prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Inom specialstålsområdet har under år1976 genomfört ett omfattande karlläggningsarbele vad avser branschens problemoch framtidsutsikter. har också ell antal stmkturellaförändringar aktualiserats inom branschen. Jernkontorels arbete fullföljs nuav en särskild utredningsman med uppgifi alt bl.a. lämna underlag förregeringens bedömningar av behovet av statiig medverkan ispecialstålindustrins strukturomvandling. Utredningsmannen skall avrapporterasitt arbeie under förvåren 1977. Riksdagenbeslöt att svensk varvsindustri genom en kombination av stmkturellaåtgärder och finansiella åtaganden från statsmakternas sida skuUe gesfömtsättningar för en fortsatt verksamhet, men på en betydligt lägreproduktionsnivå . En statUg kreditram på 12900 milj. kr. ställdestill svensk varvsindustris förfogande för perioden den 1 juU 1976-31 december1978. Av detta belopp avsågs 3 600 milj. kr. garantier för produktion avfartyg i varvens egen regi. En särskild rådgivande nämnd, nämnden förfartygskreditgarantier, inrättades med uppgift att allsidigtpröva riskema med de statliga garantiåtagandena. För att medverka till en i förhållande tiUmarknadsutsiktema nödvändig minskning av den svenska varvsindustrins kapacitetoch en samordning av varvsverksamheten i övertog staten den 1 juli1976 ytterligare aktier i så att statens andel nu uppgår tiU 51 %av aktiekapitalet. fördes det statsägda EriksbergsMekaniska 1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 11 VerkstadsAB seimman med AB Gölaverken. Därigenom sammanförs nybyggnadsverksamheten i Göteborgunder en ledning för att efter hand koncentreras tUl Gölaverken . Genom övertagandet av aktiemajoriteten i den nyavarvskoncernen i har statens ägaransvar i varvsindustrin utvidgatsbetydligt. Staten ägde tidigare Uddevallavarvet och Kariskronavarvet. I syfteatt utreda former för organisation och samordning av det statUgaägarengagemanget i branschen har en särskild utredning (I1976:01) tiUsatts. Denna beräknas avge sin rapport . En särskild analysgrupp har tillsatts hösten 1976för atl bl. a. bedöma omfattning av och form för ett ägarkapitaltillskolt tillden statliga varvsgruppen. Denna fråga skall samordnas med frågan omorganisation av de statsägda varven samt dessa enheters långsikliga framlida verksamhel.Regeringen avser att redovisa dessa frågor för riksdagen.Stora tillskott av ägarkapital torde bU ofrånkomliga. Statsmakterna fattade beslut omförstärkta industripoliliska åtgärder för teko-industiema under budgetåren1976/77 och 1977/78 -främst ett särskilt rationaliseringsprogram förkonfektionsinduslrin. Mot bakgmnd av att teko-industriemas läge ytterligareförsämrades har regeringen tiUsatt en arbetsgmpp med uppgiftatt skyndsamt utreda omfattningen och inriktningen av ell eventuellt utvidgatstöd. Gruppens förslag väntas föreligga . fick i uppdrag attförhandla med den gmnd-textila bomullsindustrin om en ägarmässig samordning.Ett förslag från har lämnals till regeringen. Inom ramen för branschprogrammen vid statensindustriverk och i samarbele med överslyrelsen för ekonomiskt försvar har ettarbete pågått med all åstadkomma en mer rationell stmktur inomläderskoin-duslrin. Elt förslag har lämnals till regeringen. En arbetsgrupp vid statens industriverk har ifebruari 1976 avlämnat en rapport (SIND PM 1976: 3) rörande den manuellaglasindustrin. Rapporten har remissbehandlats. Under den senasie liden harflera problem i branschen kommii in i ell akul skede. Den redan tidigarepressade lönsamheten har ytterUgare försämrats bl. a. genom snabbt stigandeproduktionskostnader. Vidare föreligger omfattande investeringsbehov främstvad avser arbetsmiljön. Regeringen kommer att lägga fram förslag omfortsatta och vidgade stödåtgärder för den manueUa glasindustrin. har avgellsitt slutbetänkande (SOU 1976:59) Petroindustrin i - petrokemiskindustri. Betänkandet har remissbehandlats. har fått i uppdrag all göraen branschutredning rörande den svenska gummivamindustrin. och AB SvenskExportkredit