prop · G00364 · 1976-12-31 00:00:00 — Liksom i nuvarande lagsiiftning bör finnas engaranliregel vid inkomsiberäkningen för den som har en lång sammanhängandetjänslgöring. Kommittén föreslår atl garantiregeln skall gälla värnpliktig,vapenfri tiänstepliktig och elev vid bistånds- och kalastrofulbildning som harskadats under grundutbildning eller repetiiionsutbildning i omedelbaranslulning till grundutbildning. Ersätlningsunderiaget bör beslämmas enligtreglerna för sluderande i lagen om arbelsskadeförsäkring, dvs. till två gångerbasbeloppel för lid , basbeloppel förlid och basbeloppel för lid fr. o. m. Kommittén föreslår atl de nuvarande reglema om s.k. särskild sjukpenning behålls i huvudsak oförändrade. Sjukpenningens beloppbör dock lägst bestämmas med utgångspunkt från ersätlningsunderiaget enligtgarantiregeln. Den föreslagna ulformningen av ersättningen förmilitärskador godtas eller lämnas ulan erinran av de flesta remissinstanserna.Delade meningar finns dock om lillämpningen av garantiregeln för beräkning aversättningsunderlaget. anser atl regeln börgörastillämplig även på hemvärnsmän och annan tillfällig personal. Någraremissinslanser anser alt garanliregeln bör vara generellt tillämplig. Beträffande önskemålen om att utsträckagarantiregelns lillämpning lill andra kaiegorier än de föreslagna vill jagframhålla atl enligl min mening garantiregeln endasl bör avse personer medrelativi långvarig sammanhängande tiänslgöring. Jag ansluter mig följaktligenlill kommitténs mening i della avseende. Även i övrigi biträder jag deframlagda förslagen som möjliggör en hög grad av anpassning lill . Ersättning ulgår av statsmedel om någon undertiänslgöring i civilförsvaret drabbas av skada eller annan inverkan som avses iYFL. Här inbegrips också olycksfall vid vislelse inom föriäggntngsområde ochvid färd till eller från platsen för tiänslgöringen, om färden föranleds av ochstkrl nära samband med tiänslgöringen. Även inställelse för inskrivning icivilförsvaret räknas som tiänslgöring. Ersättning utgår i princip fr. o. m.den dag skadan inträffade och enligl de beslämmelser i YFL som gäller eftersamordningstidens utgång. mening bör de civilförsvarspliktiga i princip ha samma skydd vidolycksfall och sjukdom som de värnpliktiga under repetiiionsutbildning och desom fullgör frivillig mililärtiänslgöring. Kommittén föreslår därför attersättningen till den som skadas under civilförsvarstiänstgöring bestäms enligtsamma regler som föreslås för värnpliktiga och frivilliga. 1976/77:64 111 Förslagetinnebär all också alla frilidsskador som iniräffar medan tiänslgöringen pågårinnefattas i skyddel. Rällen alt få skadeersättning för lid under vilkentiänslgöringen pågår tas å andra sidan bort i princip i överensslämmelse medvad som gäller för den som gör militärtjänst. Denna lid läcks nämligen av andraersättningsbestämmelser. Kommittén anser alt de civilförsvarspliktiga inle böromfattas av garantiregeln för beräkning av ersätlningsunderiaget eller få rätttill särskild sjukpenning. Kommittén hänvisar lill atl deras tiänslgöring är såkortvarig alt den inle påverkar den sjukpenninggmndande inkomsten. Jag ansluler mig lill kommitténs förslag som intehar mött någon erinran vid remissbehandlingen. För skada som någon har ådragit sig underräddningstiänst enligl brandlagen (1974:80), lagen (1960:331) om skyddsåtgärdervid olyckor i atomanläggningar m. m. eller luftfartslagen (1957:297) utgårersättning efter samma regler som gäller för skador under civilförsvarstiänst. Kommittén anser alt den som i ett nödläge som avsesi nämnda lagar tvångsvis har utlagits lill eller frivilligl har deltagit iräddningsarbete bör få ersättning av slaten för personskada enligl samma reglersom har föreslagits för den som deltar i civilförsvarstiänstgöring. Kommitténs förslag har inle mött invändningar frånremissinsianserna. Jag ansluler mig lill förslagel. Förordningen (1954:250) om ersättning i anledningav kroppsskada, ådragen under vistelse å anstalt m. m. gäller bl. a, förden