren , rektorn och renskötaren . Prop.1976/77: 80 4 börandevid universiteten i , och , organisationskommittén förUmeå högskoleregion, statens humanistiska forskningsråd, statens råd församhällsforskning, lärarhögskolorna i , och ,förskoleseminariet i , centrala efter hörande avstudiemedelsnämnden i , samt vuxenutbildningsnämndema i ,och , lantbruksstyrelsen efter hörande avlantbruksnämnderna i , och samtkoncessionssamebyarna , efter hörande avfiskeriintendenterna i övre norra, nedre norra och mellersta distrikten ,, styrelsen för samefonden, () efter hörande av länsarbetsnämnderna i , ochNorrbottens län , statens invandrarverk, statens planverk, statens industriverk,, domänverket, länsstyrelserna i , ,och , , , , Västerbottensoch , barnomsorgsgruppen, utredningen om skolan, staten ochkoimnunerna, folkhögskoleutredningen, lärarutbildningsutredning,radioutrednmgen, studiestödsutredningen, folkbildningsutredningen. (), Grans, och Umbyns samebyar, , Same-Ätnam, Stiftelsen , . Samernas folkhögskolas elevkår, , , De differentierade samernasStor-umankonferenser: Storumangruppen, Lapplandsgruppen och Mälargrup-pen,Nordiskt samiskt institut. Nordiska samerådets svenska sektion, , , , , , ,, , , , , , , ,, , , , , och Kirunakommuner, , Centralorganisationen /SR, . ungdomsförbimd (FPU), Föreningen . , hantverks- och industriorganisation.Svenska hemslöjdsföreningamas riksförbund. , , , Konstnärliga och litterära yrkesutövaressam-arbetsnämnd (Klys), Förmedlingsbyrån för kulturprogram. StudieförbundetVuxenskolan, landsantikvarierna 1 och , FöreningenNorrbottens museum, Föreningen. Härutöver har skrivelser kommit in från'Norrlandsnaturvärn och Per m. fl. Genom länsstyrelserna har yttrandendessutom kommit in från ' läns företagareförening, Jämtland-Härjedalensturistförenuig, , ,turisttrafikforbiind, länsbostadsnämnden i samtNorrbottens läns hemslöjdsförening. Prop.1976/77: 80 5 har i skrivelse den 14 oktober 1971ansökt om medel för en framräkning av samebefolkningen. Mälargruppen har i skrivelse den 26 januari 1972framfört synpunkter beträffande en framräkning av samebefolkningen. Same-Ätnams slöjdutskott har i skrivelse den 28januari 1976 anhållit om medel för avlönande av en heltidsanställdsameslöjdskonsulent. Över skrivelsen har efter remiss yttranden avgetts avstatens kulturråd, statens industriverk. ,Längmanska före-tagarfonden och . har med skrivelse den27 gett in resolutionerna AC beslutade av samernas landsmöte iTänn-dalen. Svenska sektionen av Nordiska samerådet har iskrivelse ansökt om bidrag för /78. i har i skrivelseden hemställt om utbildning av låg- och mellanstadielärare iLuleå med hänsyn till de norrbottniska minoritetemas behov. har i skrivelse den 1november 1976 begärt bl. a. att de icke renskötande samerna ges tillfälle att iframtiden delta vid behandlingen av viktiga samepolitiska frågor. har vid en uppvaktninghos utbildningsministern redovisat vissa synpunkter ianslutning till den fortsatta beredningen av sameutredningens förslag. De differentierade samernas Storumangrijpp har iskrivelse som inkom till den 11 januari 1977hemställt om representation i en arbetsgrapp för samefrågor. Lantbruksstyrelsen har i skrivelse den 17 januari1977> iped bifogande av skrivelse från rennäringsgruppen, tagit upp fråganorn ansvarsfördelningen mellan berörda myndigheter när det gäller att vidtasysselsätt-ningsskapande åtgärder för samema. har yid uppvaktning hosstatsrådet tagit upp frågan om förvärv av Arjeplogsnomadskolas lokaler. kommun har med skrivelse den 13 januari1977 översänt protokollsutdrag från sammanträde med skolstyrelserörande nomadskolan/sameskolan i . I beredningsarbetet har ingått överläggningar medföreträdare för, , Saminuorra, Same-Ätiiani, m. fl. Samerna har urgammal hemortsrätt i de nordligadelarna av nuvarande , och . Enligt den historiska forskningen Prop.1976/77: 80 6 tordesamerna ha kommit i kontakt med nordborna redan i början av vår tideräkning.Under 1600-talet fick det svenska väldet i norr en