prop · G003135 · 1976-12-31 00:00:00 — Det fär enligl utredningen ankommapå all utforma en blankett för uppgiftslämnandet som är lättför föreningarna att fylla i - t. ex. genom kryssning i mtor - somden ger laxerings-myndigheterna godtagbar information. Föreningen bör lill sinavlämnade uppgift foga ett exemplar av sin årsredovisning (motsvarande) samt -när framställning om skattebefrielse första gängen görs - elt exemplar avföreningens stadgar. Har stadgarna ändrats under räkenskapsåret skall enliglutredningen de nya stadgarna sändas in lillsammans med andra handlingaravseende detta är. Utredningen anser att såväl uppgifter enligt 33 § TL somangivna deklarationer bör behandlas av taxeringsnämnd. Uppgifterna skallsåledes inle - som är fallet - granskas av . Möjligheten förskallechefen all medge befrielse från uppgiftsskyldigheten föreslås slopad. Ulredningen anför att den utvidgade skattefrihetenkan antas ställa slörre krav pä taxeringsnämndernas kännedom om lokalaförhållanden m. m. Med hänsyn lill detta talar enligt utredningen övervägandeskäl för att ideella Prop.1976/77:135 63 föreningarsdeklarationer och uppgifter enligt 33 § TL skall granskas av s. k.fögderinämnder vilkas taxeringsdistrikt utgörs av ett fögderi eller del därav. Utredningen erinrar om att det i direktiven sägsalt frågan om en enkel registrering av ideella föreningar bör övervägas. tillsatts har emellertid, konstaterar utredningen, systemet medorganisationsnummer införts. Utredningen lägger mot denna bakgrund inte framnågot förslag om registrering av ideella föreningar. Utredningen framhållerdock att organisationsnummersystemel och det förhållandet att stadgar ochårsredovisningar finns tillgängliga hos skattemyndigheterna, gör det möjligtför dessa myndigheter atl ge information om ideella föreningar lill t. ex.anslagsbeviljande organ. Utredningen anför att det givetvis kommer altställas stora krav på information lill föreningarna om bl. a. de föreslagnaskatte- och taxeringsreglerna. Enligt utredningen bör RSV fä i uppdrag attsvara för denna information. Utredningen anför att det därvid är naturiigt attRSV utnyttjar möjligheten lill samarbete med olika riksorganisationer, vilkarimligen bör ha ett stort intresse av att informera sina regionala och lokalamedlemsorganisationer om förutsättningama för skattefrihet. De flesta föreningar är - konstaterar utredningen -lokala organisationer som tillhör någon riksomfattande centralorganisation. Idessa fall kan enligl Ulredningen taxeringsnämndernas arbete underlättas om detgörs en central bedömning av centralorganisationens stadgar och verksamhet. RSVbör enligt utredningen kunna utfärda anvisningar om vilka riksorganisationersom kan betraktas som ideella i skallehänseende. Utredningen erinrar dock omatt dessa anvisningar endast är vägledande för taxeringsnämnden och att nämndengivetvis bör- när skäl till detta föreligger - närmare kontrollera all samtligavillkor för skattefrihet är uppfyllda. Del bör enligt ulredningen ankomma påriksorganen själva att avgöra om de vill sända in stadgar saml uppgifter ommedlemmar och lokala organisationer för atl på så sätt bli upptagna på RSV:slista över "skattefria" ideella föreningar. Utredningens förslag att en skattefri ideellförening obligatoriskt skall avge uppgift enligt 33 § TLoch alt uppgiften skallgranskas av taxeringsnämnd har tillstyrkts eller lämnats ulan erinran avflertalet remissinslanser. frikyrkoråds samarbetsnämnd anser dock attskattechefens möjligheter atl medge befrielse från uppgiftsskyldigheten skallbestå. Att en skaltebefriad församling är skall nödgas åsamka sigsjälv och laxeringsmyndighe-tema merarbete med en uppgift som endasl bekräftarskattefriheten synes enligt nämnden vara en överflödig åtgärd. Även Svenskaröda korset anser det vara lämpligt att behålla bestämmelsen om attskattechefen skall äga räll atl dispensera från uppgiftsskyldigheten. Länsstyrelseni bedömer förslaget att en ideell förening 1976/77:135 64 skalllämna vissa uppgifter om