somär häktad eller intagen i föngvårds- eller tvångsarbetsanslall och den somvårdas i allmän eller statsunderstödd missbrukare.Ersättning ulgår lill den som drabbas av skada under vistelse i häktet elleranstalten. Även fördolycksfall ersätts om färden föranleds av och slår i närasamband med vistelsen i häktet eller anstalten. Ersällningen ulgår i principenligl bestämmelserna i och AFL. Vid bestämmande av åriig arbelsförtiänslskall dock skälig hänsyn tas lill årsinkomsten av förvärvsarbele för enarbetstagare med samma arbetsförmåga som den skadade och med del yrke denne hadedå han omhändertogs. Om den intagne då saknade yrke, skall skälig hänsyn taslill inkomsien för en med honom jämföriig arbetstagare på den ort där hansenasi har arbetat eller har haft sin verksamhel. Sjukpenning och livränta utges i princip inle för denlid den skadade är inlagen. Ersättning får sällas ned eller dras in, om denskadade har åsidosatt ordningsföreskrifter eller om annars särskildaomsländigheler lalar för del. Prop.1976/77:64 112 Kommittén föreslår att skyddet utvidgas tillytteriigare kaiegorier som av olika anledningar berövats friheten. Dessa ärungdomsvårdsskoleelever samt anhållna, gripna och andra som lillfölligt hartagits om hand av polisen eller kriminalvården. Ungdomsvårdsskoleeleverna är när det gällersjukförsäkringen jämställda med dem som är inlagna på kriminalvårds- ellerarbetsanslalt. De bör därför enligl kommitténs mening få det skydd som övrigainlagna har. Av dem som mera kortvarigt vistas i anstalter,häkien och polisarrester har endasl häktade särskilt skydd. Övriga harendast den allmänna försäkringens skydd. Härav följer alt en och samma personhar olika skydd när han försl är gripen och anhållen och när han sedan blirhäktad. Kommittén anser atl denna ordning är otillfredsställande. mening bör var och en som genom myndighels beslul är berövadfriheten ha ekonomiskl skydd vid personskada. De nämnda kategorierna bör enligt kommitténs meningha samma skydd som andra som har fött sin rörelsefrihet inskränkt. Del slatligapersonskadeskydd som har föreslagits för värnpliktiga m. fl. bör således ocksågälla dem. Delta innebär bl. a. alt skyddel utsträcks lill all omfatta ävenandra sjukdomar än yrkessjukdomar. Skyddet föreslås också omfatta sex månaderav lid under vilken den intagne vistas utom anstalt på permission eller förrehabilitering. Kommittén anser alt en skada som drabbar en anslaltsinlagenunder sådan lid bör omfattas av skyddel, i den mån arbelsskadeförsäkringensbeslämmelser inte gäller. Detpersonskadeskydd som kommittén har föreslagit för anstaltsintagna och därmedjämställda grupper har tillstyrkts av de allra flesla remissinstanserna. Delinnebär utvidgningar i förhållande lill gällande regler beträffandepersonkrets, ersätlningsbara skador och skyddslid. I fråga om de nya kategoriersom föreslås omfattade av lagen - bl. a. anhållna saml gripna eller på annatsätt tillfälligt omhändertagna - bortfaller en omotiverad skillnad iförhållande lill andra som hålls i förvar genom polisens eller kriminalvårdensförsorg. Utvidgningen lill alt omfatta alla sjukdomar och inle som barayrkessjukdomar, liksom till all låla skyddel i viss utsträckning gälla underpermission och vid vård ulom anstalt, ligger i linje med den ulveckling mol ellmera fullständigt gruppolycksfallsskydd som har förordats för dem som genomgårmililärtiänslgöring. Även för anstallsintagna gäller atl de ofta har mycketbegränsade möjligheter alt teckna egna olycksfallsförsäkringar under de kortareeller av vårdtiden som de vistas ulanför anstalt. Jag anser delför min del rimligl alt slalen som någon är berövad friheteneller tvångsvis är underkastad vård inom kriminalvården e. d. lar på sigansvaret för den omhändertagnes eller intagnes skydd vid personskada. Jagansluler mig följaktligen lill kommitténs förslag lill personskadeskydd föranstallsintagna m. fl. Jag återkommer i specialmoliveringen till lagförslagetsnärmare ulformning. 