fyUer viktiga uppgifter genom att medverka tiU näringslivetsfinansiering av investe- 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 12 I båda instituten har utlåningen ökatkraftigt. Ökningen väntas fortsätta . Av Investeringsbankenbeviljade lån och garantier uppgick vid utgången av tiU 5 500milj. vilket iimebär en ökning med 600 milj. kr. från årsskiftet.Exportkredits beviljade lån uppgick till drygt 1000 milj. kr. mot827 milj. kr. Eftersom en ytterligare expansion av utlåningeninom båda bolagen begränsas av storleken i den nuvarande upplåningsrätten,föreslås nu förstärkningar av denna genom att aktiekapitalfödubblas från 200 till 400 milj. kr., medan Investeringsbankens möjlighet attta upp lån väsentiigt ökar genom att multipeln för utlåningsrätten föreslåsbli höjd från fem tiU åtta gånger det egna kapitalet. föreslås denstatliga garantin för bankens förpliktelser bU höjd tiU 4000 milj.kr. Den regionala balansen har under1970-talet förbättrats länen emellan. Expansionen i storstadslänen har dämpatsoch skogslänen har kunnat hålla befolkningsnivån och i en del fallhar de kunnal redovisa befolkningsökning. Under de senasie åren har samlligaskogslän haft ett inflyttningsöverskolt. I flera län i mellersta och södraSverige har under de senasie åren befolkningen minskal. Befolkningsutvecklingen har under1970-talet varit mer balanserad än tidigare för olika orllyper.Storstadsområden och primära centra har haft en måttlig tillväxt, likaså de s.k. regionala centra. Befolkningsutvecklingen i kommuncentra har varit positivoch ligger genomgående över de prognoser som har lämnats i länsplanering 1974.För kommuncentra i inre stödområdet har utvecklingen dock varit något mernegativ än vad som har förutsetts. Befolkningsminskningen under1960-talet har fortsatt också på dessaorter, men i lägre takt. För de allra minsta ortema i stödområdet fortsätterminskningen. Antalet bosatta i glesbygd härunder minskatmed , vilket innebär en långsammare minskning än . Sysselsättningen har under den första hälften av1970-lalel ökal med över 200000 förvärvsarbetande. Den regionala fördelningenav dessa uppvisar en hell annan bild än lidigare. a. har sysselsättningeni landels norra delar ökal påtagligt. De fyra nordligaste länen har ökal sin sysselsättning . Men är förvärvsfrekvensernaalltför låga i dessa län. Utvecklingen av befolkning och sysselsättning harhittills varit mer balanserad för de olika orlstyperna än vadutvecklingen under slutet av 1960-talel gav anledning all förmoda. En vissstabilitet har uppnåtts i befolkningsutvecklingen mellan länen. Storaskillnader föreligger dock fortfarande beträffande arbetslöshet ochsysselsättningsgrad. 1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet Skälenför en kraftfull regionalpolitik kvarstår därför. Till de tidigare uppgifternaläggs härvid även kravet på bättre inomregional balans. har genom beslutet om samordnadsysselsältnings-och regionalpolitik lagt fast inriktningen av den framtidaregionalpolitiken (prop 1975/76:211, AU 1976/77:7, rskr 1976/77:79).Riksdagsbeslutet innebär bl. a. alt regionalpolitiken får en merdecentralistisk inriktning. Politiken förstärks så att människor i olikalandsdelar ges möjUghet till allsidig sysselsättning och service saml en godmiljö. Bosättning i glesbygder och mindre tätorter underlättas. Länsplaneringen kommer framöver att fortlöpandeföljas upp och utvärderas. Regeringen kommer att ange riktiinjer för detfortsatta arbetet i länen. Länsstyrelsema har redan inlett en översyn avlänsplaneringens planeringsunderlag. En första redovisning frånlänsstyrelserna sker . Regionalpolitiskt stöd lämnas främst i form avlokaliseringsstöd vid investeringar samt introduktionsstöd, utbildningsstödoch sysselsättnings-stöd. har del regionalpolitiskastödel bidragit till sysselsättningsökningar på omkring I 000 arbetstillfällenper budgetår. Lokaliseringsstödets omfattning och geografiska fördelning under periodenden - den 30juni 1976 framgårav följande tabell. , exkl. turistföretag, -(IOOO-tal kr.) 