prop · G003116 · 1976-12-31 00:00:00 — Har sjukpenning eller ersättning för sjukhusvårdutgivits , eller finns det i övrigt skälig anledning, skallförsäkringskassa enligl 2 kap. 11 § och 3 kap. 13 § första stycket AFL i denutsträckning föreskriver undersöka om skäl föreliggeratl vidta åtgärd för all förkorta sjukdomstiden eller att förebygga eller hävanedsättning av den försäkrades arbetsförmåga. Ersättning för läkamndersökningoch läkamtlå-tande som föranleds av undersökning ulgår ienlighet med vad regeringen förordnar. När någon begär förtidspension på grund av nedsattarbetsförmåga, handikappersättning eller vårdbidrag skall enligt 4 Skungörelsen (1962:394) med vissa bestämmelser rörande ansökan om pension enligtlagen om allmän försäkring, m. m. (ändrad senast 1975:480) läkarutlåtandebifogas ansökan där inte särskilda skäl föranleder annat. Enligl 16 kap. 1 SAFL ulgår ersättning för sådant läkarutlåtande enligl vad regeringen förordnar. Enligt 16 kap. 2 S AFL kan som villkor för rätttill förtidspension, handikappersättning eller vårdbidrag föreskrivas alt denförsäkrade skall Prop.1976/77:116 14 Ersättning för sådan undersökning ulgår i enlighet med vadregeringen förordnar. Enligtförordningen (1975:1157) om ersättning för vissa läkarutlåtanden m. m. utgörarvodet om läkarundersökning eller läkarutlåtande ombesörjts av staten,landstingskommun eller kommun som ej tillhör landstingskommun . Vidundersökning eller utlåtande enligt 16 kap. 1 S AFL erlägger den försäkrade 15kr. av arvodet som patientavgift. 1 övriga fall betalar sjukförsäkringen helaarvodel. För läkarutlåtande som ombesörjs av annan än sjukvårdshuvudman utgårersättning enligt föreskrifter som meddelar. 1.7Ersättning för preventivmedelsrädgivning m. m. 1 lagen (1974:525)om ersättning för vissfödelsekontrollerande verksamhet m. m. (ändrad senast 1975:226)ges regler omersättning från sjukförsäkringen förpreventivmedelsrådgivning. Samma regler gällervid rådgivning angående abort eller sterilisering. Staten, landstingskommuneller kommun får ersättning för kostnader för rådgivning som vid personligtbesök lämnas den som är omfattad av sjukförsäkringen. Motsvarande ersättningutgår till organisation som med tillstånd bedriver sådanrådgivning. Ersättning ulgår även lill privatpraktiserande läkare enligtgrunder som regeringen fastställer. Ersättning ulgår för varje rådgivningstillfälle medbelopp som regeringen fastställer. Den omfattar även kostnadema förpreventivmedel som vid besöket lämnas ut till den försäkrade. En förutsättningför ersättning är enligt lagen all rådgivning och i anslutning därtillutlämnade preventivmedel tillhandahålls den försäkrade kostnadsfritt. Ersättningsbestämmelserhar meddelats i läkarvårdstaxan (1974:699) och förordningen (1976:1018) medtaxa för sjukvårdande behandling m. m. För rådgivning meddelad avsjukvårdshuvudman ulgår arvodet med samma belopp som för läkarundersökningeller för sjukvårdande behandling, dvs. Förprivatpraktiserande läkare ulgår varierande arvoden beroende på de åtgärder somvidtagits. L8Ersättning för hjälpmedel tUl handikappade Enligt 2 kap. 6 tj AFL ulgår ersättning frånsjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen för hjälpmedel lill handikappadeenligl vad regeringen föreskriver. I förordningen (1975:963) om ersättning tillsjukvårdshuvudman för handikapphjälpmedel och sjuktransporter föreskrivs attersättning för tillhandahållande av hjälpmedel ål handikappade ulgår med 22 kr.om året för varje invånare som vid årets början var bosalt inomsjukvårdsområdet. Medverkar sjukvårdshuvudmannen till alt glasögon avgiftsfritteller till Prop.1976/77:116 15 nedsattpris tillhandahålls barn och ungdomar som är bosatta inornsjukvårdsområdet höjs hjälpmedelsersätlningen med . per invånare och år. , som inrättades , harsom huvudmän staten och Svenska centralkommittén för rehabilitering (SVCR).Institutet har fyra huvuduppgifter. Del skall verka för atl utredningar,forskning och utveckling rörande tekniska hjälpmedel för handikappade