allt starkare organisation.Bl. a. ägde skatteuppbörd rum på de fasta kyrk- och tingsplatserna. Ar 1632inrättades Skytteanska skolan i . Skolan kom att spela en mycket storroll för den svenska och kristna kulturens utbredande bland samerna. Tanken attsamerna skulle assimileras med den svenska befolkningen var mycket aktuell . Man ville göra samerna bofasta föratt de skulle bli mer åtkomliga för missionen. I samma takt som odlingen framskred trängdeserriellertid samema tillbaka av de svenska kolonisterna. Särskilt under1800-talet blev ny-byggarkolonisationen mycket mäktig. När kolonisationenhotade att helt utplåna den samiska befolkningen vidtog statsmakterna efterhand åtgärder tOl stöd för renskötseln och dess utövare. och år 1898tillkom de första irenbeteslagarna. Det totala antalet samer i kan beräknastill lägst 15 300, enligt de befolkningsstudier sameutredningen låtit utföra.Därav utgör den renskötande befolkningen 2 400 personer. De icke-renskötahdesamerna utgör således en överväldigande majoritet. Det största antalet samer,7 100, finns i . I och finns 2 400resp. 1 300 samer och i 1 200 samér. Det finns emellertid skäl att ytterUgare övervägaden samiska befolkningsgruppens sammansättning och storlek. I de s. k.kärnområdena finns t. ex. grupper som genom sitt nuvarande näringsfång anknytertill mycket ålderdomliga samiska näringstraditioner. Dessa samer, vare sig deen gång varit renskötare eller inte, anknyter med sitt näringsliv och nuvarandebosättning i lågfjällsområdet till en ursprunglig samisk kultur. Särskilda bestämmelser beträffande samerna somfolkgrupp saknas med några få undantag. Ett av de mest framträdande undantagenär nomadskolförordningen (1967: 216, omtryckt 1971: 390, ändrad senast 1976:1038). I 1 § i förordningen heter det att "Samemäs barn äger rätt attfullgöra skolplikt i nomadskolan i stället för ". Renskötseln är i förbehållen samerna.Enligt rennäringslagen (1971: 437) har den som är av samisk härkomst rätt attbegagna niark och vatten till underhåll för sig och sina renar(renskötselrätt), om hans far eller mor eller någon av hans far- ellermorföräldrar haft renskötsel som stadigvarande yrke. Åi: 1971 omorganiseradeslappbyarna till samebyar med uppgift att driva renskötsel. Denna organisationbygger på principen om samverkan mellan medlemmarna i byn såsom inom ekonomiskaföreningar. Samerna bestämmer själva om sina angelägenheter på bystämma ochgenom stadgar för byn. Vid var och en av lantbruksnämnderna i ,och finns en rennäringsdelegation.Lantbruksstyrelsen är central myndighet för rennäringen. 1976/77: 80 7 2.2 Samisk kulturell verksamhet har ett kulturpolitisktreformarbete genomförts som lett till väsentligt ökade statliga ekonomiskainsatser på kulturområdet. De mål som lades fast för den statligakulturpolitiken (prop. 1974: 28, KrU 1974: 15, rskr 1974: 248). Genom de allmänna stödformerna och bidragssystemen på kulturområdeterbjuds olika möjligheter till samhällsstöd även ' f ö r samisk kulturellverksamhet. Samiska kulturarbetare kan erhålla konstnärsbidrag och projektbidrag.Flera sameslöjdare finns bland dem som erhållit sådana bidrag under de senasteåren. Ett stort antal bidrag disponeras och fördelas av statens kulturråd.Exempel på bidrag och stödformer som kan sökas för samiskt kulturarbete är bidragför experiment- och utvecklingsarbete bland. amatörer och bidrag till friateater-, dans- och musikgrupper. Statligt litteraturstöd kan utgå förutgivning av såväl samisk litteratur i snävare bemärkelse som litteratur kringsamiska frågor. Rikskonserter lämnar stöd till regionala och lokalamusikaktiviteter. De samiska organisationerna, bl. a. de lokalasameföreningarna, har möjlighet att söka bidrag till olika verksamheter. Ettsärskilt statsbidrag till kulturprogram inom föreningslivet utgår föi:aktiviteter såsom föreläsningar, sång, musik, dans etc. Vid sidan av de allmänna stödformerna har särskildainsatser gjorts . för att i viktiga avseenden stärka det samiska kulturarbetet.Sameradion, införandet