prop · G00359 · 1976-12-31 00:00:00 — Avde övriga remissinstanser som tagit upp länsskolnämndernas roll till behandlingtUlstyrker flertalet H 75:s överväganden och förslag, Länsskolnämndeni m,fl. föreslår att en representant för resp, länsskolnämndinom högskoleregionen ingår i vid behandling av frågor som ärav gemensamt intresse för regionstyrelse och länsskolnämnd. Vadsom framför allt saknas i H 75:s resonemang på denna punkt är en belysning avfortbildningsaspekten anser /SR m.fl. Organisationen förutsätter attfortbildningsmöjligheter för lärare inom högskolan kommer till stånd samt attdärvid beaktas behovet av fortbildnings- 1976/77: 59 83 konsulenttjänsterför den del av högskoleutbildning som motsvaras av nuvarandesjuksköterskeutbildning. Skolenheteroch skolledning m, m. Detprincipförslag som H 75 har lämnal i dessa avseenden tillstyrks av praktiskttaget samtliga remissinstanser, även om vissa framför avvikande synpunkter vadgäller sättet atl räkna poäng. Ettflertal remissinstanser hälsar med tillfredsstäUelse H 75 :s förslag om fråganom inräknande av sjuksköterskeutbildning i poängunderla-get även för biträdandeskolledare. Man anser det angeläget att de föreslagna överläggningarna kommertill stånd . Landstingeti anser inte att det bör vara regeringen som skall ta ställningtill om en skolenhet skall ha enbart annan högskoleutbildning änsjuksköterskeutbildning, utan bör få avgöra detta som ett led idet decentraliserade beslutsfattandet. för Stockholmshögskoleregion anser att UHÄ bör vara beslutande instans i sådana frågor. Landstingeti anser det nödvändigt att de landstingskommunala skolchefernaerhåller samma ställning i den som primärkommunernasskolchefer. Tjänsterna bör överföras till del statliga avtalsområdet och blistatsbidragsberättigade. Sundsvallskommun m. fl. anför alt det givetvis från synpunkt är en nackdel atttidpunkten för avgivande av förslag lill organisation av den kommunalahögskolan inte passar in i den kommunala budgetprocessen, A andra sidan är deten påtaglig fördel att regionala och centrala instanser kan bedöma förslagenför den statUga och den . Trotsatt en tidigareläggning medför förändringar i budgetrutinerna ser iÄlvsborgs län m.fl, inga större nackdelar med tidigareläggning till mars månadför inlämnande av organisationsförslag för högskoleutbildning, Länsskolnämndeni m. fl. anser att det vore värdefullt omorganisationsförslagen för både den nya högskolan och gymnasieskolan kundeavges , nämligen , detta för att åstadkomma ettrationellt planeringsförfarande. SACOI SR anser att bristen i tidsmässig samordning vad gäUer planering förgymnasieskolan och högskolan i en kommun kommer att innebära merarbete avbetydande mått för berörd skolledning. Enligt /SR måste detta beaktas viddimensioneringen av resurserna för skolans ledning. Remissinstansernainstämmer i princip med H 75 :s överväganden och förslag omövergångsanordningar. 1976/77: 59 84 SÖanser atl schablonbidraget till sjuksköterskeutbildning inte medger utrymme förföreslagen extra undervisning. Etl exlra bidrag för denna stödundervisningtorde vara nödvändigt. Jaghar i detla avsnitt i berörda delar samrått med statsrådet . Denkommunala högskoleutbildning som behandlas i skrivelsen frånden cenirala organisationskommittén för högskolereformen (H 75) tUlhör f. n.dels gymnasieskolan, dels sjuksköterskeul-bildningen. Jag avser alt i annalsammanhang återkomma tUl regeringen med förslag gällande den övriga kommunalautbildning som är avsedd alt utgöra högskoleutbildning, dvs.fritidsledarulbildning vid folkhögskolor, ulbildning av musikpedagoger ochmusikinstruklörer vid folkliga i , ulbildningen vid saml ulbildning av bildkonstnärer vid i , Jag återkommer lill frågan om vid minanmälan i del följande av anslaget Ulbildning för kultur- och informationsyrken.Ställningstaganden till övriga utbildningar bör anslå till dessfolkhögskoleulredningens (U 1972:08) slutbetänkande föreligger. Under avsnittetVissa frågor om utbildningen på kulturområdet