prop · G00374 · 1976-12-31 00:00:00 — OLK föreslår alt även fortsättningsvis minsl eniredjedel av den inträffade lagringsskyldigheien för kraft- ochvärmeverk skall fullgöras vid det verk som har orsakat den ökadelagringsskyldigheten, VVF anser att bestämmelsen skall gälla för samtligalagringsplikliga förbrukare, 7.5.12,1Lagringens utformning OLK föreslår att merparten av fredskrisreservenskall lagras i form av råolja, vilket tillstyrks av flertalet avremissinsianserna. Som har redovisats föreslår TNoch ÖEF all som ettkomplement till föreslagen lagring 1976/77:74 144 ävenvissa kvantiteter motorbensin skall lagras som färdigvara, CDL är tveksam tillall fredskrisreserven skall lagras i form av råolja med lanke på att risk kanfinnas för brist på småtonnage för transport från raffinaderierna. Vidare angesbelräffande avspärrningssilualioner alt den siarka koncentrationen avraffinaderikapacilel lill inger betänkligheter från be-redskapssynpunkl. Den av OLK gjorda dimensioneringen avoljelagringsprogrammel innebär all en mindre del av avspärrningsreserven skalllagras i form av råolja. Delta avstyrks av flera remissinstanser däribland ÖB.TN. ÖEF, länsstyrelserna i , och samt Norrbottenslän. CDL och LRF. Som huvudsakliga motiv för avstyrkande anförs mot bakgrund avelt till betänkandet fogat särskilt yttrande det angelägna i atl avspärrningsreservenlagras i form av färdiga produkler för alt underiätta och vid bristandesjötransportmöjligheter säkerställa distributionen. Härigenom kan även en merspridd lagring erhållas än om en del av behovet lagras i form av råolja. Vidareanges som skäl de begränsade utbyggnadsmöjligheterna för råolja vid nuvaranderaffinaderilägen. Lånsstyrelsen i framhållerdessutom atl det finns så myckel oljeprodukter lagrade inomlänet all varje möjlighet att genomföra lagringen ulanför länet börtillvaratas. Utredningens förslag om en ökad inriklning motlagring av råolja stöds av kemiska industrikonior som pekar på denflexibilitet vid pro-duktulvinningen delta medför vid en kris. Mot bakgrund averfarenheterna från oljekrisen framslår kravet på fiexibilitet som synnerligenangeläget framhåller kontoret. 1 frågan om möjligheter att vid en kris medkusiianktonnage transportera de vid raffinaderierna erhållna produkierna lillolika konsumtionscenira framhåller alt en viss förnyelse av delsvenska kusllonnagel har skett . Verkei betonar också delangelägna i att ålgärder av olika slag vidtas, så atl tillgången på ettallsidigt sammansait svenski kustionnage ytteriigare förbättras. Härigenomskulle även möjligheterna och valfriheten öka, när det gäller att välja mellanlagring av råolja eller färdigprodukter. Verkei framhåller vidare all enöversyn och omläggning av nuvarande leder för den civila sjöfarten vidberedskap och krig är nödvändig, framhåller under instämmandefrån all en slagkraftig kuslfiotta är synneriigenviktig för landels försörjning med och distribution av bränsleprodukier ikrislid. Enligt föreningen bör målsättningen för svensk sjöfartspolitikrimligtvis vara all skapa och behålla en slagkraftig svensk kuslsjöfart för bl.a. försörjning i krislid. Vidare pekar föreningen på atl kustlankerflotlan, omden inte slås ut genom högre driftkostnader och försämrat konkurrensläge, ikrissituationer huvudsakligen kommer all finnas tillgänglig i svenskafarvatten och bidra lill beredskapen. Liknande synpunkler framförs avRederi/öreningen för mindre Prop.1976/77:74 145 konstaterar all ÖLK inteberör miljöfrågorna i anslutning till de framlgada förslagen tillberedskapslagring. Verket tillstyrker utredningens förslag om en utbyggnad avbergrumslagringen under den förutsättningen att naturvårdens intressen och deför verksamheten befarade miljöstörningarna i god lid kartlägges och atl syslemarbetas fram för atl eliminera störningarna. Det är enligt verket avsynnerligen stor vikl alt resurser ställs lill förfogande för en bred utredningav naturvårds- och miljöskyddsfrågorna runt bergrumslagringen för