inkomst, förmögenhet m. m. som väl ambitiöst. Enligtlänsstyrelsens mening bör tillämpningen av det nya systemet föregås av enkartläggning av föreningarnas verksamhet och en omfattande information lillberörda föreningar lill ledning för en framtida förenkling av administtationenpå området. Därefter bör del enligl anses tillräckligt attuppgifter enligt 33 § TL lämnas förslagsvis såvida fråga inte ärom stadgeändring eller föreningens upphörande. Unga Örnars riksförbundavstyrker förslaget att föreningar skall behöva lämna uppgifter tilltaxeringsmyndigheterna . Enligt riksförbundels mening bör del räcka medatt riksorganisationen lämnar vissa uppgifter rörande hela organisationen ochatt enskild förening endast på begäran lämnar uppgifter till myndigheterna.Bygdegårdarnas riksförbund, Folkets husföreningarnas riksorganisation ochRiksföreningen anför all den åriiga uppgifts-skyldigheten lorde bliganska betungande för såväl föreningar som skallemyndigheter. Enligt dessaremissinstansers uppfattning borde del vara möjligt atl med ledning av deuppgifter som lämnats första gången kunna sovra materialet och i fortsättningenbegränsa uppgiftslämnandet. Liknande synpunkter anförs av lOGT-NTO. i anför att den avutredningen skisserade blanketten för fullgörandet av uppgiftsskyldighetenkanske kan vara tillräcklig om föreningen bifogar en specificerad balans- ochresultaträkning. Erfarenheten visar dock atl i vart fall resultaträkningar oftaär så summariska att man av dem inle ens kan läsa ul omfattningen avmedlemsavgifter, anslag o. d. När det gäller t. ex. idrottsföreningarföreligger enligt ofta flera resultaträkningar med vitt skildabokföringssystem från olika sektioner inom samma förening. Mol denna bakgrundanser atl uppgiftsskyldigheten inte kan förenklas så långl atltaxeringsnämnderna fär ell belydande merarbete för all reda ul om en föreningfullföljt sin verksamhet i skälig omfallning. Lantbrukarnas skalledelegation anför alt om delskall vara någon mening med ell förenklat uppgiftslämnande måste den blankettpå vilken uppgifterna lämnas vara ytterligt enkel. Delegationen beklagar attdet inle lämnats något exempel på blanketten i betänkandet eftersom det ärblankettens uiformning som avgör hur enkel redovisningen kommer att bli. ÄvenGöteborgs distrikts idrottsförbund betonar vikten av all uppgiftslämnandet görsmycket enkelt för föreningarna. Utredningens förslag all de ideella föreningarnaslaxeringar skall behandlas av fögderi nämnder har avstyrkts av flertaletremissinstanser som har berört denna fråga. RSV anför all taxeringsnämndernasevenluella lokalkännedom torde vara av helt underordnad betydelse isammanhanget. Uppdraget att behandla ideella föreningars deklarationer ochuppgifter enligl 33 § TL bör enligl RSV liksom tilldelas för ändamåletsärskill inrättade nämnder med högt kvalificerade funktionärer. Härigenom kan,anför RSV, likformigheten på detta komplicerade beskaltningsomrädeupprätthållas 1976/77:135 65 bättre.Med liknande motivering avvisas utredningens förslag i denna del även avtaxeringsavdelningen vid i , skatteavdelningen vidlänsstyrelsen I och i . i fögderi anser däremot alt många taxeringsproblemtorde försvinna om de av utredningen föreslagna beskattningsreglerna genomförsvarför taxeringen borde med gott resultat kunna äga mm hos fögderinämnderna.Fördelen med detta syslem ligger enligt lokala skattemyndigheten främst inämndernas goda lokalkännedom. Som exempel anges att det är lättare för entaxeringsnämnd i än en nämnd i Siockholm att avgöra om en båtföreningi uppfyller rekvisiten för skattefrihet. Även Svenska kommunförbundeltillstyrker all ideella föreningars deklarationer skall granskas avfögderinämnder. frikyrkoråds samarbetsnämnd delarutredningens uppfattning att systemet med organisationsnummer gör del onödigtatl införa en särskild registrering av ideella föreningar. RSV anför att enreform av föreningsbe-skaltningen inte behöver föranleda någon ändring ilagstiftningen om organisationsnummerregislrel. RSV kan nämligen med