av ett särskilt statsbidrag till Samernas folkhögskolaoch det särskilda stödet till tidningen är exempel på sådanainsatser. På det nordiska planet har bl. a. inrättats ett . Det samiska språket är ett finsk-ugriskt språk. Detbestår av centralsamiska, sydsamiska och östsamiska dialekter. Centralsamiskantalas av de flesta samer. Denna dialekt omfattar i sin tur tre skilda dialekter,nämligen nordsamiska, lulesamiska och pitesamiska. När det gäller frågan hurmånga svenska samer som behärskar något av de samiska språken ellerdialekterna saknas tillförlitliga uppgifter.' I samband med den nordiska samekonferensen iGällivare tillsattes en samisk språknämnd med ledamöter från ,och . En av de viktigaste uppgifterna för språknämnden är attberika samiskan med ord och uttryck för moderna företeelser av olika. FörNorge och finns ett gemensamt nordsamiskt skriftspråk. Syftet harvarit att möjliggöra en ömsesidig användning av samisk litteratur i bådaländernas skolor. Detta samarbete håller f. n. på att byggas ut. fungerar som sekretariat för språknämnden. Institutet harockså startat egna språkforskningsprojekt. Samernas folkhögskola har medverkati ett utvecklingsarbete rörande språket. En professur i samiska finns viduniversitetet i . Denskrivna litteraturen på samiska omfattar nu ca 600 böc- 1976/77: 80 8 Det mesta är av religiös art. Den ökade medvetenheten harlett till en nyproduktion av litteratur på samiska samt en utökad användningav samiska i skrift. Till kategorin böcker på samiska hör förutomskönlitteratur också läseböcker för skolbruk, grammatikor och ordböcker. Redanår 1918 utkom det första numret av Tidning. ändradesnamnet till tidningen . Tidningen överfördes till enstiftelse med SSR och Same-Ätnam som huvudmän. Samefolket skall främst varaspråkrör för samerna och förbindelseorgan mellan samegrupper. Tidningen skallvidare bl. a. sprida kännedom till olika samhällsorgan och till en vidareallmänhet om samernas kultur och näringar. Förutom ett årligt statsbidrag om50 . har Samefolket fått temporärt bidrag ur bl. a. samefonden. Sameradions sändningar går f. n. ut över helaNorrland, med undantag för och , samt över norraDalarna. För programverksamheten inom sameradion svarar i första hand tvåsamiska befattningshavare. En av dem, som är placerad i , svarar i huvudsakför det aktuella magasinsprogrammet och det samiska underhållningsprogrammetsom sänds . I uppgiften ingår också en starkare inriktning på densydsamiska språkgruppen. Den andra befattningshavaren innehar enför de nordiska länderna gemensam tjänst som producent av sameprogram. Hon producerarfrån lokalredaktionen i ett magasinsprogram på samiska, som sändssimultant i de tre länderna . har ytterligare en samnordisktjänst tillkommit för att sköta de gemensamma nyhetsprogrammen. Genominrättande av lokalradion tillkommer samisk medverkan i ,och lokalradioområden. Sameslöjden och samekonsthantverkef utgör en viktigdel av den samiska kulturen. Slöjden är också en betydelsefull inkomstkälla församerna. Same-Ätnam och dess slöjdutskott har aktivt verkat förhög kvalitet på sameslöjden och förbättrade möjligheter för slöjdarna avseendeframför allt utbildning, råvaruan-skaffning och marknadsföring. a. bedrivit en omfattande konsulentverksamhet. Sameslöjd och , har byggts upp för bl. Betydande insatser för att bevara den traditionellasamekulturen görs för övrigt av företrädare för kulturminnesvård och museer.Riksantikvarieämbetet kartlägger kulturlämningar inom samiska områden i likhetmed vad som gjorts i landet i övrigt. Länsmuseerna inom de nordliga länen medsamisk befolkning har omfattande samiska samlingar. Även de statliga och-statsunderstödda museerna, framför allt , har ägnatden-samiska kulturen intresse och gjort betydelsefulla insatser. Ett samarbete,rörande den Prop.1976/77: 80 9 samiskakulturen har inletts mellan länsmuseerna i , ,och samt och riksantikvarieämbetet.En särskild arbetsgrupp skall sammanställa dokumentations- ochforskningsprojekt som