alt myndigheternaskall fl underlag för sin bedömning av denna lyp av lagring. Även 1 och länunderslryker miljöaspekternas betydelse vid bergrumslagring och anser del varasynneriigen angeläget atl dessa ulreds. OLK har i sina beräkningar överinvesteringskostnaderna för erforderiiga cisternulrymmen angett enfyUnadsgadsgrad av (för molorbensin 90 96), ÖEF framhåller i enlighet medett särskill ytirande alt det inte är möjligt alt exakt anpassa ettbergmmsuirymme lill den varumängd som skall inlagras och all utrymemierfarenhlsmässigt bör vara minst 5 96 slörre än varuvolymen. Anledningenhärtill anges vara sådana lekniska förhållanden som bl.,a. vatteninnehåll itillförd olja, inläckande vatten och ledningstömningar liksom svårigheten atlexakt anpassa fartygslasterna till avsedd vamvolym. Även tillgodoseendet avallmänna säkerhetssynpunkter och krav på rationelll nyttjande av anläggningarnasynes bidra lill alt anläggningsvolymen skall översliga varuvolymen. Liknandesynpunkter framförs även av ÖB, oljelagringsrådel och SPI. Enligl ÖEF bör vid programmets antagande någondefinitiv låsning av utbyggnadsvolymernas fördelning mellan råolja och färdigaprodukler inte ske med hänsyn till bl. a. att det inte är möjligt att ulannärmare undersökningar fastlägga de tekniska och lokaliseringsmässigautbyggnadsmöjligheterna. Handlingsfrihet bör därför enligt ÖEF finnas att inomden toiala ramen för uibyggnaden kunna anpassa fördelningen mellan råolja ochfärdigprodukter på sätt som visar sig lämpligt och möjligt med beaktande avanläggningsslorlekar, lokaliserings- och distributionsfaktorer m. m. För allkunna utnyttja uppkommande möjligheter till sambyggnad av lagringsutrymmen medandra intressenter och de ekonomiska fördelar som ett sådani förfarande innebärär del vidare enligl ÖEF angeläget all utbyggnaderna inte alltför hårt låseslill budgelårsvisa medelsanvisningar. Del vore därför ralionelll om regeringenav erhöll ett rambemyndigande avseende hela den kommandeprogramperioden, alt efler förslag av ÖEF successivt besluta om utbyggnadernasfördelning på oljeslag resp. deras föriäggning i liden. Del förhållandel attifrågavarande verksamhel avses bli finansierad via oljelagringsfonden synesenligl ÖEF underiätta ett sådant förfarande. 10 1976/77. Prop.1976/77:74 146 7.5,12,2Lagrinsansvarel Kommitténs förslag atl slalen skall la ansvaret förden vidare uppbyggnaden av beredskapslagringen av olja (utom för bränsle tillgasturbiner) lillslyrks av flertalet remissinslanser, som har uttalat sig ifrågan. Sålunda tillstyrker sföfartsverket, SPK, LRF, SHfO, , kemiska industrikontor, , LOoch TCO förslaget. SHfO och påpekar i sittgemensamma yttrande alt vissa oljeprodukter ibland ekonomiskl fördelaktigarekan lagras i näringslivels regi eller i samverkan mella ÖEF och enskildaförelag. EndastÖEF hyser härvidlag en avvikande mening och ifrågasätter om inle lagringen föravspärrningsfallel av färdigprodukter av olja även fortsättningsvis borde ingåi näringslivels ivångslagring. Undantaget från detta skulle evenluelll utgörasav den av OLK föreslagna lagringen av eldningsoljor för alt dämpa den s. k.vinlerdispensens verkningar. ÖEF motiverar sitt förslag med atl något avgörandehinder ur finansieringssynpunkt inte lorde föreligga samt all en utökadtvångslagring automatiskt medför en ökad spridning av de i avspärrningsreserveningående lagervolymerna, vilket anses som en fördel ur beredskapssynpunl. ÖEF framhåller dock att om en ändring skulleske.vad beträffar lagrings-ansvaret i det kommande oljelagringsprogrammel, ärÖEF för statens räkning beredd ombesörja den fortsalla lagerulbyggnaden. 