stöd avsin rätt atl utfärda anvisningar se till atl en mer omfallande registrering avideella föreningar kommer till stånd. Vad utredningen anfört om möjligheten all viaskattemyndigheter samla in information om ideella föreningars verksamhet ochekonomiska förhållanden är enligt Svenska kommunförbundets uppfattning bådeopraktiskt och principiellt tvivelaktigt. Liknande synpunkter anförs av bl. a.Jägarnas riksförbund-Landsbygdens jägare. Lokala skattemyndigheten i fögderipåpekar att informationsflödet som omger den åriiga laxeringen f n. inteinnehåller några upplysningar eller anvisningar för de ideella föreningarna. Eninformation som särskill riktar sig till dessa föreningar är enligl lokalaskattemyndigheten behövlig för alt sprida kunskap om deklarations- ochskattskyldigheten. anför alt slora krav kommer all ställaspå informalion lill föreningslivet om utredningens förslag genomförs. Rådetdelar utredningens uppfattning all det är naturiigt atl de olikariksorganisationerna medverkar i della informationsarbete. Rådet framhållerockså all del för egen del har möjlighet all genom sina kontakter medföreningslivet nå ut med information i frågan. Behovet av en omfattandelättbegriplig information betonas också av Förbundet ,och i Sverige.Sistnämnda remissinstans framställer även önskemål om att informationen skallöversältas till de mest frekventa invandrarspråken. 5 1976/77. 1976/77:135 66 I svensk rätt finns inle nägon central civUrättsliglagstiftning om ideella föreningar Vad som krävs för att en sammanslutningskall anses utgöra en ideell föreninghardärför i praktiken kommit att avgöras irättstillämpningen. Praxis kan sammanfattningsvis sägas ha intagit ståndpunktenatt en förening, som inle avser atl genom ekonomisk verksamhet främja sinamedlemmars ekonomiska intressen, fär rättskapacitet som ideell förening underförutsättning att den antagit stadgar och vall styrelse. Att föreningen färrättskapacitet innebär bl. a. alt föreningen själv svarar för sinaförpliktelser och att föreningen blir ett självständigt skattesubjekt. Tillideella föreningar hör bl. a. föreningar för religionsutövning, politiskverksamhet, idrott och skylle samt försvarsföreningar och kamratföreningar. Somideella föreningar räknas också arbetsgivarföreningar, fackföreningar ochbranschföreningar. Sistnämnda föreningar har visseriigen till huvudsakligtsyfte alt främja sina medlemmars ekonomiska intressen men den bedrivnaverksamheten anses inle vara av ekonomisk art. En ideell förening är i princip oinskränktskattskyldig för inkomst och förmögenhet av skattepliktig natur. Vissa ideellaföreningar med s. k. kvalificerat allmännyttigt ändamål är emellertid inskränktskattskyldiga och behöver inte erlägga skatt för t. ex. kapitalinkomster. Föridrotts- och gymnastikföreningar, vilka i och för sig är oinskränktskattskyldiga, gäller vidare särskilda regler vid beräkning av inkomst av vissaslags rörelser. a. framförtönskemål om en översyn av reglerna för ideella föreningars beskattning (BeU1965:23, rskr 1965:213; BeU 1970:28). tillkallades en utredning för atlgöra denna översyn. I direktiven förutredningsarbetet uttalades bl. a. atl deti första hand inle var så mycket fråga om att ändra gränserna mellan inskränktoch oinskränkt skattskyldiga föreningar som all för de skattskyldigaföreningarna åsladkomma såvitt möjligt enhetligare och förenklade regler. Ulredningen, som antog namnet föreningsskatteulredningen,har redovisat sitt uppdrag i betänkandet (Ds Fi 1975:15) Beskattning avideella föreningar. I betänkandet föreslås att en ideell förening skall varaantingen skattskyldig för all inkomsl och förmögenhet eller helt befriad frånskatt för inkomst och förmögenhet. För att skattebefrielse skall kunna komma ifråga krävs enligt förslaget att föreningen har ell allmännyttigt ändamål ochatl föreningen faktiskt bedriver verksamhet i överensstämmelse med dettaändamål. Vidare krävs att föreningen är öppen och all föreningen använder sinainkomster i den ideella verksamheten. För