prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Det är därför enligt länsstyrelsentveksami om den föreslagna omläggningen skulle innebära några posilivaförändringar. Beredskapsarbeten är fortfarande nödvändiga frånsamhällsbyggnadssynpunkt. Också decentraliseringsutredningen och länsstyrelseni framhåller den särskilda betydelse som beredskapsarbeten haftför den långsiktiga sysslsällningsulvecklingen i främsl inland. 1976/77:100 Bilaga 15 ug Flera remissorgan kommenterar den av AMS föreslagnadetaljkonstruktionen av statsbidragsgivningen. Enligt denna skulle kommunemafå statsbidrag av kostnaderna dock högst . per dagsverke förinvesteringsarbeten och av kostnaden dock högst per dagsverke förarbeten inom administration och service. understryker att de av AMS föreslagna högstbeloppenfortlöpande måste anpassas till löneutvecklingen i samhället och båda organenanser alt bidragsbeloppet för investeringsarbeten bör fastställastill ca . LO ifrågasätter om inte den föreslagna högstadagsverkskoslnaden för investeringsarbelen kan vara för låg för alt stimulerakommunerna att bedriva husbyggnadsprojekt. Organisationen fömtsätter därför ennoggrann prövning av frågan innan slutligt beslut fattas. Flera andraremissorgan, däribland sysselsättningsutredningen,decentraliseringsutredningen, i samt SAF strykerockså under behovet av en fortlöpande anpassning av högstbeloppen tillkostnadsutvecklingen. Kommunalekonomiska utredningen finner däremot att AMSförslag leder till en ändrad kostnadsfördelning mellan stat och kommun därstaten skulle ta på sig en större del av kostnadema. i Skaraborgslän anser att statsbidragsgivningen ytterligare borde kunna förenklas.Statsbidragets storlek borde t. ex. kunna varieras så att det täcker del aveller hela lönekostnaden och för investeringsarbelen avsevärt mer än helalönekostnaden för anvisade arbetslösa. I yttrande över decentraliseringsutredningenförordar i en inriktning av det statliga stödetmot lönekostnaderna i beredskapsarbeten. Om staten svarar för lönerna behövsingen statlig påverkan av dagsverkskostnaderna. RRV anser atl en siatsbidragsgivningper dagsverke gör att kontrollaspekten måste tillmätas slor vikl vidulformningen av rapporleringsrutinerna. AMS förslag att den författningstext som reglerarvalet av beredskapsarbeten, bl. a. i fråga om kravet på tidigareläggning,skall ändras så att den bättre svarar mot nuvarande tillämpning, lämnas iallmänhet utan kommentarer av remissorganen. RRV finner att den av AMSföreslagna prioriteringen av beredskapsarbeten inom administration och servicemedför att 78 § arbetsmarknadskungörelsen måste omformuleras. iNorrbottens län instämmer i AMS uppfattning och påpekar atl den godainfrastrukturen som inlandssamhällena i länet har, till stor del kommer tillstånd med hjälp av beredskapsmedel. och /SRtillstyrker också att frågan om inriktningen av beredskapsarbetena och därmedinnehållet i arbetsmarknadskungörelsen blir föremål för översyn. Innan jag behandlar medelsbehovet under dettaanslag vill jag anmäla de förslag beträffande decentralisering av beslut omarbetsmark- Prop.1976/77:100 Bilaga 15 119 nadspolitiskaåtgärder inom byggnadsverksamheten som har lagts fram avdecentraliseringsutredningen (Kn 1975: 01) i eh departementspromemoria (DsKn1976: 5). Även om flertalet av de förslag till ytteriigare decentralisering somutredningen har lagt fram är av den arten att det ankommer på regeringen attfatta beslul därom, har jag ansett det angeläget att lämna riksdageninformation om min inställning i de olika sakfrågorna. I detta sammanhangfinner jag del lämpligt att också anmäla AMS förslag till nytt system förstatsbidrag till kommunala beredskapsarbeten. Decentraliseringsutredningenframhåller i sin promemoria att arbetsmarknadsverket redan i hög grad harbeslutsfattandet förlagt lill de regionala och lokala instanserna. Utredningensförslag innebär en vidareutveckling av AMS strävanden till decentralisering.Jag delar utredningens uppfattning att arbetsmarknadsverket på grand