7.5.12,3Andel i äldre lagringsmål Endast elt fltal remissinstanser uttalar sigangående de förslag som OLK lägger fram för att dämpa verkningarna av nuvarandeivångslagringssyslem. Förslagen innebär dels att ett förelags förändring ibasmängd endast i begränsad omsättning skall påverka företagets andel i äldrelagringsmål, dels att lagringsplikten i skyddad och lokaliserad lagringfastställs till den lagringsplikt som gäller för enskilda förelag vidinnevarande lagringsperiods slut, SPK lillslyrker förslagen och konstaterar i likheimed uiredningen att del nuvarande syslemet har betydande brisler vilkaotvivelaktigt verkar hämmande på konkurrensen. Det är därför enligt nämndenviktigt atl dessa brister så långt möjligl avhjälps. Vidare betonas vikten avatt hela frågan om ansvaret för uppfyllande av tidigare lagringsmål ochdispositionsrätten lill molsvarande lagringslillgångar las upp till ellslutligt avgörande före utgången av det nya lagringsprogrammet. flr mot den bakgrunden de av OLK föreslagna ändringarna iivångslagringssystemet ses som provisoriska. ÖEF ifrågasätter siarkt förslaget om altförändringar i basmängden endast i begränsad omfattning skall påverkaföretagens andelar i äldre lagringsmål. Enligl ÖEF styrker inle erfarenheternafrån ivångslagringen under Prop.1976/77:74 147 innevarandeperiod alt lagringspliklen i någon avgörande grad har påverkal nyetableringeller expansion av oljehandelsförelag eller andra företag. Även om så skulle haskett erinras om att ÖEF har författningsenliga möjligheter alt lämna dispensunder från lagringsplikten. ÖEF anför vidare all om ell ändratförfarande anses böra komma i fråga så bör frågan ytteriigare uiredas innannuvarande bestämmelser belräffande basmängdsberäkning ändras. Även SPI ifrågasätter om det inle vore bättre atllåta tillämpade regler för lagringspliktens fastställande gälla iavvaklan på den uiredning som OLK föreslår. kan enligt institutet görasutan alt ulformningen av det av OLK framlagda förslaget angående skyddad ochlokaliserad lagring t. v. ändras. OLK föreslår atl den slatliga lagringen avoljeprodukter finansieras genom uttag av särskilda beredskapsavgifter.Förslaget tillstyrks eller lämnas utan erinran av flertalet remissinslanser.Tillstyrker gör bl,a. , LO och TCO. Även ÖEF och fuUmäktige iriksgäldskonloret lillslyrker kommitténs förslag all oljelagringsprogrammelskall finansieras genom uttag av avgifier på beredskapslagrade produkler. Endast SIND riktar invändningar mol den föreslagnafinansieringsformen. Verket framhåller att finansieringen av den föreslagnaberedskapslagringen kommer alt fungera som en punktskatt på all energi utomvallenkraft och synes verkei i viss mån vara anpassad till intentionerna i denlångsikliga energipolitiken. Enligt verkets uppfattning bör beredskapslagringenhelst finansieras över statsbudgeten ulan anknylning lill speciella avgifter,medan energibeskattningen uiformas utifrån energipoliliska överväganden. Om beredskapslagringenskall finansieras genom punktskatter på energi, bör dessa enligl verkelsmening, även påläggas vattenkraften. SHIO, och kemiskainduslrikontor framhåller i sina yttranden all en beredskapsavgifi verkar på iprincip samma sätt som en energiskatt. Det vore därför enligl dessaremissinslanser naluriigl alt den särskilda beredskapsavgiften behandlas påsamma sätt som energiskallen vid beräkning av underiagel för nedsättning avenergiskatt. OLK redovisar alternativa principer efler vilka desärskilda beredskapsavgifterna kan länkas belasta olika oljeprodukter.Genomgående för remissinstansernas yttranden i denna fråga är atlutgångspunkten vid övervägandena om ett kommande avgiftssystem bör vara dennuvarande avgiftsfördelningen. Sålunda förordar bl.,a. , och det alternativ som innebären prolongering av de nu utgående avgifterna för beredskapslagring. kemiska industrikonior föreslår som eltalternativ utöver de av OLK redovisade att avgiften för eldningsolja sänks ochall en molsvarande Prop.1976/77:74 148 höjningpå motorbensin görs. 1 andra hand förordar kontoret en prolongering av 1977 årsavgifier. förordar det alternativ som innebäralt beredskapslagrade oljeprodukter skall bära sina egna lagringskostnader. RSVframhåller alt om avgiftsplikten utökas på sätt som OLK föreslår kommer den allomfatta produkler som inle är energiskatleplikiiga. Därigenom