är av gemensamt intresse. Omfattandesamlingar av grammofon- och ljudbandsinspelningar, uppteckningar av samiskadialekter och folklore samt fotografier och teckningar som rör den samiskakulturen finns vid dialekt- och folkminnesarkivet i och dialekt- ochortnamnsarkivet i . Vid ett flertal institutioner inom universitetenbedrivs även forskning om samernas kultur. () bildades år1950. I stadgarna, reviderade , anges att SSR:s ändamål är atttillvarata och främja de svenska samernas ekonomiska, sociala, rättsliga,administrativa och kulturella intressen. Särskild hänsyn skall därvid tas tillrenskötselns och dess binäringars fortbestånd och sunda utveckling. Förbundetsom är opolitiskt utgör en sammanslutning av samebyar och sameföreningar. Devalda ombuden samlas till ordinarie landsmöte en gång . Är 1962inrättades ett kansli i med en juridisk ombudsman. Ianslutning till har även bedrivits vissungdomsverksamhet. går numera under namnet Saminuorra,ska sam ernås riksungdomsförbund. Förbundet är anslutet till SSR och ärrepresenterat i genom en adjungerad ledamot. Förbundets uppgiftär bl; a. att tillvarata och befrämja sameungdomens ekonomiska, sociala,kulturella, rättsliga och administrativa intressen. Därvid skall särskildhänsyn tas till de samiska näringarna". Medlemmar i förbundet är samebyar,lokala sameföreningar och enskilda samer. Högsta beslutande organ för förbundetär det förbundsmöte som hålls . anställdes enförbundssekreterare på en halvtidstjänst. År1945 bildades Same-Ätnam, Sällskapet framtid. Efterstadgeändring kallas organisationen , förening för samiskkultur. Föreningen står öppen för även andra än samer. Föreningens uppgifter ärframför allt att främja kunskapen om och aktningen för den samiska. kulturensegenart och värde, verka för aktiv samisk språkvård, främja kunnigheten isamisk slöjd och samiska konsthantverk, stödja samemas strävanden för utvecklingav sitt näringsliv.samt stödja samemas intemordiska strävanden. Föreningenarbetar numera med tre olika utskott, nämligen slöjdutskottet, språkutskottetoch skriftutskottet. ;; . . . Samernas idrottsförb u n.d bedriver ett betydelsefullt ar- Prop.1976/77: 80 10 betegenom att försöka bevara och utveckla de samiska idrottstraditio nerna. Samemästerskapen samlar 300400 samiska'ungdomar och äldre. Ett samarbete har också inletts mellan Saminuorra och idrotts förbundet. Inom det samiska bosättningsområdet finns lokalasaméför-e n i n g a r, av vilka ett femtontal är anslutna till SSR. Föreningarnasverksamhet bidrar till att bevara och stärka samhörigheten mellan skildagrupper av samer. Bland föreningarna märks , som varit endrivande kraft för att anskaffa en ny samegård för bl.a. informationsverksamhetoch utställningar. De icke-renskötande samer som flyttat ut frånkärnområdena har också bildat egna föreningar. Dessa föreningars verksamhet ärinriktad på förhållanden och problem som de utflyttade samerna möter. Inomramen för De differentierade samernas Storumankonferensér arbetarStorumangruppen, Kirunagmppen, Lapplandsgmppen och Mälargruppen. NorrbottenssameförbUnd företräder icke-renskötande samer från de nordligaste länen. InomStockholmsområdet bedrivs föreningsverksamhet inom sameföreningen i ,som är ansluten till SSR, samt den nämnda Mälargriippen och Same-Siita. Även iUppsala och finns sameföreningar. Enligt lagen (1973: 1205) om förskoleverksamhet ärkommunerna skyldiga att anvisa plats i förskolan för alla sexåringar som är skrivna i kommunen eller söm stadigvarandevistas där. Vidare stadgas att barn, "som av fysiska, psykiska, sociala,språkliga eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling", sålångt möjligt skall anvisas plats i förskola redan före åldei".Kommunerna skäll genom uppsökande verksamhet ta reda på vilka barn som behöversärskilt stöd och anvisa dem förskoleplats. Detta innebär att kommunerna haransvar också för samernas barn. Enligt bestämmelsema i nomadskolförordningen har samernasbarn rätt att fullgöra skolplikt i nomadskolan i