prop · G00355 · 1976-12-31 00:00:00 — Det kan därvid bli aktuelltbåde att rekrytera enstaka mdivider tUl skolomas allmänna kurser och attanordna specialkurser för dessa gmpper. Övergripande syften med all sådanverksamhet bör vara att bidra tUl minoriteternas 1976/77: 55 21 integrationi det svenska samhället och att stimulera det ömsesidiga kulturutbytet mellansvenskama och andra folkgmpper. mening skulle folkhögskolans insatser på det kulturpolitiskaområdet kunna stimuleras på ett betydelsefullt sätt om kulturarbetare på oUkaområden i ökad utsträckning bereddes möjlighet atl undervisa på folkhögskola.Utredningen föreslår därför att folkhögskolan tillförs yrkesverksammakonstnärer inom ord-, bild-, ton- och scenkonstens områden, antingen somanställda eller i annan form. Dessa konstnärer skall ges tUlfälle att underläsårets gång arbeta inom sin konstart som de genom undervisning ochdeltagande i skolsamhällets liv får tillfälle att föra en fortlöpande dialogom de konstnärliga uttryckssätten. SÖ bör avgöra hur fördelningen av yrkesverksammakonstnärer skall ske. Föratt öka möjligheterna att på folkhögskolorna anordna kulturprogram, såväl förskolsamhäUets som för närsamhäUets folk, finner utredningen det önskvärt, attfolldiögskoloma får möjlighet att erhålla arrangemangsbidrag för kulturprogram.Sådana bidrag utgår f. n. i en kvot till folkbildningsorganisationer och i enannan kvot tUl andra organisationer. Utredningen föreslår att folkhögskolornafår möjlighet alt erhålla arrangemangsbidrag ur den kvot som är avsedd förandra organisationer. Utredningenkonstaterar att studieverksamhet för breda medlemsgrupper kringfolkrörelsernas bärande idéer och aktuella situation är en uppgift som av hävdansetts höra folkhögskolan till. Detsamma gäller utbildning och fortbildningav personer som skall verka som förtroendevalda och anställda ifolkrörelsernas olika organisationer, liksom av sådana som skall företrädaväljarna politiskt. Deutbildningsbehov som gör sig gäUande inom folkrörelserna skiftar, både organisationemaemellan och från tid till annan inom en och samma organisation. För att enskolform skall Imnna fyUa dessa behov måste den enUgt utredningens uppfattningha en mycket stor frihet att anpassa sina kurser till uppkommande behov. Enligtgällande bestämmelser skall av undervisningen vid kurser somanordnats i samarbete med en folkbildningsorganisation bestridas av skolanslärare. Utredningen anser det så viktigt att de kurser som anordnas tiUsammansmed organisationerna präglas av folkhögskolans allmänna målsättning att pådenna punkt en begränsning av 1976/77: 55 22 skolornasrätt att välja medarbetare bör bestå. Utredningen föreslår därför alt av undervisningen vid kurser som ordnas tillsammans med organisation ellerinstitution skall bestridas av lärare med minst halvtidstjänstgöring vidfolkhögskola. Möjligheten för en skola att inom ramen för 25-procentregelnutnyttja lärare från annan folkhögskola bör bestå. Utredningenanser det angeläget att också på annat sätt slå vakt om folkhögskolemässighetenhos kurser av detta slag och föreslår därför vidare, alt i planeringen av kurssom en folkhögskola anordnar tiUsammans med organisalion eller institution enlärare med minst halvtidstjänstgöring vid den arrangerande skolan skallmedverka. Denne skall dessutom följa kursen och svara för dess genomförande. Utredningensförslag innebär att samma regler skall gälla för folkbildningsorganisationeroch andra sammanslutningar som en skola samarbetar med. Deskolor som under en följd av år bedriver ett relativt omfattande samarbete meden viss organisation torde ha intresse av att till sig knyta lärare som ikursverksamheten kan representera också organisationen. Detta kan ske på olikasätt, t. ex. genom att företrädare för organisationen anställs som lärareeller genom att lärare vid skolan genomgår organisationens handledamtbUdning.Det torde också vara till godo för samarbetet om lärare under längre ellerkortare tid arbetar med uppgifter inom