skattefrihet fordras dessutom allinkomsterna hänför sig till verksamhet som har ett naturligt samband medföreningens ändamål. Etl stort antal remissinstanser har yttrat sig överbetänkandet. Utredningens förslag har fått ett ganska blandat mottagande avremissinslanser Prop.1976/77:135 67 inomden offentliga sektorn. De flesta företrädarna för föreningsväsendet hardäremot i huvudsak tillstyrkt förslaget. Utredningensförslag avser endast inkomsl- och förmögenhetsbeskattningen. I fleraremissyttranden framförs emellertid önskemål om en lindring av ideellaföreningars skyldighet att eriägga arbetsgivaravgifter och mervärdeskatt. Någraremissinstanser tar också upp frågan om enskilda personers rätt att göra avdragför bidrag till organisationer med aUmännyttiga ändamål. nämnda spörsmålkommer inte att behandlas i detta lagstiftningsärende. Jag vill emeUertiderinra om atl utredningen (B 1976:01) om avdragsrätt vid inkomsttaxeringen förgåvor till ideella och humanitära ändamål f n. prövar rätten till avdrag förbidrag lill allmännyttiga organisationer och att elt förslag i ämnet väntaslill sommaren. I har motionerväckts om atl religiösa organisationer skall befrias från arvsskatt. Bakgmndentill motionerna är bl. a. att - i motsats till de lokalaförsamlingarna och de fria trossamfunden och deras lokalorganisationer - inteär skyldig att eriägga sådan skall. Med anledning av motionsyrkanden till1975/uttalade skatteutskottet att avsikten var att regeringentill skulle lägga fram en proposition beträffande beskattning avideella föreningar. Utskottet utgick från atl regeringen skulle taslällning till frågan om trossamfunden borde befrias från arvsskatt. Medhänvisning till bl. a. detta avstyrkte utskottet motionerna (SkU 1975/76:52 s.10). godkände vad utskottet anfört. Vilka lättnader i arvsbeskattningen som kan varamotiverade för trossamfunden är enligl min mening en fråga som lämpligen börbli föremål för remissbehandling innan den avgörs av statsmakterna. Jag avserdärför all uppdra ål utredningen om avdragsrätl vid inkomsttaxeringen för gåvortill ideella och humanitära ändamål att i det betänkande, som utredningen skallavge , lägga fram ell förslag om arvsskallebefrielse för trossamfunden.Mol denna bakgrund går jag i detta lagstiftningsärende inte närmare in på den nuberörda arvsskaltefrågan. 8.2Allmänna principer för beskattning av ideella föreningar En ideell förening är, om inte annat ärföreskrivet, oinskränkt skattskyldig för inkomst och förmögenhet. Har en ideellförening inkomster, som är skattepliktiga enligt kommunalskattelagen(1928:370), KL, och lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, , ellerförmögenhet, som är skattepliktig enligt lagen (1947:577) om statligförmögenhetsskatt, , är föreningen alltså skyldig atl eriägga inkomstskattoch förmögenhetsskatt. Skattesatsen vid taxeringen lill inkomstskattberor på den kommunala utdebiteringen. Vid taxeringen lill statiiginkomstskatt är skattesatsen medan förmögenhetsskatt ulgår med 1,5"/oo av den del av den skallepliktiga Prop.1976/77:135 68 Som redovisats i del föregående finns åtskilligaundantag från principen om oinskränkt skattskyldighet. Ideella föreningar meds. k. kvalificerat allmän-nyttigt ändamål är enligt 53 § 1 mom. e) KL skyldigaatt eriägga kommunalskatt endast för inkomst av fastighet och av rörelse.Skattefrihet föreligger dock för byggnad - med tillhörande tomtområde - som iiravsedd för föreningens ideella verksamhet. Vid taxeringen lill slatliginkomstskatt är de kvalificerat allmännyttiga föreningarna inte skyldiga atteriägga skatt för annat än rörelseinkomsier. Förmögenhetsskatt las ul endasl iden mån dessa föreningar är skattskyldiga lill statlig inkomstskatt, vilkel innebärall de är skallskyldiga endasl i fråga om tillgångar nedlagda i rörelse. Som kvalificerat allmännyttiga föreningar räknastrossamfund under förutsättning alt de utövar kyrklig verksamhet, Till denkvalificerade gruppen hör vidare föreningar som, ulan att tillgodosemedlemmarnas ekonomiska