stället för i grundskolan.Nomadskolan är en statlig skola, över vilken,SÖ här inseende. Nomadskolanomfattar nio årskurser. För årskursema 16 finns nomadskolor i ,, , och i samt i Tämabyoch Ange i resp. . Vid nomadskolan i ärdriften tillfälligt nedlagd på grund av vikande elevunderlag. iNorrbottens län har som ett organisationsalternativ diskuterat en integreringav nomadskolan i med kommunens grundskola. Det gemensamma högstadiet(årskurserna 79) är förlagt till och samverkar där med Gällivarekommuns högstadium. Det totala antalet sameelever Prop.1976/77: 80 11 vidnomadskolan under /77 beräknas till 187. Vid nomadskolan tillämpas1969 års läroplan för ; Härvid gäller att undervisningen i de ämnenSÖ bestämmer skall beröra även frågor av betydelse för samernas kultur ochlevnadsförhållanden; Ämnet samiska skall förekomma i samtliga årskurser. För undervisning i samiska i gällerläroplanens allmänna bestämmelser för undervisning i minoritetsspråk.Minoritetsspråksundervisningen får omfatta högst per årskurs.På låg- och mellanstadiet är samiska ett kompletterande obligatoriskt ämne ochpå högstadiet ett kompletterande tillvalsämne. Samiska får även försöksvisunder läsåren 1975/761977/78 vara självständigt tillvalsämne på grundskolansoch nomadskolans högstadier i . När det gäller de mera teoretiskt inriktadestudievägarna i gymnasieskolan finns inte någon speciell studieväg för samiskabarn. Det finns emellertid vissa möjligheter till undervisning i samiska. Elevsom har annat språk än svenska som modersrhål kan byta ut undervisning ifrämmande språk mot undervisning i sitt -modersmål. SÖ fastställer kursplanerför minoritetsspråksundervisningen i gymnasieskolan. Fr. o. m. /75har i fråga om yrkesinriktad utbildning en tvåårig kurs inom rennäringen(specialkurs) anordnats vid Välkommasko-lan i . I sameutredningens andra delbetänkande Forskningoch eftergymnasial utbildning i samiska föreslog utredningen att enorganisation för högskoleutbildning och forskning i'samiska skulle skapas viduniversitetet i . Den av utredningen föreslagna professuren i samiskainrättades (prop. 1974: 1 bil. 10 s. 241242, UbU 1974: 13,rskr 1974: 121). Professurens tyngdpunkt skall enligt riksdagsbeslutet ligga pådet samiska språket. Tjänsten skall emellertid också omfatta samisk kultur. Vidliniversitetet i ingår ämnesområdet samiska organisatoriskt i . Inom ramen för den decentraliserade universitetsutbildningenanordnas en grundkurs i samiska vid Samernas folkhögskola i . Viduniversitetet i är det även i fortsättningen möjligt att meddelaundervisning i samiska inom finsk-ugriska institutionen. Den samiska vuxenutbildningen har i hög grad kommitatt koncentreras till . Folkhögskolan startade sinverksamhet . skedde en omorganisation och StiftelsenSamernas folkhögskola bildades med , Same-Ätnam ochJokkmokks kommun som huvudmän. Samernas folkhögskola utgör en mycketbetydelsefull institution till stöd för strävandena att bevara och utvecklasamisk kultur. förslag i delbetänkändet Samernasfolkhögskola behandlades av statsmakterna (prop. 1974: 1 bil. Prop.1976/77: 80 12 422,UbU 1974:21, rskr 1974:209). Riksdagsbeslutet innebär bl. a. att särskiltstatligt stöd till utgår som kompensation för uteblivetlandstingsbidrag. Skolan har dessutom tilldelats särskilda lärarresurser förspecialkursen i samisk slöjd och för undervisningen i samiska språk. I syfteatt stärka och utveckla det rent samiska i utbildningen har en särskild samiskutbildningslinje anordnats vid skolan. Den ettåriga kursen är öppen endast församiska studerande. Vid sidan av helårskursema anordnas ett stort antal kortareämneskurser i bl. a. sameslöjd, samhällsfrågor, syd-, lule- och nordsamiska,naturkunskap och rennäringsfrågor. Till stöd för den frivilliga bildningsverksamhetenbland samerna finns en kombinerad tjänst som ämneslärare och konsulentinrättad vid Samemas folkhögskola. Området för konsulentverksamheten utgörs avhela . Samråd och samarbete sker med bl. , sameorganisationerna och studieförbunden.