1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet exkl. det inre stödområdet (grå zonen) Ulanför stödområdet har stöd lämnats dels tillföretag i vissa områden intill slödområdesgränsen, dels till företag i ortermed ensidigt näringsliv och orter som har drabbats av företagsnedläggningar. Ramen för beslut om regionalpolitiskt stöd underfemårsperioden /74-1977/78 ökades genom beslul av till4000 milj. kr. 1975/76: 100 bil. 13, InU 1975/76: 37, rskr 1975/76:250). Av beloppel har 850 milj. kr. beräknats för lokaliseringsbidrag/avskrivningslån, 325 milj. kr. för utbildnings- och introduktionsslöd, 150milj. för sysselsättningsstöd och 2 650 milj. kr. Underperioden får dessutom outnyttjat utrymme tas i anspråk av den ram för beslut omregionalpolitiskt stöd som fastställdes för treårsperioden /71-1972/73. (A 1974:02) har fått iuppdrag att se över formema för det regionalpolitiska stödet efter utgången /78. Utredningen skaU bl.a. behandla frågan om indelning avlandet i stödområden och överväga behovet av och formema för andra kriterierför fördelning av stödet än den nuvarande geografiska indelningen. den I juli 1976-den 30 juni 1978pågår en försöksverksamhet med decentraliserad beslutanderätt i vissa ärendenom regionalpolitiskt stöd. Länsstyrelserna inom del allmänna stödområdet fårbesluta om lokaliseringsstöd till industriförelag om investeringarna uppgårtill högst 1,5 milj. kr. Länsarbetsnämnderna får beslula om sysselsätlningsslödtill industriföretag. pågår också en försöksverksamhet medregionalpolitiskt stöd i form av statlig lånegaranti för vissamarknadsföringsåtgärder. Ramen för beslul om bl.a. sådan lånegaranti föreslåsnu bli ökad. Med stöd av beslut har regeringenuppdragit åt Stiftelsen Industricentra alt planera nya anläggningar i Ljusdaloch . Stiftelsen har också fåll i uppdrag atl planera för enutbyggnad av anläggningarna i och . 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 15 Regeringen en överenskommelsemed om samråd i lokaliseringspolitiska frågor. Syftetmed samrådet är atl skapa förutsättningar för att regionalpolitiska synpunkterbeaktas på ett tidigl sladium vid planeringen av investeringar inom industrin.För verksamheten svarar en särskild delegation för etableringsfrågor inom regeringskansliet.Delegationen har inlett sitt arbete . Regeringen föreslår nu atl medel från anslagetRegionalpolitiskt stöd: Bidragsverksamhet skall få tas i anspråk även enligtden s. k. offertprincipen. Det innebär att regeringen undantagsvis och efterprövning i varje särskilt fall får möjlighet att - om inte gängse stödformerräcker till lämna särskill bidrag för att täcka klart avgränsademerkostnader lill följd av en regionalpolitiskt betingad lokalisering. De särskilda stödåtgärderna i glesbygder föreslåsbli förstärkta. a. avses särskilda medel kunna tas i anspråk för bidragtill byggnadskostnaderna för kommunala industrihus i mindre orter i det inrestödområdet och för sysselsättningsprojekt i särskilt utsatta glesbygder. 1 enlighet med det beslul som harfattat om Norrlandsfondens framtida verksamhet, anvisas ett ökat tillskotttill fondens verksamhet för atl främja näringslivets utveckling i Norrland.Fonden föreslås få elt totalt tillskott för med 30 milj.kr., vilkel innebär en ökning med 10 milj. kr. jämfört med detta år. Verksamhetenskall inriktas på näringsUvsfrämjande ålgärder främsl i de norrländska inlandskommunerna,bl.a. för alt stimulera nyetablering av företag inom området. Regeringen har nyUgen tiUsatt en delegation (I1976:04) som skaU lämna konkreia förslag om åtgärder som kan bidra till en ökadsysselsättning i . I första hand kommer arbetet alt koncentrerastill industrisektorn, men det kommer även att omfatta andra näringsgrenar.Norr-bottensdelegationens arbete beräknas komma att sträcka sig . Regeringen har lagt fram förslag omregionalpolitiskt stöd för att säkerstäUa de etableringar inom tekobranschensom AB och AB Eiser gjorde på sexplatser i Nortland. Genom stödet tryggas sysselsättningen förhuvuddelen av de sysselsatta vid dessa