intressen, har till huvudsakligt ändamål att undersamverkan med militär ellerannan myndighet stärka rikets försvarelleralt, utanbegränsning till viss familj eller bestämda personer, främja vård ochuppfostran av barn eller lämna understöd för att bereda undervisning ellerutbildning eller utöva hjälpverksamhet bland behövande eller främjavetenskaplig forskning. Idrotts- och gymna.stikföreningar är i enlighet medhuvudprincipen oinskränkt skallskyldiga för inkomst och förmögenhet. För dessaföreningar gäller dock särskilda bestämmelser vid beräkningen av inkomst avsådan rörelse som består i anordnande av idrollstävlingar, försäljning avidrollsmärken eller liknande verksamhet. Bestämmelserna innebär alt idrotts- ochgymnastikföreningar vid inkomstberäkningen får avdrag inte bara för direktaomkostnader utan även för kostnader som haft indirekt eller partiell anknytninglill den inkomstgmndande verksamhelen. Nykterhetsföreningar är oinskränkt skallskyldiga.Byggnader (inkl. tillhörande tomtområde) som ägs av sådana föreningar äremellertid undantagna från skatteplikt om byggnaderna är avsedda förföreningens ideella verksamhet (5 § I mom. första stycket g) KL). Beskattningsreglerna för ideella föreningar harunder den senaste tjugofemårsperioden varit i stort sell oförändrade. Systemettorde på det hela tagel ha fungerat tillfredsställande. Detta hindrar dock inleall kritik har riktats mot vissa delar av systemet. Del har sålunda hävdats allgränsdragningen mellan oinskränkt och inskränkt skattskyldighet är godtyckligoch att andra föreningar än sådana som faller under 53 § I mom. e) KL bör kommai åtnjutande av skalleprivilegier. Anmärkningar har vidare framställts mot förmånliga avdragsregeln vid beräkning av inkomsl av rörelse harförbehållits idrotts- och gymnastikföreningar. De nuvarande kategoriindelningarnahar vidare kritiserats för all de ger upphov till åtskilliga gränsdragningsproblem. Från teknisk synpunkt har metoden all befria enideell förening från skall för viss - men inte all - inkomst ansetts mindrelämplig. 1976/77:135 69 nämligenalt del går atl fördela föreningens totala koslnader mellan den skattefria ochden skattepliktiga verksamhelen. En annan nackdel är alt underskott, som haruppkommit i den skattebefriade delen, inle får kvittas mot överskott avskattepliktig verksamhet. En inskränkt skallskyldig ideell förening kandärigenom komma att beskattas hårdare än en oinskränkt skattskyldig föreningmed samma inkomster. Från föreningshåll har allmänt påtalats attförekomsten av inkomsl- och förmögenhetsskatt minskar enskilda personersvillighet all stödja föreningarnas verksamhet. Man har betonat viklen av altresultatet av medlemmarnas insatser i största möjliga utsträckning kommer denideella verksamheten till godo. Från denna utgångspunkt har man ansett detoriktigt all t. ex. avkastningen på ell av medlemmarna hopsamlat kapital elleröverskottet av en tillfälligt bedriven rörelse skall träffas av beskattning,trots atl inkomsten i sin helhet är avsedd att användas för det ideellaändamålet. Man har också framhållit all skyldigheten att upprättasjälvdeklaration i många fall kan upplevas som betungande. Föreningsskatteulredningen har vall en ganskaradikal lösning för all komma lill rätta med bristerna i nuvarande regler förideella föreningars beskattning. Utredningens förslag innebär att samlligaideella föreningar delas in i två grupper. Föreningar som tillhör den förstagruppen skall vara helt befriade från inkomst- och förmögenhetsskatt medanföreningar tillhörande den andra gmppen skall vara oinskränkt skattskyldiga.För alt en ideell förening skall hänföras lill den första gruppen måsle enligtförslaget flera villkor vara uppfyllda. Villkoren gäller bl. a. föreningensändamål, den faktiskt bedrivna verksamhelen, villigheten all anla nyamedlemmar, användningen av föreningens inkomster och sambandet mellaninkomsterna och föreningens ändamål. Brister förutsättningarna för skattefrihetpå en eller flera punkter blir föreningen enligt förslaget