prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Frågan ora den fraratida organisationen avfortbildningsavdelningarna har uppraärksaramats av den centralaorganisationskommittén för högskolereformen (H 75) i dess yttrande över deregionala organisa-tionskoraraittéernas förslag ora lokal och regionalhögskoleorganisation, I yttrandet anförs alt de nuvarandefortbildningsavdelningarna vid de sex större lärarhögskolorna administrativtbör vara knutna till berörda statliga högskoleenheter, SÖ förutsätts dock äveni fortsättningen ha det sakliga ansvaret för lärarfortbildningen som i sinhelhel finansieras från anslaget Lärares fortbildning m, ra. Frågan ora fortbUdningsavdelningarnasverkstUlhörighet har berörts av vissa remissinstanser i saraband medremissbehandlingen av H 75:s förslag till högskolelag, SÖ understryker därvidnödvändigheten av att de medel och den organisation man förfogat överhelt och odelat disponeras av SÖ, som ansvarar för skolpersonalens utbUdning,SÖ anser vidare, att en lösning är att tekniskt-administrativl anknytafortbildningsavdelningarna till länsskolnämnderna. Flertalet remissinstanserpå högskoleområdet däribland lärarhögskolorna i och för bl, a. högskoleregion liksom lärarhögskolani finner att de tidigare skälen för en samordning av resurserna förgrundutbildning och fortbildning är giltiga särat förespråkar attfortbildningsavdelningarna knyts till högskolan på föreslaget sätt.Lärarhögskolan i finner att gmnd-utbildning, fortbildning ochforsknings- och utvecklingsverksamhet raåste vara nära samordnade.Lärarhögskolan anser inte att fortbildningens enda och primära uppgift är attförmedla producerande yrkeskunskaper. Viktigare anser högskolanfortbildningens uppgift vara att initiera och stödja en utvecklingsprocess hosmedlemmarna i den enskilda skolenheten. förordar enkoncentration av tillgängliga utvecklingsresurser till sex regionalautvecklingscentra. i finner den mest praktiska lösningenför fortbildningsavdelningarna vara att upprätta friståendefortbildningsinstitut. Tanken att anknyta fortbildningsavdelningarna till resp.länsskolnämnd avvisas. Fortbildningens framtida organisation i anledningav högskolereformen har tidigare tagits upp av bl, a, länsskolnämndutredningeni dess betänkande (SOU 1973: 48) Skolans regionala ledning samt SÖ:s arbetsgmppför utredningen av raål, innehåll och organisation av fortbildningen (SMIOF), Slutligen har frågan ora fortbUdningsavdelningarnasverkstiUhörighet direkt berörts av SÖ i anslagsframställning för budgetåret1977/78, vari 1976/77:100 BUaga12 UtbUdnuigsdepartementet 254 angesatt ansvaret för fortbildningen helt och odelat måste ankomma på SÖ, vilketförutsätter att fortbildningsavdelningarna frigörs från högskoleorganisationenoch överförs till SÖ:s mer eller mindre direkta ledning. Föregen del vill jag anföra följande. Den avgörande utgångspunkten för diskussionen orafortbildningens framtida organisation, orafattning och inriktning måste varadess innehåll och de raålgmpper den riktar sig tiU. harresurser byggts upp inom skolväsendel för att tillgodose skolans behov av fortbildning.En stor del av dessa resurser har bundits till de nuvarande lärarhögskolornasfortbildningsavdelningar. Fortbildningsavdelningarna spelar genom sinavittförgrenade verksamheter en viktig roll i skolans fortbildningsorganisation.Till grund för fortbildningsarbetet ligger i sin tur den inventering avfortbildningsbehovet som regelbundet görs av länsskolnämndernasfortbildningskonsulenter. Vad som tidigare kunde karakteriseras somlärarutveckling, personalutveckling och elevraedverkan bör ses som helaskolans utveckUng. I konsekvens härraed bör de till skolan direkt ellerindirekt knutna resurserna inte ses sora speciella resurser för exempelvisfortbUdning, lärarutbildning eller forskning utan snarare sora