organisationen. Utredningen anser därföratt tjänstledighet generöst bör beviljas lärare som önskar arbeta inom studieförbund,länsbildningsförbund, facklig organisation, eUer annansammanslutning av folkrörelsekaraktär. Ulredningenhar övervägt frågan om något krav bör ställas på att kurser som enfolldiögskola anordnar tillsammans med en organisation eller institution skallvara öppen för alla. Ett sådant krav skulle innebära en begränsning av denrält för skolorna att själva välja målgmpper, som utredningen uttalat sig för idet föregående. Genomförandet av en kurs av detta slag medför också alltidvissa kostnader för den organisation som står som medarrangör. Det vore enligtutredningens uppfattning orimligt att begära att organisationen i fråga skullesubventionera deltagande i kursen av medlemmar i andra sammanslutningar. Avdessa skäl anser utredningen att något krav av denna innebörd inte bör ställas.Ofta är det önskvärt att förlägga kurser som riktar sig tUl medlemmama i enfolkrörelse utanför en folkhögskolas egna lokaler. En profileradkursverksamhet föratsätter tUlgång tiU lärare som har förankring i denarrangerande organisationens ideologi, och varje folkrörelse har inte tillgångtill egna skolor i aUa landsändar. Många sådana sammanslutningar förfogardäremot över egna kurs- och lägergårdar liksom studielokaler av annat slag påolika håU i landet som väl lämpar sig för det slag av vuxenutbildning somfolkhögskolan bedriver. 1976/77: 55 23 anserdärför att folkhögskolorna skall ha rätl att förlägga verksamhet utanförskolorten. För sådana kurser skall givetvis gälla vad som sagts omfolkhögskolans målsättning och arbetssätt. Densamverkan som äger rum mellan folkhögskolor och studieförbund genom altfolkhögskollärare i sin tjänst får räkna in ledarskap av studiecirklar anserutredningen värdefuU. Den bör fortsätta. Enliglnuvarande bestämmelser kan inle universitetscirkel ingå i folk-högskollärarestjänst. Utredningen finner inte anledning att bibehålla denna begränsning.Lärare som är behörig att leda universitetscirklar bör kunna göra detta även isin tjänst. Sedanår 1970 får rektor och ämneslärare vid statsunderstödd folkhögskola i sintjänst inräkna tjänstgöring vid löntagarorganisationemas statsunderstöddacentrala kursverksamhet. För sådan tjänstgöring skall löntagarorganisationersätta folkhögskolan. Ulredningen anser alt denna bestämmelse även ifortsättningen bör gälla. Utredningen förordar attresurserna för kombinerade tjänster som folkhögskollärare och ämneskonsulentslås samman med skolformens övriga resurser för kontaktverksamhet. För attfolkhögskolan skall kunna fylla sin funktion i förhållande både tillnärsamhället och till folkrörelserna anser utredningen att varje skola bör hatUlgång till sådana resurser. Dessa bör vara så utformade alt den enskildaskolan kan använda dem på det sätt som bäst svarar mot dess aktuella behov. Avden anledningen bör de inte vara bundna till en bestämd befattningshavare. Utredningenföreslår vidare att resurser motsvarande i genomsnitt en tredjedelslärartjänst tillföres varje folkhögskola för kontaktverksamhet i förhållandetill både andra vuxenutbildningsformer och folkrörelsernas olikaorganisationer. Detär önskvärt att närbelägna skolor samråder om hur kontaktresurserna skallanvändas, så att överlappningar undviks och så att behov inom folkrörelser ochvuxenutbildning i området i största möjliga utsträckning blir tillgodosedda. Ensådan samordning kan lämpligen åstadkommas genom att länsbildningsförbundetårligen håller en överläggning med skolorna om deras användning avkontaktresurserna under det kommande läsåret. och studieförbund som har kombinerade tjänster kanbortfaUet av dessa medföra svårigheter. Utredningenanser emellertid att detta uppvägs av de stora fördelar som ligger i att deresurser som här föreslås tillförs bildningsarbetet i alla län och allafolkrörelser. För att underlätta den erforderliga omställningen bör övergångentill det nya systemet genomföras successivt av . Det börankomma på vederbörande myndighet att överväga formerna för denna successivaövergång. 