av en geografisktväl förgrenad organisation och decentraliserade arbetsformer redan nu kan hållagod kontakt med arbetskraften, arbetsgivarna och olika samhällsorgan, t. ex.kommunema. I likhet med utredningen anser jag emellertid att ytterligarearbetsuppgifter och beslutsbefogenheter i sysselsättningspolitiken kan flyttasul lill regionala och lokala organ, dvs. länsarbetsnämnder och distriklskonlor.Jag vill i detta sammanhang påpeka att de distriklsarbetsnämnder medrepresentanter för arbetsmarknadens parter och kommunerna som inrättas fr. o.m. har skapat ytterligare förutsättningar för ett ökatlokalt ansvarstagande för sysselsättningen. Byggnadstillstånd.Den kontroll av byggnadsverksamheten som utövas med stöd av lagen (1971: 1204)om byggnadstillstånd syftar främst till att möjliggöra en sådan konjunktur- ochsäsongmässig styrning av det s. k. oprioriterade byggandet att en jämnsysselsättning åstadkommes för olika grupper av byggnadsarbetare och inom olikaregioner av byggar-betsmarknaden. För alt det arbetsmarknadspolitiska syftetmed kontrollen skall kunna uppnås och berörda företag kunna planera sin produktionmera långsiktigt krävs att ansökningar om byggnadstillstånd handläggs utanonödig tidsutdräkt och all den arbetsmarknadspolitiska anpassningen görs på ettså tidigt stadium som möjligt. Den nuvarande ordningen för prövning avansökningar om byggnadstillstånd innebär att länsarbetsnämnderna eflerdelegering från AMS fattar beslut i ärenden med en investeringskostnad på upptill 6 milj. kr. och regeringen i ärenden som avser större arbeten.Decentraliseringsulredningen konstaterar att ordningen fungerar på ett fråndecentraliseringssynpunkt relativt tillfredsställande sätt. Utredningen kandock inte se några avgörande arbetsmarknadspolitiska ellerstabiliseringspolitiska skäl mol att överföra den prövning som ligger hosregeringen till arbetsmarknadsverket. Jagkan i princip ansluta mig till utredningens synpunkter och har 1976/77:100 Bilaga 15 120 därförför avsikt att föreslå regeringen en sådan ändring av gällande bestämmelseratt flertalet ärenden rörande byggnadstillstånd får prövas av AMS eller efterdess bemyndigande av länsarbetsnämnd. Undantag bör dock göras för vissa typerav byggnadsinvesteringar som f. n. prövas i särskild ordning, t. ex.ålderdomshem och sjukhus. Det förhållandet att prövningen av ansökningar ombyggnadstillstånd för större arbeten f. n. sker hos regeringen har i hög gradett stabiliseringspolitiskt syfle. då stabiliseringspolitiskaåtgärder inom byggnadsverk samheten är av särskild samhällsekonomisk betydelseeller det av andra skäl bör komma till stånd en samlad prövning av störreinvesteringar eller för vissa typer av ärenden bör därför regeringen för visstid helt kunna överta prövningsrätten från arbetsmarknadsverket ellerföreskriva att sådan prövning i vissa fall skall ske centralt hos AMS. I andra lägen är dock, som jag har anfört,byggnadsregleringen i allt väsentligt att betrakta som ett arbetsmarknadspolitisktinstrument för kortsiktig planering av byggarbetsmarknaden inom en viss region.Den regionalpolitiska prövningen hos som tillämpas för vissatyper av ärenden har därför i de flesta fall ringa betydelse för ärendets avgörande.Orsakerna härtill är självfallet att lokalisering och dimensionering av ettinvesteringsobjekt regelmässigt är fastställd när ansökan om byggnadstillståndinges. Innan byggnadstillstånd kan beviljas skall också övriga nödvändigabeslut föreligga t. ex. fastställd stadsplan, byggnadslov etc. Den tidsmässigarangordning av objekten som normalt förekommer med hänsyn till kravet påsäsong- och konjunkturanpassning är oftast så kortsiktig alt den, som fleraremissorgan anfört, saknar nämnvärd betydelse från regionalpolitisk synpunkt.Jag förordar därför att den nuvarande formaliserade prövningen hos länsstyrelsernai ärenden över 3 milj. kr. ersätts av ett samråd i dessa frågor inom ramen fördet fortlöpande samarbetet mellan länsarbetsnämnderna och länsstyrelserna. AMS har tilllänsarbetsnämnderna