kommer jag bl. a. att beröraföreliggande förslag till reformering av utbildningen på musikområdet. Enbetydande del av den blivande högskolan har f.n. kommunalt huvudmannaskap.Sålunda får den kommunala högskoleutbildning som behandlas här enantagningskapacitet som utgör nära en tredjedel av hela högskolansantagningskapacitel i utbildningslinjer. Drygt hälften av dessaantagningsplatser avser utbildning av sjuksköterskor, medan resten utgörs av utbildningarsom f,n. anordnas i gymnasieskolan. Omkring två tredjedelar avantagningsplatserna i den finns vid utbildningar som harlandstingskommunal huvudman, medan återstoden finns inom primärkommunalautbildningar. De sistnämnda är f.n, fördelade på etl tjugotal kommuner. 1prop, 1975:9 (s, 505) anförde föredraganden att det finns skäl för ettenhetligt huvudmannaskap för högskoleutbildningen, i första hand ett statiigt.Ett samlat huvudmannaskap skulle främja en helhetssyn på den grundläggandehögskoleutbildningen. Tills vidare räknade han emellertid med oförändradehuvudmannaskapsförhållanden för högskoleutbildningen. hade ingenerinran mot vad som sålunda hade anförts, Inämnda proposition (s, 528) konstaterade föredraganden också att sambandetmellan högskoleutbildning och gymnasieskolan rymmer åtskilligaproblem, vilka måste uppmärksammas särskilt i pla- 1976/77: 59 85 neringeninför genomförandel av högskolereformen. Detta angavs sedan särskilt i direktivenlill organisationskommittéerna för högskolereformen. SedanH 75 nu har närmare belyst bl. a. de problem som rör resurssambandet mellangymnasieskolan och den kommunala högskoleutbildningen, har det enligl minmening blivil uppenbart all de största svårigheterna föranleds av skillnadernamellan besluts- och verksamhetsformer inom gymnasieskolan resp. högskolan samtav atl statsbidragssystemet för gymnasieskolan inle medger det friaresursutnyttjande som är en förutsättning för den lokala beslutanderätt omutbildningens innehåll och organisation, som skall känneteckna den nyahögskolan. Vadgäller besluts- och verksamhetsformer inom skolväsendet behandlas dessa frågorbl, a, av utredningen (U 1972:06) om skolan, staten och kommunerna (SSK) samtulredningen (C 1970:29) om den kommunala demokratin och ulredningen (U 1976:10)om den gymnasiala utbildningen. Beträffandeslatsbidragsformer utreds sådana frågor framför allt av SSK och utredningen (Fi1976:06) om kommunernas ekonomi. Till frågor om statsbidrag ochtjänsteorganisation återkommer jag längre fram. Ävenjag anser, i likhel med H 75 samt etl förhållandevis stort antalremissinstanser, att del finns skäl för ett enhetligt huvudmannaskap förhögskoleutbildningen. Jagvill emellertid framhålla alt frågan om ell enhetligt huvudmannaskap förhögskoleutbildningen också måste ses i elt vidare perspektiv än enbarthögskolans. Den berör som jag har antytt avgränsningen av del kommunalaoch landslingskommunala kompetensområdet saml fördelningen mellan stat ochkommun av det ekonomiska ansvaret för skilda slag av offentlig verksamhet.Innan stäUning tas till en utredning om huvudmannaskapet för den anser jag atl dessa mera övergripande frågor om delkommunala och landstingskommunala verksamhetsområdets utveckling bör varaklarlagda. I första hand bör därför förslag avvaktas från nyssnämnda utredningarsom arbetar med dessa frågor. Jag anser vidare att erfarenheter aven högskoleorganisation kan vara av värde för en bedömning avhuvudmannaskapet. Jag är således inte nu beredd att förorda en utredning idenna fråga. Ävenom det inte nu är aktuellt med en övergripande utredning om huvudmannaskapetför den bör del likväl vara möjligt alt pröva frågan om etlenhetligt huvudmannaskap för utbildningslinjer som förekommer med både statligoch huvudman. Det gäller fritidspedagog- och sjukgymnastiinjerna. Jagdelar i detla avseende H 75:s uppfattning all dessa linjer bör föras tillendera huvudmannen. Jag har erfarit att statsrådet avser att senare föreslåregeringen atl avge en särskild proposition angående ulbildning av 