anläggningar i . Frågor som rör mineralförsörjningen haruppmärksammats allt mer . I flera industriländer har regeringamavidtagit ålgärder i syfte alt trygga försörjningen med mineralråvaror ochåstadkomma ett balanserat utnyttjande av naturresurserna på lång sikt. I har råvam- och nalurresursfrågorna fåttökad betydelse . Inte minst mot bakgrund av den internalionellaulvecklingen på råvamområdet framstår det som angelägel all dessa frågor ägnasfortsatt 1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 16 storuppmärksamhet i samband med utformningen av industripolitiken på lång sikt. Utformningen av industripolitiken såvitt gällerråvaru- och naturresursområdet förutsätter en samlad överblick över helaråvaruområdel och jämförelser mellan ulvecklingen för olika råvaror. Mineralpolitiska utredningen (I 1974:02) väntasunder lämna delbetänkanden med prognoser över långsiktigaförsörjning med mineralråvaror för dels metaller, dels industrimineral.Utredningen skaU därefter överväga om en ändrad inriklning eller utformning avmineralpolitiken är motiverad med hänsyn till samhällets långsiktiga behov. Näringspolitiska rådels arbetsgrupp förråvarufrågor beräknas likaså lämna en rapport. Målet förgruppens arbete är atl söka väga samman skilda uppfattningar lill en samstämdbild av utvecklingen för olika industriråvaror och diskutera dennäringspolitiska innebörden av denna utveckling. 1 enlighet med de nordiska regeringarnas beslut attuireda den nordiska råvaru- och naturresurssituationen har under år 1976tillgängliga dala om råvaru- och naturresurser i de nordiska länderna ställtssamman. Arbetet fortsätter nu med sikte på att ta fram underlag för enutvärdering av praktiska samarbetsmöjUgheter vad gäller utnyttjandet avresurserna. Utredningsarbetet beräknas bli slutfört . gör f. n. en särskild utredningom utvinning av sand och gms, särskilt från havsområden. Verket har i november1976 publicerat en rapport (SIND PM 1976:10) om resultatet av enförsöksinventering av sand- och gmsförekomsler. Utredningen beräknas blislutförd . Den utredning (1 1975: 06) som tillsattes hösten1975 för att utreda frågan om inrättande av ell organ för havsresursfrågor,väntas avlämna sina förslag . Arbeie i syfte att trygga försörjning medolika metaller och pågår . geologiskaundersöknings (SGU) arbete är härvid av grundläggande betydelse. SGU utfördels karterings- och dokumentationsarbeten, som bildar den geovetenskapligagrundvalen för ell ändamålsenligt utnyttjande av våra naturtillgångar, delsprospektering som ger direkl kunskap om mineralresursernas belägenhet ochegenskaper. Som ett led i regeringens allmänna politik minskas SGU:s medel föruranprospektering med närmare 7 milj. kr. till 10 milj. kr. Minskningen är ettled i en successiv neddragning av den statliga uranprospekteringen. För sin prospektering anlitar på uppdragsbasis. För sådana uppdrag föreslås nämnden /78 få disponera 35,6 milj. kr., vilket innebär en ökning med11,6 milj. kr. jämfört med innevarande budgetår. Genom denna väsentligautökning av nämndens uppdrag till SGU bör det vara möjligt all bemästra de problemsom kan uppslå vid SGU som följd av den minskade uranprospekte- 1976/77:100 Bilaga17 Industridepartementet 17 ringen.De ökade resurserna för nämnden möjliggör dels intensivare undersökningar avhittills kända uppslag, dels prospektering efter s. k. industrimineral. föreslås också fåsitt kompetensområde utvidgat, så atl närryiiden ocksä skall kunna piospekteraefter andra än dem som regleras i gruvlagen (1974:342) och alltså ärinmutningsbara. Nämnden kommer härigenom att kunna ge uppdrag till SGU om s.k. fullprospekteiing. har lämnaten redogörelse för hittillsvarande undersökningar av förutsättningarna förgruvbrytning i Kaunisvaara i kommun. rapporterade i början av år1976 om de företagsekonomiska förutsättningarna för projektet. Under år 1976har bl.a. avsättningsmöjligheterna för malmen studerats ytterligare. Vidare harstatens industriverk på nämndens uppdrag gjort en utredning om desamhällsekonomiska konsekvenserna av projektet. Enligt industriverket ter sigen investering i Kaunisvaaragruvan f.n. utomordentligt riskfylld från såvälsamhällsekonomisk som företagsekonomisk synpunkt. Nämndens ställningstagandekan ske när alla utredningsarbeten har avslutats. Alunskiffer, som förekommer på flera ställen iSverige, innehåller dels energiråvaror (olja och uran), dels mineralråvaror förverkstadsindustrin (l.ex. aluminium, vanadin, molybden. nickel och s.k.sällsynta jordarts-metaller), dels också råvaror för gödselmedelsindustrin (t.ex. kalium, natrium och fosfor). 