delegerat prövningen av ärenden med en projekteringskostnadav högsl . och beräknade byggnadskostnader (inkl. projektering) påupp lill 3 milj. kr. Därmed handläggs av alla ärenden rörande sådanabidrag på regional nivå. Undantagna från länsarbetsnämndernas prövning äransökningar om bidrag lill projektering av statliga skogsbilvägar samt tillplanering av vissa skogs- och naturvårdsinsatser. Decentraliseringsutredningenhar föreslagit att även sistnämnda typer av ärenden skall prövas avlänsarbetsnämnderna. Jag ansluter mig till utredningens förslag. Prövningen avansökningar om bidrag till projektering av olika former av objekt bör så långtmöjligt samlas hos länsarbetsnämnderna. Detta ger ökade möjligheter att styraprojekteringsarbetena med hänsyn till del väntade behovet avsysselsättningstillfällen samt Prop.1976/77:100 Bilaga 15 121 attsamordna verksamheten med övriga sysselsättningsskapande åtgärder inom berördaregioner. Beredskapsarbeten.Jag kan också i huvudsak instämma i de allmänna synpunkter som utredningen haranfört om behovet av en snabb och till olika arbetsmarknadssituationer anpassadhandläggning av ärenden om beredskapsarbeten. Enligt gällande ansvarsfördelningankommer det på AMS att pröva vilka beloppsgränser och övriga avgränsningar somskall gälla för fördelning av beslutsbefogenheter mellan länsarbetsnämndernaoch AMS centralt. Jag ulgår dock från att AMS fortlöpande prövarförutsättningarna för decentralisering. Undantag måste dock självfallet görasför sådana typer av ärenden som av särskilda anledningar svårligen kanöverblickas på regional nivå. Hit hör t. ex. beslut i vissa ärenden rörande byggnaderför hantverks- och industriändamål eller rörande arbeten som avses att bliutförda i AMS egen regi. Enligt regeringens beslul i regleringsbrev /77 får följande typer av investeringar inte utan regeringerismedgivande utföras som beredskapsarbeten: (1) Ny-, till- eller ombyggnad avindustrilokaler, såvida det inte är fråga om att som kommunalt beredskapsarbeteutföra lokaler för småindustri och hantverk, avsedda att utnyttjas kollektivtoch att enbart tillgodose behovet av lokal service. (2) Ny-, till- eller ombyggnad avturist- eller rekreationsanläggningar, hotell eller pensionat, i den mån desammanlagda kostnaderna för objektet, inkl. projekteringskostnaderna, beräknasöversfiga . eller om statsbidraget vid enskilt beredskapsarbete avdetla slag överstiger av de godkända kosinaderna. (3) Husbyggnadsarbeten föridrottsanläggningar (sport- och simhallar eller liknande anläggningar), i denmån de sammanlagda kostnaderna för anläggningar, inkl.projekteringskostnaderna, beräknas överstiga 1 milj. kr. Vidaregäller att AMS innan ansökan om statsbidrag till beredskapsarbete som avseranläggning för fjärrekreation avgörs skall höra beredningen för planering ochsamordning av statliga insatser för rekreation om de sammanlagda kostnadernaför objektet, inkl. projekteringskostnaderna beräknas överstiga 500 000 kr.eller om ärendet i övrigt kan anses vara av väsentlig betydelse från desynpunkter som beredningen har atl bevaka. Jaghar för avsikt atl i samband med utfärdandet av föreskrifter för budgetåret1977/78 föreslå regeringen att höja nyssnämnda beloppsgränser till 1 milj. kr.såvitt gäller turist- och rekreationsanläggningar samt till 1,5 milj. kr. ifråga om idrottsanläggningar och Uknande. Skyldigheten för AMS att i förekommandefall samråda med den s. k. turist-beredningen bör dock även fortsättningsvisgälla alla ärenden avseende objekt vilkas sammanlagda investeringskostnaderinkl. 