blir detadministrativa förfarandet mer omfattande. Från adminislrativ synpunkt är detenligt verket en fördel att ha en avgift som är lika stor för de olikaprodukterna. En speciell avgift på motorbensin kan däremot, såsom nu sker,lillämpas ulan svårigheter eftersom redovisningen för bensin är fristående frånden tör andra oljeprodukter. Sammanfattningsvis anser RSV atl hinder avadministrativ natur inte föreligger i fråga om de allernaliva förslag somutredningen har lagt fram. Verket har därför inget alt erinra mot att något avdessa genomförs, 1 sina alternativa beräkningar av avgifterna förfinansiering av det kommande programmet ulgår OLK från atl samlliga produktersom avses bli föremål för beredskapslagring belastas med avgifter. Med hänsyntill att del föreligger behov av beredskapslager för flyglransporter ochutrikes sjöfart anser OLK att även dessa förbrukarkalegorier bör bidra lill kostnadernaför uppbyggandet av beredskapslager. Förslagel atl avgiftsbelägga flygdrivmedel avvisasav SAS, SPI och LO. Även luftfartsverket och KK m. fl. uttrycker tveksamhet omlämpligheten i förslagel. Sålunda framhålls i flertalet av dessa yttranden attkonsumenlerna av flygdrivmedel har slora möjligheter atl fiytta sina inköp frånland till land alltefter prislägel. Införandet av beredskapsavgifter påfiygdrivmedel bör därför föregås av diskussioner på ell internationellt plan.Linjeflyg AB framför all ett genomförande av förslagel innebär altpassagerartaxorna måste höjas med ca . Tillstyrker förslagel att avgiftsbeläggaflygdrivmedel gör LRF som också tillstyrker förslaget atl bunkeroljorför uirikes sjöfart skall avgifts-beläggas. RSV anser atl det urkontrollsynpunki skulle vara fördelaktigt om den utrikes sjöfarten inle behövdeskiljas från annan sjöfart vid av-giftssällningen, då köpare av bunkeroljaenligt verket lätt tolkar begreppet uirikes sjöfart alltför vitl. för mindre, fartyg. SPI,och LO avvisar förslagel om att bunkeroljor föruirikes trafik skall avgiftsbeläggas. Även KK m. fi. är tveksamma om detlämpliga i förslagel. Från flera av dessa remissinslanser framhålls altrederierna är synneriigen priskänsliga, när del gäller bunker-oljor. En höjningav bunkerkostnaderna skulle därför kunna resultera i en kraftig minskning av defredstida bunkringarna i svenska hamnar. Vidare finns del risk för att densvenska sjöfartens konkurrensförmåga skulle bli försämrad. Även i detla fallbör internalionella diskussioner föregå ett evenluelll beslut om införande avberedskapsavgift. Prop.1976/77:74 149 Från och ./iskaresriksförbund har invändningar lidigare riktats mot att fiskefartyg inte harjämställts med den utrikes sjöfarten och därmed varit befriade från avgifierför beredskapslagring av olja. Båda remissinstanserna framhåller nu atl om denutrikes sjöfarten fortsättningsvis belastas med sådana avgifter så vidhåller deinle längre sitt krav på avgiftsbefrielse för fisket. Svenska gas/öreningen avvisar förslaget om attavgiftsbelägga råvaror för stadsgasframställning under hänvisning tillstadsgasverkens svåra ekonomiska situation och de ulredningar som pågår iberörda kommuner belräffande gasverkens framtid. VVF föreslår atl konsumenterna av oljeprodukterskall kunna förbinda sig att hålla lager utöver de lagringspliktigakvantiteterna mot att i stället erhålla befrielse från de med detta lagerförenade beredskapsavgifterna. Liknande synpunkter framförs av SHIO ochSveriges industriförbund. Vad gäller avgiftsbeläggning på råvaror somgasbensin och eldningsolja för produktion av ammoniak och kimrök är det enligtSveriges kemiska industrikonior angeläget att dessa varor ej belastas medavgifter, då tillverkningens konkurrenskraft därmed skulle kunna undergrävas. 