1976/77: 59 86 förskollärareoch fritidspedagoger m.m. till vid 1976/. Hon kommerdå atl föreslå bl. a. att den fritidspedagogutbildning som står underkommunalt huvudmannaskap successivt skall avvecklas. Jagkommer att föreslå regeringen att bemyndiga mig atl tillkalla ensärskild kommitté för att se över vissa frågor rörande de korta och medellångavårdutbildningarna i högskolan. Kommitténs uppgift blir bl,a, att fortsätta detarbete som en särskild beredning inom UtbUdningsdepartementet (-76) harinlett och som jag återkommer till i det följande. Jag avser att föreslå attdenna kommitté bl. a, får pröva frågan om huvudmannaskapet försjukgymnastlinjen, Idetta sammanhang vill jag beträffande nuvarande försöksverksamhet medkombinationsutbildningar hänvisa till vad jag i det följande kommer att anföraom studieorganisatoriska frågor under avsnittet Vissa övriga frågor. 1975:9 framhöll föredraganden att identitet på bordeeftersträvas mellan högskoleutbildning och den utbildning för vUken de allmännabehörighetskraven för högre studier enligt riksdagsbeslut gäller.Tills vidare var det emellertid enligt hans uppfattning nödvändigt attdefiniera högskoleutbildningen genom en uppräkning av utbildningsvägar, grundadpå praktiska samplaneringsbehov. Han anförde också att avgränsningen avhögskolan inte kunde göras en gång för alla. Den måsle omprövas i takt med attolika utbildningar liksom utbildningsorganisationen som helhet utvecklas. Jagansluter mig till denna uppfattning. Ettspeciellt problem utgör frågan om avgränsning mellan å ena sidan lokalautbildningslinjer och enstaka kurser i högskola som inrättas efterlokala beslut och å den andra sidan högre specialkurser i gymnasieskolanvilka inrättas efter beslut på central nivå. Under organisationskommittéernasarbete har det från huvudmännens sida framställts förslag om att få anordnavissa utbildningar, som f.n. förekommer som högre specialkurser igymnasieskolan, i form av lokala linjer eller enstaka kurser i högskolan.Eftersom det bör undvikas att en och samma utbildning anordnas dels somgymnasieskolutbildning, dels som högskoleutbildning anser jag i likhet med H 75att frågan om att inom högskolan anordna berörda utbildningar bör prövas i särskildordning. Jag avser att i annat sammanhang föreslå regeringen att del börankomma på () och universitets- och högskoleämbetet (UHÄ)att i samråd pröva sådana frågor. Detbör uppdras åt SÖ och UHÄ att i sina årliga förslag till anslagsframställningarbeakta frågan om en fortlöpande prövning av gränsdragningen mellan å ena sidanutbildningar i gymnasieskolan, å den 1976/77: 59 87 andrasidan ulbildningar i högskolan i det senare fallet givetvis även sådana somanordnas som allmänna utbildningslinjer och påbyggnadslinjer. 1prop, 1975:9 (s, 527) utgick föredraganden från atl inlagningsnämn-derna förgymnasieskolan tillsvidare bör kunna svara för antagning också till högskoleutbildning.Föreskrifterna i förordningen (1976:231) om provisoriska föreskrifler omtillträde lill grundläggande högskoleutbildning har utformats i enlighethärmed. Jagdelar H 75:s och flertalet remissinstansers uppfattning om all det med hänsyn lillden enskildes önskemål att kunna söka till olika ulbildningar ihögskolan är angelägel atl samordna såväl antagningen till olika utbildningarinom den som an-lagningen till statlig och till kommunalhögskoleutbildning. Enhgt min mening är det viktigt att frågor om antagningtill högskoleutbildning blir ytterligare belysta, framför allt medutgångspunkt i vad som är bäst för den enskilde sökanden. Bl, a, bör man få enuppfattning om vilka utbildningar kommunala såväl som statiiga som oftastutgör alternativ för de sökande. Jagär därför inte beredd att nu biträda H 75:s förslag om ett principielltställningstagande för dels en utvidgning av det centrala datorbaseradeantagningssystemet vid UHÄ, dels ett inordnande av högskoleutbildningi . Jag har för avsikt att iannal sammanhang återkomma till regeringen i denna fråga. Det är likvälsjälvfallel angeläget