1 pågår undersökningarför att söka utvinna alunskifferns innehåll av såväl kolhaltiga bränslen sommetaller och uran. har redovisat huvuddragen iett projekt rörande fortsalt forsknings- och utvecklingsarbete för ulnytljandeav alunskiffer. Företaget föreslår atl projektet baseras på enproduklionsanläggning i , som är dimensionerad för bearbetning av Imilj. kommer att också belysa depersonal-, tids-och kostnadsmässiga konsekvensema om anläggningen dimensionerasför en mindre skifferbrytning än I milj. ton . Vidare skall samma konsekvenserbelysas vid ell alternativ, som innebär forskningsarbete utan skifferproduktion,och därutöver ett alternativ med nedläggning av verksamheten i ochåterställning av naturen. I avvaklan på att ett mer fullständigtbeslutsunderiag föreligger, föreslås att 13,6 milj. kr. i form av ett t. v.ränte- och amorteringsfritl lån ställs till förfogande för metodutvecklingoch utredningar . beräknasregeringen kunna fatta beslut om eventuell fortsättning av projektet. Ombeslutet blir att verksamhelen i skall avvecklas, kommeråteranställningsarbeten att börja ulföras . Regeringen har uppdragit åt statensindustriverk att utreda vissa frågor angående dels alunskiffer, dels diabas. \r 100. Prop.1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 18 Energianvändningen i har under 1970-taletökat långsammare än under 1960-lalet. TiU följd av oljekrisen vintern 1973-1974och därmed sammanhängande prishöjningar samt de restriktioner ochbesparingsåtgärder som då vidtogs minskade energikonsumtionen mellan 1973 och1974. Den totala förbmkningen sistnämndaår var dock lägre än . Enligt senaste bedömningar () kanlandets totala faktiska energikonsumtion beräknas uppgå tiU 441TWh' vilket innebär en ökning i förhåUande tiU . Härvid börnoteras att har varit kallare än normalt. Konsumtionen liggerdärmed något nivå. Preliminära bedömningar utifrån bl.a. konjunkturinstitutelsprognoser beträffande den ekonomiska aktiviteten - av utveckUngen under år1977 pekar på en ökning av energikonsumtionen med till sammanlagt ca446 TWh. I samband med att statsmaktema lade fastriktUnjer för energipolitiken för liden fömtsattes att nästatidpunkt för störte energipolitiska beslut skulle bU . En (I 1976:05) har tillkallats för alt ta fram underlag härför.Kommissionen skaU bearbeta frågor om förbättrad energihushållning saml föreslååtgärder i detta syfte. Till då kommissionens arbete i sinhelhet skall vara slutfört skall bl. a. alternativa energiprogram fram ha redovisats. Kommissionen har också till uppgift bl. a. att granska och utvärderaerfarenheter och forskningsrapporter rörande kärnkraftens säkerhei ochhantering av utbränt kämbränsle och radioaktivt avfall. En beredskapsplan skaUutarbetas för avveckling av kärnkraft att sättas ikraft om säkerhetsproblemeninte kan lösas. Kommissionen skaU belysa den försörjningstrygghet som kanuppnås i de olika altemativen och ge en bedömning av kostnadema som ärförknippade med dem. (I 1974:05) har lämnat förslagom obligatorisk inspektion av eldningsanläggningar. har i en rapport (SIND 1976: 3) Tätorternas och den tungaindustrins energiförsötjning lämnat en första redogörelse för energi-besparingsmöjlighetema inom den tunga industrin och möjlighetema atl ta till varaspillvärme från industriella processer och bygga ul produktionen avmottryckskraft. Rapporten har remissbehandlats. Mol bakgrund av bl. a.industriverkels rapport och remissbehandlingen av denna föreslås nu alt slödeltill energibesparade åtgärder inom näringslivet för /78 mer änfördubblas tUl 170 milj. kr. Av detta belopp avser 128 milj. kr. åtgärder inäringslivets byggnader, inkl. trädgårdsnäringens byggnader, och industrieUaprocesser samt 42 milj. kr. prototyper och demonstrationsanläggningar. Sedandetta stöd infördes kommer vid bifaU till förslaget 'TWh (terawattimme) = . 