1976/77: 55 24 Utredningenvill så litet som möjligt binda skolornas möjligheter att själva utforma densamverkansorganisation som passar dem bäst men har ändå ansett sig böra läggafram förslag om följande organ, som skall finnas på alla skolor och som sedankan kompletleras på sätt som varje skola finner lämpligt. Påvarje skola skall finnas styrelse, lärarråd och kursråd. Inomde av huvudmannen fastlagda ramarna har styrelsen del yttersta ansvaret förskolan och delegerar då så är lämpligt och möjligt, beslutanderätt tilllärarråd eller andra organ inom skolsamhället. Styrelsenbör noga följa skolans verksamhet och genom personliga besök på skolan bildasig en uppfattning om behov och utvecklingstendenser. Styrelsen börregelbundet sammanträffa med elever och personal. Minsten gång skall styrelsen hålla sammanträde med lärarrådet. Utredningenanser att styrelsen skall ha följande uppgifter: ange riktlinjer för skolansverksamhet avge förslag tiU reglemente,vilket sedan faststäUs av SÖ ansvara för skolans ekonomi besluta vilka elevkategoriersom skall antas och principema för antagning till olika kurser efter hörandeav lärarråd och kursråd besluta huruvida omdömen omelevernas förmåga att bedriva studier skall avges och, om så skaU ske, förvilka kurser fatta beslut om förvisning avelev från skolan efter hörande av lärarråd och kursråd anställa och entledigapersonal. Styrelsen,som väljs av huvudmannen, skall bestå av minst fem ledamöter. Härutöver skallstuderande, lärare och övrig personal representeras i styrelsen.Personalrepresentantemas befogenheter förutsätts avgöras genom övergripandelagstiftning. Utredningen förutsätter vidare att de studerande får sammabefogenheter som personalrepresentanterna. Nugällande förordning anger att "rektor skall vara ledamot av styrelsen ochtillika dess sekreterare". Det är utredningens uppfattning att rektor somtjänsteman inte bör vara ledamot av styrelsen ulan endast vara föredragande ochsekreterare. Iett system där kursutbudet kommer att bli aUtmer varierat och kurserna underett läsår aUt fler, är det enligt utredningens mening viktigt att det finns engmpp på skolan som kan överblicka skolans hela verk- 1976/77: 55 25 samhet.Utredningen anser att lärarrådet utgör en lämplig planerande och samordnandegrupp såväl för verksamheten på som för arbetet under löpandearbetsår. Den förändrade kurssitualionen, som medför allt fler uppgifter förlärarna, ställer också krav på samråd och arbetsfördelning. Rektorsarbetsbörda har ökat väsentligt då kursernas anlal har ökal. ellerarbetsgrupper initierade av lärarrådet bör kunna överta en del av den planeringsom tidigare utförts av rektor. Dettaför hela skolan övergripande organ för planering och verkställighet kan hamånga uppgifter. Utredningen ger följande exempel. den långsiktiga pedagogiskaplaneringen: kurstyper, kurser och ämnesplaner för kommande verksamhetsår fördelning av lärarnasarbetsuppgifter som kursledarskap, undervisningsskyldighet, administrativauppgifter, sociala uppgifter och handledarskap för lärarkandidater omdömesgivning i den ordningstyrelsen fastställt ekonomisk planering inom de avstyrelsen angivna ramarna informaiion och kontakt såvälmed grupper inom skolan som med samarbetande studiearrangörer initiativ till samarbetsorganför kortare kurser och representation i dessa behandling av frågor somstyrelsen och andra organ hänvisar. Lärarrådetbestår av rektor, lärare och internatföreståndare. För att också andrakunskaper och erfarenheter än dem lärarna representerar skall kommaverksamheten till godo bör representanter för övrig personal och elever ingå ilärarrådet. Avskolans reglemente framgår lärarrådets sammansättning, medlemmarnas rösträttoch deras rättighet och skyldighet att närvara vid olika typer av sammanträden,t.ex. Avreglementet framgår också vilka som skall avge omdömen och vilka som eventuelltytterligare skall närvara vid omdömessammanlrä-dena. fastställersjälv