1976/77:100 Bilaga 15 ) 22 Med hänsyn lill de särskilda överväganden avsamhällsekonomisk och regionalpolitisk art som är nödvändiga vid prövningen avärenden rörande ny-, fill- eller ombyggnad av andra kommunalaindustribyggnader än sådana som är avsedda att utnyttjas kollektivt av lokalsmåindustri och hantverk bör dessa även ligga hos regeringen. Statsbidragtill kommunala beredskapsarbeten. AMS har i sin anslagsframställning /78 föreslagit en omläggning av statsbidragsgivningen tillkommunala beredskapsarbeten. Huvuddragen i AMS förslag har också redovisats idecentraliseringsutredningens betänkande. Förslaget går ut på att kommunernaskall stimuleras att i ökad utsträckning till beredskapsarbeten välja utarbeten som har låg dagsverkskostnad och som är väl anpassade till dearbetslösas förutsättningai. För att åstadkomma detta föreslår AMS att dekommunala beredskapsarbetena indelas i två huvudgrupper, delsinvesteringsarbeten och dels arbeten inom administration och service. För denförstnämnda gruppen föreslås den ordinarie statsbidragsandelen bli inomett högsta bidragsbelopp av . per dagsverke och för den senare inomett högsta bidragsbelopp av . Högstbeloppen, somfortlöpande måste anpassas till löneutvecklingen, bör kunna jämkas uppåt förvissa geografiska områden och vid sysselsättning av gmpper i arbetskraften somhar hög arbetslöshet. Detsamma bör gälla i konjunkturlägen då sysselsättningenbehöver särskilt stimuleras. AMS har vidare hemställt om ändring av kriteriernaför beredskapsarbeten främst kravet att till beredskapsarbete skall utväljasarbete som beräknas bli utfört , även om arbetslösheticke råder, dvs. arbeten av hög angelägenhetsgrad och samhällsekonomisk vikt.Som AMS påpekar går det inte att tillämpa dessa kriterier när det gäller arbeteninom t. ex. tjänstesektorn eller praktikarbeten för ungdom eller då fråga är omindustriella arbeten. Slutligen anmäler AMS att haruppmärksammat urvalet av beredskapsarbeten i vissa norrländska inlandskommuner.Enligl riksrevisionsverkei har statsbidraget därvid närmast haft karaklären avfinansiell hjälp till arbeten som med tanke på kommunemas ekonomiska läge iannat fall knappast skulle ha kommit till utförande. Den uppfattning som ligger till grund för AMS ochdecentraliseringsutredningens förslag om en förenklad och decentraliseradbidragsgivning till kommunala beredskapsarbeten delas av flera remissorgan ochöverensstämmer väl med min egen syn på dessa frågor. Som flera remissinstanserhar påpekat rymmer emellertid en omläggning av statsbidragsgivningen tillkommunala beredskapsarbeten bl. a. ett flertal arbetsmarknadspolitiska ochkommunalekonomiska frågeställningar som inte har belysts i AMSanslagsframställning. Några remissinstanser ifrågasätter också om denföreslagna stalsbidragskonstruktionen är den som Prop.1976/77: 100 Bilaga 15 123 bästmotsvarar de arbetsmarknadspolifiska och samhällsekonomiska mål som haruppstäUts för verksamheten. Förslag tiU tänkbara alternativaslatsbidragskonslruktioner redovisas också i vissa remissyttranden. Med hänsynhärtill är jag inte beredd att förorda någon ändring av gällande grunder förbidrag till kommunala beredskapsarbeten innan frågan har beretts ytterligareinom . Härvid kommer också de framtida kriteriernaför val av sysselsättningsobjekt att prövas liksom de organisatoriskakonsekvenser som en ändrad siatsbidragsgivning kan få. Allmänna och särskilda beredskapsarbeten. Allmännaberedskapsarbeten är avsedda att temporärt bereda sysselsättning förarbetslösa i allmänhet. De särskilda beredskapsarbetena är däremot i princip avseddaför personer som på grund av ålder, nedsatt arbetsförmåga m. m. har svårt attoavsett arbetsmarknadssituation erhålla och behålla anställning på denordinarie arbetsmarknaden. De särskilda beredskapsarbetena syftar således, ilikhet med olika former av skyddad sysselsättning till en tryggad inkomstgenom meningsfullt arbete och om möjligt en långsiktig rehabilitering. I sinanslagsframställning har AMS anfört alt uppdelningen i allmänna och särskildaberedskapsarbeten kan vara svår att upprätthålla. En sammanslagning till ettdelprogram skulle enligt AMS bl. a. betyda en avsevärd administrativförenkling och en anpassning av programindelningen till faktiska förhållanden.Som jag framhållit har emellertid de särskilda beredskapsarbetena delvisandra syften än de allmänna och jag är därför inte beredd att biträda AMSförslag till ändrad programindelning. AvAMS anslagsframställning framgår att