1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 19 sammanlagt418 milj. kr. att ha anvisats för sådant stöd liU näringslivet. Detta beloppfördelar sig på 318 milj. kr. för åtgärder i näringslivets byggnader, inkl.trädgårdsnäringens byggnader, och åtgärder inom industrieUa processer samt 100milj. för framtagande av prototyper och demonstrationsanläggningar m. m. Förstöd lill energibesparande åtgärder i bostäder, statliga och kommunalabyggnader m. m. har anvisat sammanlagt 1 183 milj. kr.Chefen för avser att senare i vår lägga fram förslag tillregeringen om ekonomiska stödåtgärder och andra ålgärder avseendeenergihushållningen på dessa områden under /78. Utredningen om energiplanering har i sittbetänkande (SOU 1976: 55) energiplanering föreslagit att kommunernafår ell lagfäst planeringsansvar inom energiområdet. Betänkandetremissbehandlas f. n. Förslag till lagstiftning avses bli framlagt förriksdagen . Myndigheternas resurser för kontroll m.m. påkärnsäkerhetsområdet förstärks ytteriigare. Statens kämkraftinspeklion skallsvara för en förstärkt kontroll av radioaktivt avfall. För nästa budgetårföreslås totalt nio nya tjänster vid kärnkraftinspektionen. Utredningen om radioaktivt avfall - Aka-utredningen- har avlämnat sitt slutbetänkande (SOU 1976:30-31) Använt kärnbränsle ochradioaktivt avfall. Remissbehandlingen är avslutad. Betänkandet ochremissvaren har överlämnats till för atl tillsammans medövrigi relevant inhemskt och internationellt material granskas och utvärderasav kommissionen. Vissa organisatoriska frågor bereds f.n. inom . För föreslås ettinvesteringsanslag av 2265 milj. kr. I anslaget ingår medel om sammanlagt 1215milj. som kan stäUas tUl verkets förfogande för fortsatta investeringar i pågåendekämkraftbyggen i och Forsmark och för anskaffning av kärnbränsle.Huruvida medel kommer atl behövas för dessa ändamål kommer all bli beroende bl.a. av hur vättenfallsverket och bedömer utsikterna attuppfylla villkoren i den föreslagna lagen om särskilt tillstånd alt tillförakämreaktor kärabränsle, m. m. 1976/77: 53). Regeringen kommer inom kortatl la initiativ till överläggningar med kärnkraftföretagen med anledning avlagförslaget. Därmed kan också fömtsättningama för medelstilldelningen kommaatl förändras. Förhandlingar och överläggningar om hur Gotlandselförsörjning skall lösas pågår med berörda kraftförelag och kommun.När dessa har avslutats, vilket beräknas ske , avser regeringenall återkomma till i frågan. I anslutning härtill kommer också enprojektplan för vindkraflförsök på Golland att övervägas. På oljeområdet har arbetet med all bygga upp denstatliga verksamheten fortsatt i enlighet med de förslag som godkändes avriksdagen . a. har det statliga oljebolaget försäljning av Prop.1976/77:100 Bilaga 17 Industridepartementet 20 oljeprodukterpå den svenska marknaden, främst eldningsoljor till storförbrukare. Projekteringen av ett statligt raffinaderi vidBrofjorden med en kapacitet av 7 milj. ton råolja har drivits så långt alt ettfullständigt underiag för alt ta ställning till projektet väntas föreligga ibörjan av . Förhandlingskonlakter har lagits med flera länder ienergiförsörjnings-frågor. En svensk-norsk kommitté har tillsatts för attutreda möjligheterna till ett närmare samarbete rörande energi- ochindustrifrågor mellan de båda länderna. Kommittén beräknas avsluta sitt arbeteunder . Även med övriga nordiska länder har del energipohtiskasamarbetet intensifierats. Det intemationeUa energiorganet (lEA), i vilket bl.a. dellar, har bedrivit intensiv verksamhel . a.har en överenskommelse träffats om det långsiktiga energisamarbetetinom ramen för avtalet om elt internationellt energiprogram.