sin arbetsordning. Föratt varje skolas intressen skall kunna tillvaratas och varje lärarråd kunnautforma sin arbetssituation, anser utredningen denna ordning vara att föredraframför en stadgebindning av lärarrådels sammansättning och arbele. Detkursråd som utredningen föreslår är tänkt att vara en ledningsgrupp för denverksamhet som pågår i samband med de långa kurserna. Det skall tillförsäkrastuderande och anställda inflytande såväl på undervisningens form och innehållsom på icke-schemalagd verksamhet. Det skall kunna sammankaUas snabbt och varierasina arbetsinsatser efter behov. 1976/77: 55 26 Kursrådetsbefogenheter framgår av skolans reglemente. Till kursrådet väljer eleverna,lärarna och övrig personal sina representanter. ' Vidare skall rektor varaledamot. Styrelsen kan vara representerad om den så önskar. Eleverna väljerminst lika många representanter som personalgrupperna tillsammans. För att blivalbar till rådet skall elev delta i kurs . Samtliga kurserav minst 15 veckors längd skall vara representerade. Rådet väljer inom sigordförande. mening måste kravet på medinflytande på kursinnehåll, metoder ochstudiematerial även gälla deltagare på kurser kortare än 15 veckor.Utredningen anser sig inte böra rekommendera någon speciell samrådsmodell utanutgår från, att varje skola efter sina behov och förutsättningar lösersamverkansfrågor även för denna verksamhet. uppfattning skall en folkhögskola ha rätt att förlägga verksamhetutanför skolorten. Det måste emellertid skapas garantier för alt denna del avverksamheten har god kontakt med huvudskolan och att systemet inte på någotsätt får karaktären av enbart statsbidragsförmedling till kursverksamhet påannan ort. I kurser som anordnas i samarbete med studieförbund eUer annanorganisation eller institution skall alltid, således även vid förläggningutanför skolorten, en lärare med minst halvtidstjänstgöring vid folkhögskolanmedverka i planeringen, följa kursen och svara för dess genomförande. Vidsådana kurser skall av undervisningen bestridas av lärare med minsthalvtidstjänstgöring vid folkhögskolan. Fråganom ersättning för resor och traktamente för lärare som medverkar i kurserutanför skolorten bör lösas lokalt. Utredningen anser att det är rimligt attmedarrangören ersätter kostnader av detta slag. Externalkursernavänder sig till personer som av olika orsaker inte kan komma tillfolkhögskolornas internat. De har familj, ekonomiska åtaganden och kanske ocksåföreningsuppdrag i den tätort där de bor. Enligt utredningens uppfattning harexternaten en stor uppgift att fylla, då de vänder sig tillstudieovana personer och ger möjlighet till mjukstart för fortsatta studier.Det är viktigt alt man inom denna form av folkhögskoleverksamhet, likaväl sominom internaten, eftersträvar att öka förmågan till såväl social som kulturellinlevelse och insats. Den sociala kommunikationen måste fungera både i undervisningenoch . Det är självklart att de studerande som så önskar bör beredasmöjlighet att gå på moderskola med internat, eftersom den totala skolmiljön,med slöd av ett internat, kan innebära stora fördelar. Utredningenunderstryker, att externaten skall vara ett direkt ut- 1976/77: 55 27 flödeav moderskolan och således utgöra en del av folkhögskolans verksamhet.Extematverksamheten skall vara en rörlig resurs. På platser där det finns behovav folkhögskoleverksamhet skaU sådana kunna upprättas och finnas under den tidsom erfordras. Det skall vara möjligt att flytta eUer lägga nerexternatverksamheten allt eftersom förhållandena ändras. Blir ett externatalltför fast etablerat på en ort kan det medföra svårigheter att omorganiseraverksamheten om så skulle erfordras. I linje med att externaten skall vara endel av moderskolans verksamhet är det önskvärt, att de lärare som tjänstgör påexternaten också skall ha någon undervisning på moderskolan. Vidare anserutredningen att moderskolan skall kunna delegera frågor som rör kursplanering,kursinnehåll och rekrytering och även ge