oinskränktskallskyldig för inkomsler och förmögenhet av skattepliktig nalur. Enligt utredningen medför begränsningen lill endasltvå olika kategorier av ideella föreningar fördelar från lillämpningssynpunkt.Genom att en förening blir antingen helt skaltebefriad eller oinskränktskattskyldig kommer, anlar ulredningen, de tekniska problem som kan uppslå vidlaxeringen av en inskränkt skallskyldig förening att försvinna. Ulredningenanser vidare atl det föreslagna systemet är ägnat att främja de allmännyttigaföreningarnas ideella verksamhet bl. a. genom atl del möjliggör enklare mtinerför taxering m. m. Den av utredningen föreslagna principlösningen harinle accepterats av alla remissinstanser. I flera remissyttranden framhålls attett genomförande av förslaget kan in,bära ökad skattebelastning för den kretsav ideella föreningar som I.n. är inskränkt skattskyldiga. Om ensådan förening finansierar sin ideella verksamhet med inkomst av en rörelse,som inte har något samband med del allmännyttiga ändamålet, måsle föreningenvisser- Prop.1976/77:135 70 ligenenligt nuvarande regler eriägga skatt för rörelseinkomslen. ex. inkomsl av kapital berörs däremol inte. Med lillämpning av utredningensförslag skulle föreningen emellerlid på gmnd av rörelseinkomsten bli tvungenatt betala skatt för alla inkomster och all förmögenhet. Den omständigheten attföreningen bedriver viss verksamhet som saknar samband tned den ideellaverksamheten får således, påpekas det, mer långtgående följder än vad som f n.är fallet. Kritik har också riktats mot att utredningen inlehar föreslagit någon ändring av reglerna för beskattning av stiftelser. I mångaremissyttranden erinras om att praktiskt laget identiska regler f n. gäller förbeskattning av ideella föreningar och stiftelser och att en omläggning avenbart föreningsbeskattningen skulle medföra avsevärda prakiiska ochprincipiella problem. Som exempel nämns alt det inle sällan är svårt att avgöraom en viss förmögenhetsmassa, som förvaltas av en ideell förening, tillhörföreningen eller ugör etl självständigt skattesubjekt (stiftelse). Del befarasatt gränsdragningsproblem av detta slag-vilka f n. normal t saknarskattemässig betydelse - kommer att välla problem om utredningens förslaggenomförs. För egen del vill jag anföra följande. Vid utformning av beskattningsregler för ideellaföreningar har lagstiftaren i första hand att ta slällning till om samtligaideella föreningar skall vara oinskränkt skattskyldiga för inkomst ochförmögenhet av skattepliktig natur eller om den ideella verksamhelen skallanses motivera särskilda lättnader vid beskattningen. Stannar man för delsenare alternativet blir näsla uppgift att bestämma villkoren förskattelättnaderna och lättnadernas omfattning. Etl ofta åberopat argument för oinskränktskallskyldighet är att det är mer ändamålsenligt att stödja en önskvärd verksamhetmed direkta bidrag än genom lättnader i beskattningen. Generellaskattelättnader ger i jämförelse med bidragsgivning mindre möjligheter allkontrollera atl stödet verkligen når just de verksamhetsformer som del från delallmännas synpunkt är angelägel alt stödja. Skalleförmånen har vidare denkonsekvensen alt bidraget från del allmänna blir större ju högre denskaltskyldiges inkomsl och förmögenhet är. En ideell förening eller annanskallskyldig som saknar inkomst och förmögenhet har däremot inte någon nytta avskallefrihet. Det är inle givet att del är föreningar med stora inkomsler somär förtjänta av det största stödet från del allmännas sida. Oinskränktskattskyldighet har också motiverats med att ideella föreningar - ilikhet med andra juridiska personer - bör bidra till finansieringen av den offentliga sektorns utgifter. Denna synpunkt gäller föreningarna i allmänhet men anförs med särskill eftertryck i fråga om föreningar som bedriver näringsverksamhet. Beträffande föreningar av detta slag kan som ytterligare argument för oinskränkt skattskyldighet anföras önskemålet om skatte mässig neutralitet mellan olika företagsformer.