främst de allmänna men också de särskildaberedskapsarbetena ökat i omfattning . De allmänna beredskapsarbetenaökade således från 0,9 milj. dagsverken /75 till 1,9 milj.dagsverken /76. För de allmänna beredskapsarbetena är ökningennågorlunda jämnt fördelad över hela landei. Ökningen av de särskildaberedskapsarbetena varierar emellertid mellan olika län. Störst har den variti och . Under /76 utfördes av dettotala antalet sysselsätlningsdagar i allmänna beredskapsarbeten iskogslän, i storstadslän och i övriga län. Molsvarande tal försärskilda beredskapsarbeten var för skogslän, för storstadslänoch för övriga län. Som jag fidigare nämnt har såväl de allmänna som desärskilda beredskapsarbetena till följd av bl. a. det försvagadekonjunkturläget fortsalt att öka . Arbetena har främst fåttbedrivas inom vissa regioner och för de grupper av arbetssökande som haftsärskilda problem att få arbete på 1976/77:100 Bilaga 15 124 denöppna marknaden t. ex. ungdomar och annan nytillträdande arbetskraft samtpersoner med arbetshinder. Till stor del har dessa arbeten varit förlagda tilltjänste- och vårdsektorn. Under /76 svarade dessa sektorer förnära av den totala sysselsättningen vid allmänna beredskapsarbeten. /75 var motsvarande andel . Den ändrade fördelningen avarbetena innebär en bättre anpassning till arbetslöshetens struktur. /76 har dock andelen beredskapsarbeten på vägar ökat bl. a.till följd av särskilt riktade åtgärder. Ramen för vägbyggandel 200 milj. kr. höjdes således under budgetåret så att utfallet av beredskapsarbeten påstatliga vägar kom att uppgå till nära 350 milj. kr. I enUghet med AMS bedömning bör medel beräknas förett minimibehov av ca 1,6 milj. sysselsättningsdagar i allmännaberedskapsarbeten. En fortsalt övergång till sysselsättningsintensiva ochdagsverksbilliga arbeten inom tjänste- och vårdsektorn samt kultur- ochlandskapsvård m. m. kan vänlas. Andelen vägarbeten synes mot bakgrund av detgoda sysselsättningsläget inom byggnads- och anläggningssektorn kunna begränsas.Mot denna bakgrund anser jag det motiverat att beredskapsarbeten på vägar fårbedrivas i en omfattning som motsvarar en upparbetad kosinad av högst 200milj. De industriella beredskapsarbetena som i huvudsak bekostas fråndelprogrammet Särskilda beredskapsarbeten, har utvärderats avorganisationskommittén (A 1974: 03) för skyddat arbete i betänkandet (SOU 1975:82) arbeie. Eventuella förslag från regeringen ianledning av utredningen kommer inte att påverka verksamheten under budgetåret1977/78. Jag delar AMS uppfattning att medel för budgetåret1977/78 bör beräknas för 2,2 milj. sysselsättningsdagar i särskildaberedskapsarbeten. Med hänsyn fill den allmänna trenden mot dagsverksbiUigaobjekt beräknar jag medelsbehovet för allmänna beredskapsarbeten fill 600milj. och för särskilda beredskapsarbeten till 650 milj. kr. Av sistnämndabelopp skall 40 milj. kr. ställas till försvarets förfogande för det fredsförbandsom skall upprättas i . Det belopp som vid budgetårets slut harförbrukats för väg- och gatuarbeten skall räknas av mot bilskattemedlen.Beloppet kan i enlighet med vad jag fidigare har anfört om vägbyggandetsomfattning beräknas till 200 milj. kr. sammanlagt för allmänna och särskildaberedskapsarbeten. Inom ramen för dettadelprogram får AMS lägga ut beställningar hos företag som har varslat omnedläggning eller större driftsinskränkningar om de anslällda inte kan beredassysselsättning på annat sätt. AMS har dessutom under innevarande budgelårbemyndigats all medverka till tidigareläggning av kommunala industribeställningarinom en ram av 100 milj. kr. Under /76 hade tidigarelagts kommunala industribeställningar för 1976/77:100 Bilaga 15 i25 och statliga industribeställningar för ca 220 milj. kr. Av sistnämndabelopp avsåg högst 10 milj. kr. särskilda insatser inom beklädnadsindustrin.Behovet av industribeställningar under /78 kan f. n. intebedömas. 