externaten egna ekonomiska ramar somstår i relation till elevantal och behov. Kursföreståndare bör få en rimlig delav folkhögskolans administrativa resurser. Närdet gäller dispositionen av de bidrag som en skola får för externatverksamhetenär det enligt utredningens mening inte rimligt att moderskolan skall kunnasubventionera sina internat raed dessa medel, vilket förekommit i enstakafall. Utredningenanser att filialfolkhögskolorna numera har spelat ut sin roll. mening bör de nu existerande filialfolkhögskolorna upphöra somadministrativa enheter och antingen få ställning som kurser förlagda till annanort eller som självständiga folkhögskolor. Frågan om upprättande av ensjälvständig folkhögskola utreds av SÖ, som lämnar förslag därom tillregeruigen. beslutar i frågan. Ensärställning bland filialskolorna intar Västanvik i , filial tillFornby. Utredningen föreslår att vad som ovan sagts om att filialskolornaskall upphöra som administrativa enheter också bör gälla Västanvik. Utredningenföreslår att folkhögskolorna skall ha rält att förlägga studier utomlands,antingen i form av fristående kurser eller inom ramen för en längrefolkhögskolekurs. De fristående kurserna kan antingen helt och hållet varaförlagda utomlands eUer ha förberedelse-och/eller uppföljningsarbete förlagttill folkhögskolan. Där studierna utomlands bedrivs inom ramen för en längrefolkhögskolekurs utgör de en integrerad del i hela kursens arbete och de olikamomenten skall vara noga planerade i anslutning till de problemområden somkursen arbetar med. För statsbidrag till den utlandsförlagda kursverksamheteneller studieperioden utomlands skall krävas att SÖ har godkänt dess uppläggningoch omfattning. Utredningenvill vidare göra , att utöver vad som skulle ha utgått i bidrag omkurserna varit förlagda i , kan inte några särskilda statsbidragpåräknas, annat än vad som eventuellt kan bli resultatet avstudiereseutredningens förslag. Utredningenser de väl planerade studierna utomlands som en särskilt 1976/77: 55 28 finmöjUghet att ge de handikappade elevema internationella utblickar och intryckav mUjöer utanför våra gränser. Enligt utredningens mening är det angelägetatt alla elever i den aktuella gmppen om möjligt bereds tiUfälle att delta istudier utomlands. Det är också viktigt att skolorna i förväg informerardeltagarna i en leurs om att utlandsresa ingår och vilka kostnader som kan bliaktuella för denna resa. Idirektiven uppdrogs åt utredningen att utvärdera de hittUls inom folkhögskolansärskilt gjorda insatserna för handikappade studerande. Utredningen påpekar attnär frågan om handikappade elever på folkhögskolor behandlas i ett särskiltkapitel beror det på, att det behövs speciella insatser för att dessa eleverskaU kunna bedriva studier och inte på att målsättningen för denna verksamhetär en annan än för verksamheten i övrigt. Det är angeläget att folkhögskolan isin studieverksamhet utnyttjar kursdeltagarnas erfarenheter. Därför är det enfördel att elever med handikapp ingår i kurserna, så att den samladelivserfarenheten blir så vid som möjligt. Utredningenger en tämligen utförlig redogörelse för folkhögskolornas handikappverksamhetoch för de ekonomiska resurser som f. n. står till förfogande. a. att 1 270 elever med olika slag av handikapp, fysiska, psyldska ochsociala, deltog i vinterkurser och långa ämneskurser under /74. Derepresenterade och utgjorde av det totala elevantalet viddenna vinterkurs. DärtUl kommer deltagare i kortare ämneskurser. Antaleteleweckor utgjorde totalt drygt 48 000 under detta verksamhetsår. Vidarelämnas också en översikt över de kurser som ett trettiotal folkhögskolor under1970-talet organiserat för patienter på psykiatriska kliniker, intagna påkriminalvårdsanstaller och patienter på nykterhets-vårdsanstalter. överväganden konstaterar utredningen, alt utvecklingen visar attfolkhögskoloma är beredda att göra en positiv insats för att ge handikappadeett utbUdningsaltemativ, som för individen innebär många fördelar genomskolformens