7.5,14,1Beredskapsbestämmelserna i Mol bakgmnd av bl. a. den målsättning som föreslåsbli lagd lill gmnd för dimensioneringen av beredskapslagringen konstaterar OLKatl frågan om omställning av främst värmeverk till användning av ettalternativbränsle lill olja inle krävde kommitténs prövning. Härigenom harvissa skillnader uppkommit gentemot beredskapsbestämmelserna i (SBN 1975). ÖEF framhåller alt del yttersta målel förberedskapsanläggningen inom energiområdet vid kriser av längre varaktighetmåsle vara all genom olika ålgärder irygga försörjningen med bränslen ochdrivmedel, så all en godtagbar levnadsstandard kan upprätthållas. Enberedskapslagring av importbränslen och -drivmedel, som av ekonomiska skälinte kan ges slörre omfattning än all den tryggar försörjningen underbegränsade kreisperioder, har enligt ÖEF lill främsta uppgift all medgetidsutrymme för samhällets övergång och omställning till inhemska resurser,exempelvis gengas som drivmedel samt ved och torv som bränslen. Det är därförenligl ÖEF utomordentligt angeläget att vad gäller uppvärmningsområdet meddess långa konverteringstider en lillräcklig beredskapslagring avimportbränslen vid värmeanläggningar anordnas för att medge lid för omställningtill eldning med inhemska bränslen. ÖEF vill därför i överensstämmelse med kommitténsförslag förorda alt denna fråga liksom frågan om möjligheterna atl kunnatillhandahålla elkraft för uppvärmningsändamål under längre kri- Prop.1976/77:74 150 speriodersnarasi ulreds i samverkan mellan berörda myndigheter och organ, ÖEF framhållervidare all i det miljöunderiag som har utnyttjats vid programplaneringen inomdel ekonomiska försvarel inte har ingått exempel på långvariga krislägen medstarkt beskuren import. ÖEF vill därför, inte minsl med lanke påkonverteringsiiden för inhemska bränslen, förorda atl även sådana krislägen börbeakias vid dimensioneringen av det ekonomiska försvarel. VVF finner det myckel beklagligl att OLK inle harutrett frågoma rörande sambandet mellan bestämmelserna i 1975 ochomfattningen av tvångslagringen för värmeverken. Föreningen framhåller atl detär av utomor-denllig vikt för framtida utbyggnader av kraflvärmeverk ochfjärrvärmeverk att samordningen kommer till stånd. 7.5.14.2 Ålgärderför alt öka lagerhållningen av drivmedel inom jordbruket OLK föreslår inle några speciella åtgärder för attöka lagerhållningen av drivmedel inom jordbmket. Däremol ärdei enligt kommitténav stort värde om ytteriigare beredskapslagring, exempelvis i gårdscisternervid jordbmken, kan tillkomma på privat initiativ. LRF framhåller atl den på ett myckel slort antalenheter spridda jord-bmksproduklionen för sin tillförsel av drivmedel ärberoende av atl vägar och transportapparat kan fungera utan störande avbrott.Risken för sådana avbrott är enligt förbundei slor vid krig och krigsfara.Genom ökad gårdslagring av drivmedel kan uthålligheten förbättras hosproducenterna av baslivsmedel vid krig och krigsfara. Med hänsyn till de drygakostnaderna torde nämnvärd ytterligare lagring i gårdscisterner knappast kommatill stånd ulan ekonomisk stimulans i någon form, varför LRF hemsläller atlfrågan om ekonomiskl stöd för här avsedd lagring ytteriigare övervägs. ÖEF och SPf ansluler sig lill OLK:s förslag om altoljelagringsrådel t. v. bibehålls bl. a. med hänsyn lill de tillämpnings- ochtolkningsproblem som kan uppkomma i samband med tillkomsten av det nyaoljelagringsprogrammel. Prop.1976/77:74 151 8.1974 års Försvarsutredning, (SOU 1977:1) Totalförsvaret Riktlinjerför det ekonomiska Försvarets fortsatta utveckling konstaterar efter granskning avdel ekonomiska försvarets programplaner all planeringen i sina huvuddrag hargenomförts mot bakgmnd av den av uiredningen i det försia belänkandetföreslagna inriktningen i slort och framhåller att programplanerna har utgjorten god grund för uiredningens slutliga överväganden och förde förslaglillinriktning av olika program som redovisas i det följande. Försvarsuiredningen bedömer atl de kris- ochangreppsfall som har utnyttjats i del ekonomiska försvarels programplaneringsåsom exempel pä sådana miljöer, i vilka det ekonomiska försvarel i framlidenbör kunna verka - vid sidan av annat underiag - bör kunna utnytyas vidöverväganden rörande det