främjasoch samordnas. Del skall vidare prova och egenskapsdeklarera tekniskahjälpmedel. Därjämte skall det bedriva information och utbildning inomhjälpmedelsområdet. Slutligen skall det ha viss uppdragsverksamhet inom dettaområde. Handikappinstiiulel leds av en styrelse med nioledamöter, varav ordförande och ytterligare sex ledamöter utses av regeringenoch två av SVCR. Chef för institutet är en direktör. Verksamheten är uppdeladpå tre avdelningar, nämligen en teknisk avdelning, en informationsavdelning ochen allmän avdelning. Antalet tjänster är 82. Institutets verksamhet finansieras dels med bidragfrån staten och SVCR, dels med intäkter från uppdragsverksamheten. I åretsbudgetproposition (prop. 1976/77:100, bil. 8, punkten K 1) har statens bidraglill handikappinstitutets verksamhet under /78 tagits upp med . Vidare har tagils upp 1 milj. kr. för produktion avhandikapphjälpmedel. SVCR:s bidrag uppgår till . Fr. o. m. finansieras sjukförsäkringen till15 96 genom statsbidrag och till genom socialförsäkringsavgifier frånarbetsgivare och egenfö-relagare (19 kap. 1, 2, 4 och 7 SS AFL).Socialförsäkringsavgiften lill sjukförsäkringen utgår med 8 96 av ettavgiftsunderlag som för arbetsgivare utgör summan av de löner ochnaturaförmåner som utgått till de anställda. Vid beräkningen avavgiftsunderlaget bortses från arbetstagare vars hela lön inte haruppgått till . För egenföretagare som har valt karenstid försjukpenningförsäkringen eller står utanför denna försäkring utgår avgiften medlägre procentsats. I den mån influtna avgifter till sjukförsäkringenöver- eller understiger vad som motsvarar av försäkringens utgifter underåret sker en reglering genom överföring till eller ianspråktagande av allmännasjukförsäkringsfonden. har i sinanslagsframställning för / 78 avseende anslaget Bidrag lillsjukförsäkringen anmält alt socialförsäkringsavgiften lill sjukförsäkringen fn. inte beräknas täcka den lagstadgade 1976/77:116 16 andelenav sjukförsäkringens utgifter. Underskottet beräknas för uppgå till ca400 milj. kr. och fr. o. m. lill ca I 500 milj. kr. Efterslutreglering för uppgår allmänna sjukförsäkringsfonden lill ca 170milj. Mot denna bakgrund har budgetproposition (prop. 1976/77:100, bil. 8, s. 34) anmälts all frågan om avgiftsnivån för senarekommer all las upp till prövning. 1.11 Offentligtanställda läkares anslutning till sjukförsäkringen Genom beslut vid riksdag infördes nyaersättningsregler inom sjukförsäkringen för privatpraktiserande läkare (prop.1974:104, SfU 1974:23, rskr 1974:260). I propositionen tog föredragandedepartementschefen upp frågan om anslutning till försäkringen av offentligtanställda läkare som bedrev privatpraktik vid sidan av sin tjänst. Mot bakgrundav rådande sjukvårds politiska målsättningar och de remissultalanden som hadegjorts av bl. a. föreslog departementschefen atl deoffentligt anställda läkarna -s. k. fritidsprakliker - övergångsvis skulle fåansluta sig lill försäkringen på särskilda villkor Elt mera definitivtställningstagande lill anslulningsfrågan för frilidspraktikerna skulle bliföremål för överiäggningar i den lill knutnaläkarvårdsdelegalionen. Resultatet av överiäggningarna skulle redovisas avriksförsäkringsverket före utgången av . beslutade i enlighetmed förslaget. Ipunkt 3 i övergångsbestämmelserna lill läkarvårdslaxan (1974:699) har tagits inföljande anslutningsregler för fritidsprakliker. Läkare som den I januari 1975innehar tjänst hos sjukvårdshuvudman skall i fråga om rätlen alt bli uppförd påförteckning hos allmän försäkringskassa betraktas som privatpraktiserandeläkare, om han sedan minst etl år regelmässigt har bedrivitprivatpraktik vid sidan av sin tjänst. Sådan läkare förs upp på förteckningenför i sänder och endast under förutsättning atl han visar, atl han harerbjudit sig att ulföra läkarvård hos sjukvårdshuvudmannen på särskildarbetstid men att detta erbjudande har avböjts. 