1 likhei med AMS beräknar jag därför medelsbehovet till 10 milj. kr.Eventuellt ytterligare insatser får, , bedömas med hänsyntill situationen på arbetsmarknaden under budgelårel. Under /76har, som AMS anfört, detaljplaneringsbidrag beviljats för en sammanlagdprojekteringskostnad av ca 71,4 milj. kr. avseende projekt med en sammanlagdbyggnads- och anläggningskostnad av ca 1 210 milj. kr. Utförandet avbyggnadsarbetena beräknas medföra ett sysselsältningstillskott av ca 1 250 000dagsverken. Efter bemyndigande har regeringen beslutat förlänga detsärskilda stöd som f. n. utgår till huvudmän som projekterar nybyggnad avflerfamiljshus och hus i blandad bebyggelse till att omfatta sådan projekteringsom avslutas . Med hänsyn härtill och behovel i övrigtav alt få lill stånd en god reserv av slartfärdiga kommunala byggnads- ochanläggningsarbeten finner jag det nödvändigl att medelstilldelningen fördetaljplaneringsbidrag ökas kraftigt. Projekteringsverksamheten har också storbetydelse för sysselsättningen inom arkitekternas och byggteknikernas arbetsmarknad.I enlighet med vad som framförts i särskild skrivelse från AMS anser jag attsamma regler bör tillämpas beträffande löner och övriga förmåner vidsysselsättning i projekteringsarbeten, som f. n. gäller vid beredskapsarbeten.Jag beräknar därför medelsbehovet för detaljplaneringsbidrag under budgetåret1977/78 till 40 milj. kr. För innevarande budgetår har AMS bemyndigats att påvissa villkor besluta om avskrivning av lånefordran uppkommen inom arbetsmarknadsverket.Jag förordar att AMS även för nästa budgetår får bemyndigande alt påoförändrade villkor avskriva lånefordringar. Jag beräknar det sammanlagda medelsbehovet föranslaget Sysselsättningsskapande åtgärder till 1 320,7 milj. kr. varav 20,7milj. Med hänvisning till vad jag nu har anförthemsläller jag att regeringen dels ger fiUkänna vad jag har anfört omdecentralisering av beslul om arbetsmarknadspoliliska ålgärder m. m., 1. medge att regeringen får bemyndiga AMS atl /78 besluta om avskrivning av lånefordran uppkommen inomarbetsmarknadsverket, beträffande vilken antingen omständighelerna är sådanaatt vederbörande inte kan betala sin skuld och enligt styrelsens bedömandeingen eller ringa 1976/77:100 Bilaga15 i26 möjlighelföreligger att ta ul betalning eller också åtgärder för atl bevakaoch driva in fordringen bedöms förenade med arbeie och kostnader i sådanutsträckning alt åt gärderna inle är ekonomiskt lönande, alll underförutsättning att sådana åtgärder ändå inte anses påkallade av andra änekonomiska förhållanden. 2. till Sysselsättningsskapande åtgärder /78 anvisa ett reservationsanslag av 1 . att avräknas mol automobilskattemedlen. 1975/76Utgift 236 588 461 1976/77 Anslag 300 000 000 1977/78 Förslag 400 000 000 Från anslaget bestrids utgifterna för det iprogrammet Sysselsättningsskapande åtgärder ingående delprogrammet Stöd tilllageruppbyggnad. Gällande bestämmelser för verksamheten finns i förordningen(1975: 475) om statligt stöd i vissa fall till lagerökning (omtryckt 1975:1276, ändrad 1975: 1417,1976: 101 och 265). Vid (prop. 1975: 1 bil. 1, FiU1975: 1, rskr 30) bemyndigades regeringen att vid behov åter införa lagerstödenligt riktlinjer som lidigare hade godkänt för (prop. 1971:140, FiU 1971: 47, rskr 293). Med utgångspunkt i bemyndigandet föreskrevregeringen att statsbidrag skulle kunna utgå fill industriföretag för ökningav lager av hel- och halvfabrikat den 1 juli 1975den 30 juni 1976.Som villkor för bidraget skulle gälla bl. a. att det bedömdes vara avväsentligt intresse från sysselsättningssynpunkt och atl företagen understödperioden upprätthöll sysselsättningen vid minst samma nivå som den 1 juni1975. Vid utgången av hade ca 930 företag med sammanlagt 275 000anställda fått preliminära beslut om bidrag för lagerökningar på ca 4,2miljarder kr. under nyssnämnda period. Iett särskilt beslut medgav regeringen att sågverk i stället skulle kunna fåbidrag för lagerökningar som inträffade . Vid utgången av hade AMS fattat slutligabeslut om bidrag till ca 150 sågverk med 11 000 anställda, vilka hade redovisatlagerökningar på drygt 270 milj. kr.