ekonomiska försvarets uthållighet bl. a. i fråga omsådana för försörjningen nödvändiga varor som inte finns eller inte kantillverkas inom landet. Försvarsuiredningen konstaterade i sitt förstabetänkande atl i kravei på uthållighet bör inkluderas den s, k. efterkrislidendvs. den period i elt avspärrningsfall då handelsförbindelserna successiviåterupptas i erforderiig utsträckning. Uiredningen ansåg även all vissförsörjningsförmåga avseende livsmedel, beklädnadsvaror, bränsle föruppvärmning, läkemedel m. m, bör skapas i syfte att säkra befolkningensöverievnad efler elt krig, s. k. efterkrigstid. Försvarsuiredningen anser att det är angeläget allde studier som pågår inom det ekonomiska försvaret rörande behovel avberedskapsåtgärder för efterkris- och efterkrigstid fullföljs och attresultaten härav på lämpligt sätt tas till vara i den fortsatta planeringen. Utredningen framhåller att det inom del ekonomiskaförsvaret erfordras studier, ulredningar och övergripande planering, olikaplanläggningsåigärder, utbildning och informalion men alt vissaeftersläpningar råder, när det gäller personalresurserna vid berördamyndigheier. Uiredningen bedömer alt personella resurser kan behöva tillförasfrämst för atl förslärka studiekapaciteten, aktualisera beredskapsanläggningeninom eftersatta områden och för atl man skall kunna handha de maleriellaresurserna på ett rationelll sätt. Del ekonomiska försvarets uppgifter kanenligl uiredningen väsentligen hänföras till tre olika typer av yllrepåfrestningar, nämligen fredskriser, avspärrning och krig. Med fredskris avses elt läge, då normalfredsstandard inle kan upprätthållas i produktion, sysselsättning, export ochkonsumtion på grund av importborifall av en eller fiera försörjningsvikligavaror ulan all del är krig eller krigsfara i vår nära omvärid. Uiredningenanser alt fredskris i planeringen bör skiljas från sådana knappheissituationer,konkurrenssitua- Prop.1976/77:74 152 tioneroch handelsstrukluromvandlingar som är ständigt återkommande i detinternationella handelsutbytet. Fredskris bör också skiljas från en situationdär kriser och konflikier föranleder medvelna ålgärder, selektivt riktade molSverige med syfte att uppnå politiska fördelar gentemot oss. Ambitionsnivån närdet gäller vår beredskap för att möta fredskriser får enligt uiredningen enspeciell karaklär därigenom att planeringen bör syfta lill atl så långt möjligtupprätthålla normal fredsstandard samt att undvika störningar i viktigasamhällsfunktioner. Våra internationella förpliktelser kan i vissa fall påverkauthållighetskraven. Om vi en fredskris skulle utnyttia resurser, anskaffade föratt möta avspärrningar eller krig, skulle förmågan att uppfylla vårasäkerhetspolitiska mål nedgå. En särskild planering för fredskriser svararsåledes mot både näringspolitiska och säkerhetspolitiska krav. Underavspärrning och krig, då vi helt kan bli hänvisade till den egnaförsörjningsförmågan, bör huvudmålet enligl utredningen vara att tryggaförsörjningen i vidaste bemärkelse med en efter förhållandena anpassadförsörjningssiandard. Planeringen för dessa situationer anses behöva baseras påstora omställningar inom näringslivet samt omfatlande förbrukningsregleringar.Genom en väl avvägd beredskap inom och mellan de olika försörjningsområdenaskall det ekonomiska försvaret kunna säkerställa tillgången på oundgängligennödvändiga förnödenheter och tiänster anser uiredningen. Delekonomiska försvaret skall, fortsätter utredningen, upprätthålla en effektivadministrativ beredskap och skall snabbt kunna genomföra reglering avproduktion, handel och konsumtion. Beträffandeviktigare tendenser i samhällsutvecklingen av betydelse för det ekonomiskaförsvarel framhåller uiredningen alt del ökade utrikeshan-delsberoendei,strukturförändringar inom näringslivet och nedgången i de kommersiellavamlagren kommer all leda till ökad sårbarhet för störningar i utrikeshandelnvid avspärrning och för olika typer av slridshandlingar i samband med krig.