att en samordning eftersträvas mellan SÖ och UHÄ vadgäller tider, blanketter m.m, för antagning till högskoleutbildning. Jaghar erfarit att har rekommenderat landstingen att anslutasig till en central . I dennaantagningsnämd, som utses av , kommer att ingåföreträdare för lärare och rektorer vid sjuksköterskeskolor, studerande samtlandstingens utbildningsnämnder. Sammansättningen av antagningsnämnden kommersåledes i stort sett att svara mot den som skall gälla för antagningsnämnd vidstatlig högskoleenhet. Enligtmin mening bör resultatet av det arbete som och SÖ harutfört för att samordna antagning till sjuksköterske-utbildningen kunnautnyttjas även sedan ulbildningen blivil en del av högskolan. Jag föreslårdärför atl antagning av studerande till sjuksköterskeutbildning skallöverlåtas på . Jag förutsätter därvid atlföreträdare för personalorganisatio-nema bereds möjlighet att medverka i nämndensarbete. Förkommunal högskoleutbildning som inte är sjukskölerskeulbild- 1976/77: 59 88 ningräknar jag med atl antagningen tills vidare normall kommer att handhas . Jag räknar vidare med att antagningensamordnas genom alt viss kommuns eller landstingskommuns intagningsnämnd antarstuderande till en eller flera utbildningar även för andra kommuner ellerlandstingskommuner. Enhgtbestämmelser i skolförordningen (1971:235) finns i , företrädare för berörda skolstyrelser och utbildningsnämnder samt lärareoch rektorer. Företrädare för de studerande saknas. Dessa intagningsnämnderbör, när de handhar antagning till utbildningar i högskolan, ha ensammansättning som mer svarar mot den som skall gälla för antagningsnämnd vidstatlig högskoleenhet. Vid handläggning av ärenden som rör högskoleutbildningbör även företrädare för studerande i högskolan och för berörda personalorganisationeringå i nämnden, Dessuiom bör det förutsättas att någon eller några avlärarrepresentanterna företräder ulbildningar i högskolan. Några särskildaföreträdare för allmänna intressen behöver däremot inte tillförasintagningsnämnderna eftersom det är möjligt att inom ramen för nuvarande bestämmelserutse sådana företrädare. Den komplettering av inlagningsnämnd som jag här harförordal kan av praktiska skäl inle genomföras till den antagning som skallske . Tjänsteorganisationför lärare samt statsbidrag lUl lärarlöner 1975:9 anförde föredraganden att i avvaktan på resultat av SSK:s arbeleendast tekniska justeringar borde göras i nuvarande stats-bidragsregler samlatt regeringen torde få återkomma till med förslag om sådanaändringar. Vidare utgick han från att som lärare för den kommunalahögskoleutbildningen i stor utsträckning skulle komma att anUtas lärare inomgymnasieskolan, Möjligheler borde emellertid öppnas för atl låta också lärarevid statlig högskoleenhet eller motsvarande fullgöra del av sintjänstgöringsskyldighet i högskoleutbildning. hade ingenerinran häremot, H75 har föreslagil regler om statsbidrag till den del av den kommunalahögskolan, som kommer att ha statsbidrag till lärarlöner enUgt gymnasieskolansmodell. De föreslagna reglerna skiljer sig i vissa tekniska detaljer från vadsom gäller för gymnasieskolan. Skillnaderna innebär i huvudsak alt timplaner,som i gymnasieskolan styr lärarresursens användning, ersätts av en resursramuttryckt i ett visst anlal lärartimmar per studerandegrupp. Inom denna rambestäms sedan lokalt innehåll i och utformning av ulbildningen, indelning igrupper m,m. Så länge utbildningen genomförs inom ramen för det angivnaantalet lärartimmar ger statsbidraget således full kostnadstäckning förlärarlönerna, Syftel med dessa tekniska justeringar i förhållande tillstatsbidragsbestämmelserna för gymnasieskolan är att för den kommunalahögskoleutbild- 1976/77: 59 89 ningsom f.n, tillhör gymnasieskolan, åstadkomma så långt möjligt samma frihet sominom den övriga högskolan att på lokal nivå besluta om utbildningens innehålloch uppläggning. Vad gäller sjukskölerskeulbild-ningen medger enligt H 75 :sbedömning det syslem med schablonbidrag