1.12 Fastställandeav bostadskostnadens storlek vid beräkning av kommu nalt bostadstillägg till folkpension Enligt 2 S lagen (1962:392) om hustrulillägg ochkommunall bostadstillägg lill folkpension (omtryckt 1976:1014) ulgårbostadstillägg enligt de grunder kommun bestämmer. Detta innebär alt kommunenockså fastställer reglerna för beräkning av den bostadskostnad som skall liggatill grund för beräkningen av bostadstilläggels storlek. hartill kommunernas ledning utarbetat förslag till hur beräkningarna kan göras.Också har utfärdat anvisningar som kan användas i detfall kommun inte har utfärdat egna regler. 1976/77:116 17 Enligl förordningen (1976:262) om slalskommunalabostadsbidrag ulgår sådant bostadsbidrag vad gäller hushåll ulan barn inte tillden som uppbär kommunalt bostadstillägg till folkpension eller endast på gmndav inkomsl-prövningsreglerna är utesluten från sådant tillägg. Vid beräkningenav del statskommunala bostadsbidraget ankommer det enligt 7 § på bosladsstyrelsenatt meddela föreskrifter om hur den bidragsgmndande bostadskostnaden skallberäknas. budgetproposition har föredragande statsrådet vid anmälan av frågan omanslag lill bostadsbidrag m. m.(prop. 1976/77:100, bil. 16, s. 18 fO föreslagitatl pensionärer utan barn skall få möjlighet alt uppbära sialskom-munaltbostadsbidrag. Med anledning härav bör viss samordning ske mellan systemen förkommunalt bostadstillägg lill folkpension och statskommunalt bostadsbidrag, bl.a. i vad avser reglerna för beräkning av den bidragsgrundandebostadskostnaden. 1.13Regler för beräkning av delpension Lagen (1975:380) om delpensionsförsäkring (ändradsenast 1976:84) trädde i kraft . Delpensionsförsäkringen gäller arbetstagare somtrappar ned sitt förvärvsarbete inför övergången till hel ålderspension.Pensionsnivån utgör i princip av det inkomstbortfall som uppslår vidövergång till deltidsarbete. Till grund för beräkningen av delpensionensstorlek ligger dels den försäkrades inkomst före övergången till deltidsarbeteoch dels den inkomst som han kan antas komma all tills vidare åtnjuta viddeltidsarbete. Som förutsättning för rätt lill delpension gäller all manminskar ned arbetstiden med minst 5 limmar . Arbetstiden måste dockefter minskningen uppgå till minst . Delpensionsförsäkringen administreras avriksförsäkringsverket och de allmänna försäkringskassorna. Inom ramen för de ilagen angivna grunderna för delpensioneringen skall verket fortlöpande meddelakompletterande tillämpningsföreskrifter. Verket biträds därvid av en centralpensionsdelega-tion i vilken ingår företrädare för arbetsgivarnas ocharbetstagarnas huvudorganisationer. Regeringen uppdrog åtriksförsäkringsverket att med biträde av den centrala pensionsdelegationen nogafölja utvecklingen av den nya delpensionsförsäkringen och alt därvid föreslåsådana justeringar i lagstiftningen som kunde visa sig erforderiiga. Vid utgången av hade delpensionbeviljats i omkring 20 000 fall. 3Riksdagen 1976/77. Prop.1976/77:116 18 2Utredningar m. m. 2.1Utredningsförslag om samverkan i handikappinstitutet I enlighet med beslut (prop. 1975:36,SfU 1975:16, rskr 1975:125) överlog sjukvårdshuvudmännen den 1 januari 1976hela ansvaret för att tillhandahålla hjälpmedel åt handikappade. Reformenbyggde på en överenskommelse som träffades mellan företrädareför och om vissa finansieringsfrågorpå sjukvårdsområdet. En ny ersättningsform, hjälpmedelsersättning, infördesfr. o. m. för sjukvårdshuvudmännens tillhandahållande av hjälpmedel åthandikappade. Hjälpmedelsersätlningen utgår från sjukförsäkringen med ettvisst belopp per invånare och år. Del ingick i överenskommelsen atlhandikappinstitutets verksamhet skulle fortsätta på i huvudsak samma sätt somtidigare. Frågan om formerna för den framtida samverkan mellansjukvårdshuvudmännen och handikappinstitutet skulle emellertid las upp isärskild ordning, Med hänvisning till detta föreslog Landstingsförbundetsstyrelse i skrivelse lill regeringen atl en gemensam utredningskulle tillsättas angående handikappinstitutet. Regeringen bemyndigade ijanuari 1976 chefen för atl tillkalla en utredningsman' meduppdrag all lägga fram