speciella inriktning och dess internat-karaktär. En förutsättningför att den handikappade skaU få behållning av sin folkhögskolevistelse är attskolan kan erbjuda en balanserad skolmiljö. Det bör därför vara en målsättningalt undvika att alltför många handikappade samlas på vissa skolor. uppfattning bör en skola inte ta emot fler handikappade elever änatt var och en av dem har en reell chans att inlemmas i skolsamhället. Man börvidare eftersträva att inte få för många elever med samma typ av handikapp.Viktigt är också att dessa elever så långt som möjligt integreras i de vanligakurserna och inte bildar särskilda grupper. 1976/77: 55 29 måsteomsorgsfullt förbereda antagningen av elever. I fråga om skolor som har ettstörre antal handikappade elever än genomsnittet anser utredningen, att enförändring bör eftersträvas men att den måste ske inte omöjUggör för handikappade att gå på folkhögskola. Utredningenvill understryka vad som också framhåUits från handikapporganisationerna, attfolkhögskolorna i ökad utsträckning måste förutsättas bli utrustade medvälplanerade byggnader och ändamålsenliga tekniska hjälpmedel. Såväl i sambandmed ombyggnad som vid nybyggnad bör sådana frågor lösas. Utöverde ovan nämnda fasta resursema på varje skola anser utredningen att del måslefinnas rörhga resurser avsedda för mer krävande insatser för enskildakursdeltagare. Det gäller t. ex. extra lärartimmar utöver den timtilldelningsom den reguljära undervisningen förfogar över. Vidare finns behov av personligassistans och individuella pedagogiska hjälpmedel för olika typer avhandikapp. Utredningen påpekar behovet av syo-funktionärer, som bl. a. nogaskall följa handikappade elever för att kunna stödja dem vid val av vidarestudier eller arbete och förmedla kontakt med arbetsförmedling eller socialamyndigheter. Förhandikappade elever på folkhögskolor är det enligt utredningens mening viktigtatt en folkhögskolekurs kan följas upp av studieaktiviteter av oUka slag efterkursvistelsen. Återgång tUl sysslolöshet och isolering efter en kurs som gettstimulans och nya impulser kan medföra, att utvecklingen avstannar eller gårtillbaka. Ett nära samarbete mellan folkhögskolan och studiecirkelverksamhelenbör göra det möjligt för eleverna att delta i studiecirklar av varierande slagnär de återvänder till hemorten. Denpersonliga hjälpen i form av studieassistans och vårdartjänst somrörelsehindrade elever behöver för att kunna studera på folkhögskola har vidnågra skolor samordnats med positivt resultat. Enligt utredningens uppfattningär en sådan samordning av värde och bör genomföras vid varje skola där eleverhar både personlig assistans och vårdartjänst. Det bör enligt utredningensmening vara skolans uppgift att organisera denna hjälp på det meständamålsenliga sättet och avgöra om vårdartjänst skall tiUhandahållas isamarbete med kommunen. Utredningen föreslår alt folkhögskoloma själva svararför att vårdartjänst tillhandahålls de elever som behöver sådan omvårdnad, ochatt skoloma begär medel till vårdartjänsten direkt från Styrelsen för vårdartjänst. uppfattning är bristande förmåga att läsa svenska språket och attuttrycka sig i tal och skrift ett allvarUgt handikapp. När utredningen därför idet följande föreslår extra resurser för handikappverksamheten vid folkhögskoloma,har även språkligt handikappade tagits med i den verksamhet för vUken extrastödföreslås. 1976/77: 55 30 Denkursverksamhet som folkhögskolorna bedriver i samarbete med olika institutioneroch vårdhem anser utredningen vara av slor betydelse. Att folkhögskolan haralldeles speciella möjligheter att anpassa metoder, kursplaner ochundervisningens nivå efter deltagarnas fömtsättningar, ger utgångspunkter förden flexibilitet som verksamheten av naturliga skäl kräver. Ulredningen anseratt det är viktigt alt regelbundet samråd mellan folkhögskolan ochinstitutionen äger rum för alt diskutera målsättningen, dra upp riktiinjer förverksamheten och fastställa principema för rekryteringen till kursema.