som f.n, används en fri resursanvändningav det avsedda slaget. Delövervägande antalet remissinstanser som har yttrat sig i denna fråga harinstämt i H 75 :s förslag. har många remissinstanser framförtönskemål om enhetliga stalsbidragsregler för all högskoleutbildning,t,ex, ett enhetsrelalerat bidragssystem som tillämpas försjukskölerskeutbildningen eller ett kostnadsrelate-rat system avgymnasieskolmodell. Enligtmin mening skulle ett införande av ett sådanl enhetligt bidragssystem innebäraså stora förändringar alt dessa knappast kan anses ligga inom ramen för detekniska justeringar av statsbidragsreglerna som förutskickades i prop, 1975:9,Jag anser vidare att frågan om genomgripande förändringar avstatsbidragsreglerna för högskoleutbildning inte bör lösas separatutan ses i sammanhang med övriga bidragsformer för skolväsendet vilka f,n,utreds. Jag anser alt H 75:s förslag är väl avvägt och biträder della. Jagförordar således att det tillsvidare, i avvaktan på resultat av bl. a. SSK:sarbete och övervägandena inom utredningen om kommunernas ekonomi, för sjuksköterskeutbildningensdel liksom utgår ell schablonbidrag per 15-tal studerande medan detinom den i övrigt för varje utbildning tilldelas enresursram uttryckt i ett antal lärartimmar per 30-tal (i vissa fall per16-tal) studerande, I del senare fallet skall statsbidraget helt täckalönekostnaderna för lärartimmar som Ugger inom den tilldelade ramen. Vadjag nu har förordal föranleder tekniska justeringar av statsbidragsreglerna. Jaggår nu över till frågan om tjänsteorganisation för lärare som skall undervisa ikommunal högskoleutbildning, H 75föreslår all lärarna för högskoleutbildning med undantag försjuksköterskeutbildning skall vara anställda vid gymnasieskolan i kommunen.Bl, a. tillstyrker detta förslag. CentralorganisationenSACO/SR och ett antal landstingskommuner vill atl även lärarna försjuksköterskeutbildning skall vara anslällda i gymnasieskolan. () ochLandstingsförbundet önskar att en särskild tjänsteorganisation upprättas förkommunal högskoleutbildning. Detta motiveras med att lärarna i den kommunalahögskolan därigenom skulle så långt möjligt kunna få sammatjänstgöringsförhållanden och likartade tjänster som lärarna inom den statligahögskolan. Enligtmin mening bör som en konsekvens av en enhetlig syn på 1976/77: 59 90 högskoleutbildningen tjänstekonslruklionen för lärare inom olika delar av högskolan ges en sålångt möjligt likartad utformning. Jag har därför för avsikt att föreslåregeringen att bemyndiga mig att tillkalla en utredning med uppgift att delsgöra en översyn av nuvarande organisation av tjänster för lärare m.fl.befattningshavare för grundläggande högskoleutbildning inom helahögskoleområdet, dels lämna därav föranledda förslag till lösningar som bättretillgodoser den nya högskolans krav. Utredningen bör också få till uppgift attpröva behovet av en särskild tjänsteorganisation för den kommunala högskolan.Därvid bör särskilt beaktas de samband som finns mellan gymnasieskolan och . Jagär därför inte nu beredd att förorda alt en särskild tjänsteorganisationinrättas för lärare som skall undervisa i högskoleutbildning. Jagavser att i denna fråga återkomma till regeringen efler det att den aviseradeutredningen om lärartjänster m.m. i högskolan har redovisat sitt arbete. Medhänsyn tUl att sjuksköterskeskolorna f.n. har ett annal statsbidragssystem ängymnasieskolan och till skillnad från denna har kommunalt regleradelärartjänster bör enligt min mening lärare som skall tjänstgöra i sådankommunal högskoleutbildning som utgör sjuksköterskeutbildning tills vidarevara anställda enligt de regler som gäller för lärare vidsjuksköterskeskola. Jagförordar alltså i likhet med H 75 att lärare för sjuksköterskeutbildningskall vara anställda på kommunalt reglerade tjänster och att statsbidrag tilllärarlöner m.m, skall utgå enligt nu gällande regler för sjuksköterskeskola,med vissa tekniska justeringar. Jag förordar vidare att lärare för annankommunal högskoleutbildning