förslag beträffande formerna för den framtida samverkanmellan sjukvårdshuvudmännen och handikappinstitutet. Utredningsmannen överlämnadei betänkandet (Ds S 1976:8) Samverkan i handikappinstitutet. Den verksamhet handikappinstitutet bedriver logursprungligen sin början inom Svenska centralkommittén för rehabilitering(SVCR). Är 1968 träffades elt avtal mellan staten och SVCR om atl gemensamtinrätta och driva handikappinstitutet fr. o, m, . Statens bidragberäknas för /78 utgöra . SVCR:s bidrag utgör , vartill kommer atl SVCR ställer lokaler m. m. till institutetsförfogande. Institutet förfogar dessutom över 1 milj. kr, av statsmedel förstöd lill tillverkning m. m. av vissa handikapphjälpmedel. Beloppet fåranvändas för att Initiera och stimulera tillverkning av sådanahandikapphjälpmedel för vilka del finns svårigheter atl fä i gång produktion pågängse industriella villkor. Målet för handikappinstitutets verksamhet är allfrämja tillkomsten av tekniska hjälpmedel och verka för andra åtgärder förolika grupper av handikappade. Detta sker främst genom att institutet görutredningar föratt kartlägga behovet av hjälpmedel, initierar och samordnarforsknings- och utvecklingsarbete inom hjälpmedelsområdet, provar hjälpmedelför atl bedöma deras lämplighet för handikappade samt bedriver informations-och 'Avdelningschefen hos . Prop.1976/77:116 19 Institutet arbetar i nära samverkan med andra samhällsorgan,handikapporganisationer samt medicinsk och teknisk expertis inom området. Utredningen framhåller i sitt betänkande atlomläggningen av ansvaret för hjälpmedelsverksamheten innebär atl dennaalltmer har samordnats med sjukvårdshuvudmännens övriga verksamhet. Samtidigtmed denna decentralisering ställer verksamhetens växande omfattning och densnabba utvecklingen av hjälpmedelssortimentel större krav på central överblickoch en klar fördelning av arbetsuppgifter och ansvar mellan olika organ.Utredningen konstaterar all som handikappinstitutet har en omfattandeverksamhet för sjukvårdshuvudmännens räkning, har vissacentrala resurser församma ändamål,bl. a. ett hjälpmedelsråd med vissauppgifter som tidigare ankom på hjälpmedelsråd. Institutet ärett övervägande tekniskt serviceorgan, medan förbundet mera har all behandlahjälpmedelsfrågorna i ett övergripande sjukvårdspo-liliskl sammanhang. En effektivisering av den centrala handläggningenav dessa hjälpmedelsfrågor skulle enligl utredningens mening uppnås om delcentrala ansvaret för hjälpmedelsfrågorna låg samlat i stället föratt som nuligga hos skilda organ. Utredningen föreslår därför atl huvuddelen avLandstingsförbundels nuvarande arbetsuppgifter inom hjälpmedelsverksamhetenförs över lill handikappinstitutet, som därmed lår rollen som samhälletscentrala serviceorgan inom denna verksamhet. Utredningen finner det naturligt attsjukvårdshuvudmännen ingår som en av huvudmännen för handikappinstitutet.Samtidigt konstaterar utredningen all institutet har vikliga uppgifter somdirekt berör områden, där olika statliga myndigheter har del slutliga ansvaret.Detta gäller l. ex. i fråga om arbetsiekniska hjälpmedel och arbetsmiljöfrågor,anpassning av bostäder och samhällsmiljö och insatser inom forskning ochutveckling. Det finns därför motiv för ett fortsatt statligt engagemang iinstitutet. Utredningen föreslår alt överiäggningar las upp mellan företrädareför staten och sjukvårdshuvudmännen om atl sjukvårdshuvudmännen ingår somhuvudman i institutet. Utredningen framhåller alt en ändring avhuvudmannaskapet förutsätter att staten och SVCR kommer överens om att nulöpande avtal om institutets drift skall upphöra. Utredningen utgår ifrån all ett genomförande avdess förslag medför att verksamheten i storl kommer att regleras i ett avtalsom träffas mellan staten och sjukvårdshuvudmännen. Del bör enligl utredningensmening ankomma på handikappinstitutets styrelse all avgöra den närmare inriktningenav institutets verksamhet och organisation, med utgångspunkt i institutets nyaroll. Utredningen föreslår atl de medel som