1976/77:64 113 Ersällningen för skador under militär- ochcivilförsvarstiänst, olika slag av räddningstiänst saml för skador underanslaltsvislelse administreras nu av riksförsäkringsverkel. ärtillsyns- och besvärsmyndighet och försäkringsdomstolen högsta besvärsinslans,Enligl LAF skall handläggningen av skadeärenden decentraliseras frånriksförsäkringsverket lill de allmänna försäkringskassorna. Ärenden omegenlivränta och frågor om arbetssjukdom skall avgöras av försäkringskassomaspensionsdelegalio-ner. Kommittén föreslår atl skaderegleringen enligt dennya lagen om statligt personskadeskydd också skall föriäggas lillförsäkringskassorna. Ärendena bör enligt kommittén handläggas i samma ordningsom nu skall lillämpas för arbelsskadeärenden. Delta innebär bl. a. att ettärende normall skall avgöras av den försäkringskassa hos vilken den skadade ärinskriven. De maleriella reglerna i den nya lagen kommer att överenssiämma medreglerna i lagen om arbelsskadeförsäkring. Jag ansluler mig därför tillförslagel som inle har mött några invändningar vid remissbehandlingen. Som kommittén vidare har föreslagit bör ärendenenligt nu gällande eller äldre lagstiftning även i fortsättningen - liksomäldre yrkesskadeärenden -administreras av . 5.3.7Ersättning för ideell skada 5.3.7,1 Ersättningens ulformning Ersättning för ideell skada ulgår inle enligl YFLeller molsvarande författningar om ersättning av statsmedel som gäller. Vidlillämpningen av dessa författningar används emellertid ett medicinsktinvalidilelsbegrepp vid invalidiletsbedömningen. Detla har i praktiken fört medsig all de livräntor som har beviljats för lindrigare skador närmast kommit altbli ersättning för lyte eller stadigvarande men av annat slag och inte kompensationför inkomstbortfall. Värnpliktiga, vapenfria tiänsteplikliga ochcivilförsvarsplikliga kan få särskild ersättning för ideell skada enligtkungörelsen (1969:761) om särskilt olycksfallsskydd för värnpliktiga m. fl.Skyddet avser skada under tiänslgöringen samt under inrycknings- ochutryckningsresan. Vid fullsländig invaliditet ulgår ersättning med 150 000 kr.Vid partiell invaliditet ulgår elt i motsvarande mån lägre belopp. Vidinvalidiletsbedömningen skall skälig hänsyn tas till olägenheier av olika slagsom skadan har medfört för den skadade liksom till graden av lyte och annatstadigvarande men. har s. k. Irygghelsförsäkringar(TFY) vuxit fram genom olika kolleklivavlal på arbetsmarknaden. Avsikien medTFY är att den som drabbas av personskada genom olycksfall i arbete skall föersättning enligl 8 1976/77. Prop.1976/77:64 114 skadeståndsrällensnormer ulan atl behöva visa all arbelsgivaren eller annan ärskadeståndsskyldig. Ersättning utgår således oavsett om någon är vållande lillskadan. TFY kompletterar förmånerna inom den allmänna försäkringen ochförsäkringen för skador i arbetet. Ersättning för sveda och värk lämnas i normalfallelvid arbetsoförmåga som varar och beräknas efler vissalabellnormer. För lyte och men lämnas ersättning när defekten kan förutses blibestående för framtiden, dock tidigast då den akuta sjukdomstiden har upphört. Trygghetsförsäkringens motsvarighet på del statligaområdet är statens personskadeförsäkring, som har samma regler för ersättningvid ideell skada som TFY. Frågor om ersättning avgörs av en statlig nämnd,irygghetsnämnden. Riksförsäkringsverkel belalar ul ersättningarna. För all målet om så stor jämställdhet som möjliglmed den som skadas i förvärvsarbete skall kunna nås måste den som skadas iverksamhel inom samhällets försvar och liknande verksamhel eller underanslaltsvislelse ges rätt lill ersättning för ideell skada på liknande säll.Kommittén föreslår därför atl den personkrets som omfattas av den föreslagnalagen om slatligl personskadeskydd skall få räll till ersättning för lyte ochmen m. m. Bestämmelserna om menersällning bör ges i en särskild lag om ersättningav statsmedel för ideell skada och uiformas efler mönster av den statligapersonskadeförsäkringen. Kommittén föreslår således alt den som drabbas avskada på vilken lagen