skall vara anställda vid gymnasieskolan ikommunen/landstingskommunen på statligt reglerade tjänster och att statsbidragtill lärarlöner skall utgå enligt nu gällande regler för gymnasieskolan med detekniska justeringar som jag har berört. Statsbidragi övrigt m, m, H 75föreslår att investeringsbidragen till lokaler och utrustning för kommunalaskolor i fortsättningen även skall tillgodose den kommunala högskolans behov.Jag biträder H 75:s förslag. F.n.utgår särskilda statsbidrag till åtgärder inom gymnasieskolan såsom studie- ochyrkesorientering, stödundervisning och samordnad specialundervisning. För attstatsbidrag till motsvarande åtgärder inom högskola skall kunna utgåpå ett för verksamheten ändamålsenligt sätt fordras enligt min mening vissatekniska justeringar av statsbidragsreglerna. Sålunda bör bidrag till stödundervisningoch samordnad specialundervisning i fortsättningen kunna ingå i de lärarresursramarsom tilldelas varje utbildning med statligt reglerade tjänster, Frå- 1976/77: 59 91 ganom statsbidrag till studie- och yrkesorientering i högskola behandlasi det följande (avsnittet 4.2.10), Förskolhälsovård utgår inte särskUt statsbidrag. Jag vill i likhet med H 75och flertalet remissinstanser understryka del angelägna i att de studerande ikommunal högskoleutbildning får tillgång till sådan hälsovård. Elever i bl, a,gymnasieskolan omfattas av de bestämmelser för hälsovård som finns i skollagen.En överföring av vissa utbildningar från gymnasieskolan till högskolabör enligl min mening inle medföra någon ändring i fråga om kommunernas ansvarför berörda elevers hälsovård. Jag räknar därför med att kommunerna ochlandstingskommunerna utan särskild föreskrift i lag kommer att ge elevernasamma hälsovård som . H 75föreslår beträffande sammansättning av linjenämnd inom kommunalhögskoleorganisation all ulöver företrädare för de grupper som enligl 1975 årsriksdagsbeslut skall ingå i linjenämnd styrelsen för utbildningen skall kunnautse ytterligare en ledamot, vilken företräder styrelsen. Jag biträder förslaget.Vid min behandling i del föregående av förslag till högskolelag har jag beaktatdetta, H 75utgår från att linjenämnder normalt kommer alt inrättas även för kommunalhögskoleutbildning och bedömer alt det är angeläget atl linjenämnderna inom denkommunala högskoleorganisationen får arbeta under så långt möjligl sammavillkor som linjenämnderna vid statliga högskoleenheter. Kommittén föreslårdärför att frågan om statliga insatser vad gäller resurser för de kommunalalinjenämndernas arbete las upp i överläggningar med huvudmännen. Föregen del vill jag anföra följande. Vad gäller utbildningens innehåll ochutformning innebär högskolereformen för den bl.a. att del av utvecklingsarbetet flyttas från central till lokal nivå.Linjenämnden kommer att utgöra ett viktigt instrument i detta arbete. Jag delarmol denna bakgrund H 75:s bedömning att linjenämnder normalt bör inrättas ocksåför utbildningar inom högskola. Jag förutsätter att linjenämnd inomkommunal högskola får möjlighet att arbeta under i stort sett sammaförhållanden som linjenämnderna inom den statliga högskolan, Idetta sammanhang vill jag erinra om att den rätt att besluta om utbildningensinnehåll och utformning som linjenämnd har givetvis begränsas av de ekonomiskaramar som styrelsen för utbildningen anvisar för dess verksamhet. och har motsatt sig att det inrättaslinjenämnder som är gemensamma för eller landstingskommunal och statlig högskoleutbildning. 1976/77: 59 92 uppfattningoch räknar därför inte med atl sådana gemensamma linjenämnder inrättas. Föredragandenanförde i prop. 1975:9 (s. 535) atl han såvitt gäller administrativa frågor t.ex. lärartillsältning som sammanhänger med bl. a. del resursmässigasambandet mellan gymnasieskolutbUdning och högskoleutbildning räknade med altlänsskolnämnderna tills vidare skulle fullgöra uppgifter även förhögskoleutbildningens del. Vidare anförde han atl dessa frågor borde prövasnärmare, då SSK:s förslag föreligger.