statenställer lill förfogande för tillverkning av handikapphjälpmedel alltjämt skallutgå för att stimulera 1976/77:116 20 produktionav hjälpmedel i fall då förutsättningar saknas för tillverkning på vanligakommersiella villkor. Utredningen föreslår vidare all medel skall ställas lillförfogande för inköp och beställningar av hjälpmedel. Handikapp-inslitulelanses ha de bäsla förutsällningarna all göra de bedömningar som fordras förbeslut om sådana beställningar och inköp. Den praktiska hanteringen avbeställning och upphandling kan lämpligen ske genom Sjukvårdshuvudmännensupphandlingsbolag (SUB) i nära samarbete med handikappinstiiulel. 2.2Riksförsäkringsverkets framställning om regler för inkomstberäkning viddelpension har regeringens uppdrag attmed biträde av den centrala pensionsdelegalionen följa utvecklingen avdelpensionsförsäkringen och alt därvid foreslå sådana justeringar som visar sigerforderliga. Verket har i skrivelse till regeringen den 11 februari 1977angett att avsikten är atl redovisa detta uppdrag men attverket bedömer del nödvändigt atl åtgärder vidtas redan nu i följandehänseende. Enligt 5 S första stycket lagen (1975:380) om delpensionsförsäkring skall till grund för beräkning av delpensionens storlekligga dels den försäkrades inkomst före övergången till deltidsarbete och delsden inkomst som han kan antas komma af t. v. åtnjuta vid deltidsarbete. Verket framhåller alt det i den proposition som lågtill grund för lagstiftningen om delpension (prop. 1975:97) inte har gjorts någotuttalande om att inkomstminskningen bör stå i rimlig proportion lillarbeislidsminsk-ningen. Avsaknaden av ett sådant uttalande har enligt verketmedfört all försäkringskassorna och verkels besvärsavdelning nödgals godtauppgifter om nedtrappning till en inkomstnivå, som inte alls slår i proportiontill antalet nedtrappade timmar. Verket belyser det sagda genom redogörelse för fyrafall, i vilka timför-Ijänsten efter nedtrappningen på ett anmärkningsvärt sättavviker från den som gällde vid resp. heltidsarbete före nedtrappningen. Verketfinner det med hänvisning till denna redogörelse stötande att utan närmareprövning alltid godta uppgiven inkomst efter nedtrappningen, eftersomdelpensionens storlek kan bestämmas inom vida gränser genom olika lönearrangemang,Mol denna bakgrund anser verket det angeläget atl regler skapas som förhindrarelt inte avsett utnyttjande av delpensionsförsäkringen. Verket anser sig inte kunna med stöd av 11 S lagenom delpensionsförsäkring utfärda sådana regler. Detta skulle nämligen enliglverkets uppfattning strida mot ordalydelsen av 5 S- Med anledning häravanhåller verket att sist angivna lagrum ändras. Nya bestämmelser bör enligl verket träda i kraftsnarast efter riksdagsbeslut och tillämpas på ansökningar om delpension somavgörs därefter. Prop.1976/77:116 21 verketsuppfattning hindrar gällande rättsprinciper atl de nya bestämmelsernatillämpas även på tidigare fall. Verket framhåller alt samråd i denna fråga harsketl med den centrala pensionsdelegalionen. Delegationen har enhälligt ställtsig bakom all korrektiv av den föreslagna innebörden skapas. En ledamot i verkels styrelse har i en reservationfunnit det motiverat att de nya reglerna tillämpas också för redan beslutadedelpensioner. 2.3Vissa frågor inom den ortopediska hjälpmedelssektorn Bland hjälpmedlen för handikappade ingår som enviktig del de ortopediska hjälpmedlen, i första hand proteser, ortoser(slödjebandage), ortopediska skor och stödkorsetter. Denna sektor avhjälpmedelsverksamheten tar f, n. i anspråk av de totalahjälpmedelskoslnaderna, Norrbackainsliluiets ortopedisk-kirurgiska klinik,innefattande tillhörande servicefunktioner såsom ortopedisk verkstad och eltproteslekniskt forskningslaboratorium, inordnades i sjukhuset (KS)enligt avtal om Norrbackainstituiel m. m. 1971:49, SoU1971:13, rskr 1971:129). Intäkterna i hjälpmedelsverksamheten vid denorlopediska verkstaden las upp under en särskild anslagspost i staten försjukhuset. Utgifterna för verksamheten bekostas från samma post. Intäkter ochutgifter avses balansera varandra. Den under anslaget sjukhuset:Driftkostnader upptagna anslagsposten Hjälmedelsverksamhet har därför /78 liksom för tidigare budgetår tagits upp med ett formelltbelopp av I . 