om statligt personskadeskydd är lillämplig skall ha rälllill ersättning av statsmedel för sveda och värk, lyte eller annatstadigvarande men liksom för olägenheier i övrigi lill följd av skadan.Ersättningen föreslås utgå med belopp som skulle ha utgått om den skadade hadeomfattats av statens personskadeförsäkring. Kommittén föreslår all ersätlningsrällen skallomfatta skador som inträffar under själva tiänslgöringen, verksamhelen ellervistelsen inom föriäggnings-område, häkte, anstalt eller liknande saml underresa till eller från dessa. Skyddet bör däremol inte omfatta skador som i annatfall inträffar ulanför förläggningsområde, under permission eller under annanfrilid. Förslagenom ersättning för ideell skada har i allmänhet godtagils vidremissbehandlingen. Några remissinstanser föreslår dock all den ersättningsberälligadepersonkretsen skall vidgas. En majoritet i riksförsäkringsverkels styrelseanser all lagen bör omfatta även arbelsskadeförsäkrade som slår ulanför TFY.Några remissinslanser, bland dem LO, vill all skyddet skall omfatta även densom genomgår arbetsmarknadsutbildning o.d. LO vill dessulom att skyddet skallomfatta andra elever i vuxenutbildning. a. SAF påpekar all TFY står öppenför alla kategorier av arbelsgivare och arbetstagare liksom för egenföretagareulan anslällda och betonar därför all den föreslagna lagen bör ses som ellundanlag som inle får omfatta andra kaiegorier än kommittén har föreslagit.Civilförsvarsslyrelsen vill utsträcka skyddet till atl Prop.1976/77:64 115 Försvarels civilförvaltning vill behålla ell reviderat särskillolycksfallsskydd för mililärskador. Frågan om behovel av en särskild menersällning fördem som omfattas av arbetsskadeförsäkringen prövades av i samband medatt LAF anlogs förra årel. Några skäl som kan motivera en ändrad inslällninghar enligl min mening inte framkommit . Jag förordar därför atlrätten till ersättning för ideell skada får gälla de grupper som kommittén harföreslagit. Jag finner del vidare vara en fördel atl anknyta ersättningen lillvad som gäller inom den statliga personskadeförsäkringen. Därigenom tillförsäkrasde som omfattas av lagen samma förmåner som gäller för de statligt anställda.Samlliga som berörs av lagen bör ha rätt till ersättning efter enhetliga grunder.Jag kan därför inle förorda all elt särskill olycksfallsskydd för mililärskadorbehålls, särskilt inte mol bakgrund av all del nya skyddel i motsats lillolycksfallsskyddel även omfattar sjukdomar ulan samband med olycksfall. Även iövrigi biträder jag kommitténs förslag i huvudsak när del gäller rätten tillersättning för ideell skada. De närmare bestämmelserna kommer jag all behandlai specialmoliveringen till lagförslaget. Kommiuén har övervägl olika lösningar i frågan hurden nya menersättningen skall administreras. Kommittén har stannat för attföreslå atl ärenden enligl den nya lagen skall handläggas avriksförsäkringsverkel. Kommittén framhåller därvid atl verket har slorerfarenhei av frågor som hänger samman med ett medicinskt invaliditetsbegreppsom skall tillämpas vid bestämmandel av menersällningen. Verkels beslulföreslås så länge försäkringsrådet finns kunna överklagas dit och rådets beslulhos försäkringsdomstolen. Kommitténsförslag belräffande administrationen av ersättning för ideell skada harföranlett delade meningar bland de remissinstanser som har behandlat frågan.Avlalsverkel, riksrevisionsverkei, ÖB och samlliga arbetstagarorganisationerförordar all ärendena skall handläggas av trygghets-nämnden. Denämnda remissinsianserna framhåller atl domstolar inle bör lillämpa avtal påarbetsmarknaden och alt man bör ha samma instansordning som gäller för statenspersonskadeförsäkring. Annars finns del risk fören splittrad praxis.Trygghetsnämndens slora vana vid ärenden av detla slag åberopas också.Försäkringskasseförbundel och å andra sidan anser allförsäkringskassorna bör handlägga ärendena. Stalskonioret anser allförsäkringskassoma bör avgöra ärendena efler hörande av Irygghetsnämnden.Riksförsäkringsverkel