1976/77:100, bU. 8, s. 117). Vid KS bedrivs ortopedieknisk verksamhet inom ramenför sjukhusels hjälpmedelssektion. Sektionen - som har 88 anställda - svararför sjukhusets totala försörjning med hjälpmedel. Onopediska hjälpmedeltillverkas vid den egna verkstaden. 1 sektionen ingår nämnda prolestekniskaforskningslaboratorium med sex anställda. Den ortopediska verkstaden vid KS har sedan längesvarat för tillverkning och anpassning av ca hälften av de ortopediskahjälpmedel som utlämnas till patienter inom . Denandra hälften har levererats av i och dessdotterbolag i . Uppsalabolaget svarar istort sett för verksamheten vid akademiska sjukhuset i och vidDanderyds sjukhus i , medan stockholmsbolagel svarar förmotsvarande verksamhet vid bl. a. och iStockholm. Direktionen för KS har anmält tillsocialdepartementet att det föreligger vissa svårigheter förhjälpmedelssektionen alt i varje fall upprätthålla entillfredsställande hjälpmedelsproduklion. En starkt bidragande orsak till deltaär de förändringar i sjukhusens upptagningsområden i som harlett och fortsättningsvis leder till en kraftig minskning i palienlun- Prop.1976/77:116 22 deriagetför KS:s verkstad, och lill motsvarande ökning för kan produktionskapaciteten vid KS inte utnyttjas effektivt och detblir inte möjligt att både upprätthålla kravet på självfinansiering avverksamheten och hålla rimliga priser. är det svårt atl ersättaledande personal vid pensionering. Personalinskränkningar kan bli oundvikligaoch skulle en nedläggning av verksamheten kunna bli aktuell. I dettaläge borde man enligl sjukhusledningen pröva möjligheten att sammanföra denortopediska verksamheten hos KS och motsvarande verksamhet hos . Därigenom skulle man nå en rationell patienlservice inomsjukvårdsområdet och skapa anställningstrygghet åt personalen vid KS:shjälpmedelsseklion. Utvecklingen inom hälso- och sjukvården är i höggrad inriktad på en utbyggnad av den decentraliserade öppna hälso- ochsjukvården i form av vårdcentraler, distriktssjukvård och hemsjukvård. Målet ärall göra hälso-och sjukvården lättare tillgänglig för medborgarna genom att sålångt som möjligt ge den formen av en närhetsservice. Läkarutbildningen harinriktats på etl ökat antal allmänläkare för den öppna sjukvården. Den av sjukvårdshuvudmännen bedrivna öppnasjukvården finansieras till väsentlig del genom ersättningar till huvudmännenfrån den allmänna försäkringen. De nu gällande ersättningsreglerna bygger på enöverenskommelse som träffades efter överläggningar mellanrepresentanter för och Landstingsförbundet.Överenskommelsen, som gäller ersättningarna till sjukvårdshuvudmännen från denallmänna försäkringen l976och 1977, har redovisats för (prop. 1975:36, SfU 1975:16, rskr 1975:125). I överenskommelsen förutsattes atlfrågan om ersättningarna för liden efter utgången av skulle bli föremålför nya överiäggningar. Efter överiäggningar mellan representanter försocialdepartementet och har överenskommelse träffats om nyaersättningsbelopp m. m. fr. o. m. . Jag kommer i detföljande att lämnaen redovisning av innehållet i överenskommelsen som börpresenteras för . Det ankommer på regeringen att närmare bestämmaersättningsreglerna. Överenskommelsen bör fogas till protokollet i dettaärende som bilaga, I det följande kommer också all las upp vissa andra frågorsom bör presenteras för . Det gäller bl. a. inrättandet vid statensbakteriologiska laboratorium av en enhet för bekämpning .av sjukhusinfektioner,ändringar i reglerna för offentligt anställda läkares rätt all ansluta sig tillsjukförsäkringen, enhetliga regler för beräkning av bostadskostnaden vid 1976/77:116 23 fastställandetav kommunalt bostadstillägg till folkpension saml viss ändring av reglernarörande inkomstberäkning i lagen om delpension.