är - i avvaktan på resultatet av vissa övervägandenrörande frågor om de statsanställdas olika förmåner vid arbetsskada - inteberett att ta slullig ställning i adminislralionsfrågan. Föregen del anser jag del viktigt atl praxis blir lika vid tillämpningen av Prop.1976/77:64 116 statenspersonskadeförsäkring och den nya lagstiftningen om ersättning för ideellskada. De maleriella reglerna för ersällningen fastställs genom avtal mellanparterna på arbetsmarknaden. Reglerna blir i huvudsak desamma som i statenspersonskadeförsäkring. Det synes därför mest ralionelll all beslut omersättning fallas av irygghetsnämnden, som har slor vana från handläggning avsådana ärenden för arbetstagare i offentlig tiänsl. Jag förordar därför allIrygghetsnämnden anförtros uppgiften all avgöra ersällningsärendena. De börhandläggas på samma sätt som ärenden om ersättning enligt statenspersonskadeförsäkring. a. all tvistiga ärenden kan omprövasgenom hänskjutande lill irygghelsfrå-gor. F. n. handläggs yrkesskadeärenden beträffandestatens arbetstagare av riksförsäkringsverkel. Kommittén föreslår althandläggningen av nya ärenden skall överiåtas ål försäkringskassorna på sammasätt som har föreskrivils för andra arbelsskadeärenden. Kommitténs förslag har lämnats utan erinran vidremissbehandlingen. Jag förordar atl del genomförs. Lagen (1954:246) om krigsförsäkring för sjömän m.fl. lämnar elt kompletterande skydd vid olycksfall till följd av krigsålgärdför den som tiänstgör ombord på svenski fartyg. Lagen gälleräven olycksfallutom arbelel, men inle skada lill följd av krig i vilkel är indraget.Även statliga befattningshavare, t. ex. loisar, som under ulövande av sinbefallning tiänstgör ombord på ulländskl fartyg omfattas. Skada på grund avkrigsolycksfall anses som yrkesskada, oavsett om olycksfallet har skell i ellerulom arbelel. Ersättning utgår enligl . Dessutom finns särreglersom innebär atl ytterligare ersättning ulgår. Den skadades årligaarbelsförtiänsl får inle beräknas lill lägre belopp än två och ett halvtbasbelopp. Uiöver livränta ulgår ett engångsbelopp till skadad ocheflerievande. Vid föriusl av arbetsförmågan och vid dödsfall uppgårengångsbeloppet lill sex gånger basbeloppet. Vid nedsättning av arbetsförmåganulgår del lägre belopp som svarar mol nedsättningen. Ersättning efter nämndaregler kan också utgå till bl. a. som tiänstgjorl på svenskt fartyg somhar gått föriorai eller förstörts vid sjöolycka ulom rikel, om sjömannendrabbas av olycksfall till följd av krigsålgärd under hemresa till medannat fartyg. Kommitténframhåller atl ersällningen lill sjömän för olycksfall i arbelel har höjtskraftigt genom den nya lagen om arbelsskadeförsäkring och TFY. mening är del därför inle motiverat med särskilda Prop.1976/77:64 117 beslämmelsernär skada iniräffar i arbelel. Däremot anser kommittén all ersättningfortfarande bör ulgå för skador som inträffar under frilid och under hemresalill . Förmånerna bör ulgå enligl reglerna i LAF. Den särskildaersällningen om sex basbelopp bör utgå också i fortsättningen. Ersättningen börbekostas av statsmedel och administreras av riksförsäkringsverkel. Kommitténs förslag lill utformning avkrigsskadeersätlningen lill sjömän har i sak lämnals ulan erinran underremissbehandlingen. Även jag förordarall del genomförs i huvudsak.Lagen bör gälla försjömän som omfattas av arbetsskadeförsäkringen. Med sjömanbör liksom i nuvarande krigsförsäkringslag jämställas annan arbetstagare somföljer med fartyget och utför arbeie för fartygels räkning, t. ex.resereparalörer, garantipersonal och fartygsinspeklörer. Till följd av LAF:sutsträckning lill uppdragstagare och egenföretagare bör också dessa kunna fåkrigsskadeersällning om de ulför liknande lilirälligl arbeie. Huvuddelen avfartygen i den svenska handelsflottan går numera i trafik enbart mellanutländska hamnar och sjömännen är lill ulländska medborgare. Eflersamråd med chefen för föreslår jag därför vidareall även resor till tiänslgöri ng på svenski fartyg och hemresor till annatland än tas med i den nya lagen, 1 fråga om administrationen ansluter jag mig lillförslag som har framförts från statskontoret och omatt ersättningen i fortsättningen skall administreras av allmännaförsäkringskassa, som redan har vissa speciella uppgifter i samband med sjömän.Man undviker härigenom att riksförsäkringsverkel tilldelas nya beslutsuppgifteri första instans. Fiskare som drabbas av olycksfall till följd avkrigsåtgärd har f n. rätt lill ersättning av statsmedel enligt en särskildkrigsersätlningsförordning (SFS 1954:248). Kommittén föreslår alt förordningenskall upphävas, eftersom fiskarnas grundskydd i hög grad kommer all förslärkasvid genomförande av förslagel atl egenföretagare skall omfattas avarbetsskadeförsäkringen. Förordningen har lillämpals i myckel få fall och är nuhell betydelselös. Kommitténs förslag har inte mött några invändningarvid remissbehandlingen. Jag ansluler mig till förslagel och föreslår altförordningen om krigsersätlning för fiskare skall upphävas som LAFiräder i kraft, 5.4.1 Uppräkning av livräntor Del har varit en allmän princip atl ersättningar förskada i arbetet fortsätter all utgå enligt de beslämmelser som gällde dåskadefallel iniräffade oavsett 1976/77:64 118 attny lagstiftning genomförs. Åtskilliga livräntor ulgår därför enligt äldrelagsiiftning. Dessa livräntor har höjts vid skilda tillfällen. De är numeravärdesäkrade genom anknylning till basbeloppel. De senaste och viktigastehöjningarna gjordes genom lagen (1955:469) angående omreglering av vissaersättningar enligt lagen den 17juni 1916 (nr 235) om försäkring för olycksfalli arbeie m. m., lagen (1962:303) om förhöjning av vissa ersättningar ianledning av yrkesskada m. m. saml lagen (1967:919) om värdesäkring avyrkesskadelivräntor m. m. Livräntor som utgår av statsmedel när slalen slårsom arbetsgivare och ersättningar enligl olika militärersällningsförfallningarhar räknats upp och värdesäkrats på motsvarande säll. Livränlor som ulgår frånstatsunderstödd frivillig försäkring för fiskare enligl författningar 1908 och1918 har också omreglerats, förhöjts och värdesäkrats. 1 den nya arbetsskadeförsäkringen höjskompensationen för inkomstbortfall lill och ersätlningsunderiaget förlivränta lill högsl sju och ett halvt basbelopp. Delta innebären kraftighöjning av ersättningsnivån. Bestämmelserna gäller inle yrkesskador som harinträffat före ikraftträdandet. De äldre livräntorna är som lidigare har nämnisanknutna till basbeloppet. Trots uppräkningar och värdesäkring har de äldrelivräntorna kommit att släpa efter i slandardulvecklingen. Den höjning avstandarden som de fulll förvärvsarbetande har föll åinjula bör enliglkommitténs mening också komma dem till del som på grund av yrkesskada inte harkunnal arbeta alls eller endasl i begränsad omfattning. Livräntorna för deäldre skadefallen bör därför förbättras i anslulning lill införandet av den nyaarbetsskadeförsäkringen. Kommittén framhåller alt man bör sträva efler allräkna upp livränta endasl i de fall där yrkesskadan har minskal den skadadesförvärvsförmåga. mål skulle nås om man efter individuell prövning räknadeupp livräntan i den mån den skulle ha utgått om LAF hade gällt vid skadefallet.Man skulle således till gmnd för uppräkningen lägga en skadebedömning enliglden princip om ell ekonomiskt invalidilelsbegrepp som har införts i den nyalagstiftningen. Kommittén har emellertid vid sin uiredning funnit all det inlearen framkomlig väg alt individuellt omprövade gamla livräntorna. Man måste istället välja en generell metod och avslå från kravet i varje enskilt fall påatt inkomstbortfall föreligger. Livräntor som grundas på relativt lågainvaliditetsgrader bör dock inte räknas upp.Skador med låg medicinskinvaliditet inverkar nämligen nästan aldrig på förvärvsförmågan. Kommitténanser all uppräkningen av äldre livränlor bör ske med lillämpning av denprincip som har kommii till uttryck när man på senare lid vid uppräkning avvissa statliga ersättningar har satt gränsen vid invaliditet.