resurser förskolutveckling i allmänhet. Ett sådant synsätt medför dels altgrundutbildning-forskning-fortbildning innehållsmässigt förs närmare varandra,dels att skolutvecklingen får en ökad kontinuitet. Man bör därför enligt minmening stödja en ulveckling sora går ut på att skapa ett växelspel mellan deolika leden skola, lärarutbildning och forskning. Detta bör kunna ske inomramen för fortbUdningsavdelningarna. Genom att ge fortbildningsavdelningarna en relativtfri stäUning och se dem sora en utvecklingsresurs för skolan får man ökademöjligheter att låta skolans egna problem bilda utgångspunkt för såvälfortbildning som forskning, FortbUdningsavdelningarna bör i sin verksamhetkunna fungera dels som initiativtagare lill, dels som förmedlare av forskningoch utvecklingsarbete. En utveckling i denna riktning kräver att fortbildningsavdelningarnafår en nära anknytning tUl skolan, Länsskolnämndernas fortbildnuigskonsulenter utförett betydelsefullt arbete med att inventera skolans fortbildningsbehov. Dettaarbete ligger ofta till grund för fortbildningsavdelningamas fortsattautvecklingsarbete. Man bör därför sträva efter att närma länsskolnämndernasoch fortbildningsavdelningamas resurser till varandra. Fortbildningsavdelningarna bör t, v, formelltanknytas lill resp, länsskolnämnd, innebärande framför allt att personalen vidavdelningarna skall vara anställd vid näranden. Vad gäller verksamheten böravdelningarna slå direkt under SÖ:s ledning, I fråga om verksarahetens inriktningbör avdelningarna således inte stå under berörda näranders Prop.1976/77:100 Bilaga 12 255 överinseende.Härigenom kommer inte vissa nämnder att inta någon särställning ilänsskolnämndsorganisationen. Den nya organisationen bör införas den 1 juli1977, Under detta anslag beräknar jag medel även förvissa kostnader i saraband med fortbildning av lärarutbildare. I detta avseendebör SÖ och UHÄ samråda. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna vad jag har anfört omorganisationen av fortbildningsavdelningarna, 2. tiU Fortbildning m. in. /78 anvisa ett reservationsanslag av . Bidrag tillstudie- och yrkesorientering m. m. 1975/76 Utgift 1976/77Anslag 1977/78 Förslag 37 318 079 51 160 000 61674 000 Ur anslaget ulgår statsbidrag till kostnader förstudie- och yrkesorientering (syo) i årskurserna 69 i samt i gyranasieskolanenligt kungörelsen (1974: 390) om statsbidrag till kostnader för studie- ochyrkesorientering i och gyranasieskolan. Ur anslaget utgår även högst . för vissuppsökande verksarahet för att nå elevgmpper, som avbryter sina studier igrundskolan eller gymnasieskolan och har svårigheter att erhålla anställning. Beräknad ändring 1977/78 + 2 739 000 + 2 739 000 + 1 398 000 + 1 398 000 för elever i högre specialkurser + 1 514 000 + 4 123 000 + 5 623 000 (+ 1470 000)' + 10 287 000 + 10 514 000 1, Statsbidrag för syo i ochgyranasieskolan utgår tUl varje koraraun eller landstingskoraraun i förra avgmndbelopp, vilkas antal står i relation till antalet elever, I resp, koramunsbidragsunderlag 1976/77:100 Bilaga 12 256 fåräven (prop, 1975/76:39, UbU 1975/76:30, rskr 1975/76:367) inräknas elever iriksinternatskola samt studerande vid statens "skolor för vuxna. /77 utgör grundbeloppet , Löneomräkningen på detantal grundbelopp som har tiUdelats för /77 uppgår till , 2, () beräknar för budgetåret1977/78 ett behov av ca 618 grundbelopp, en ökning med 15 från innevarande budgetår ( + . För uppföljande syo utgår under innevarandebudgetår ca 23 grundbelopp. Löneomräkningen uppgår till , 4, /75 har försöksverksamhetenmed uppföl jande syo successivi byggts ut, SÖ anser att denna verksamhet bör ora fatta saratiiga korarauner fr, o, ra, /78 (kr,), SÖ anser att elever i högre specialkurs inoragyranasieskolan bör inräknas i underlaget för statsbidrag till syo på samma sätt som elever i övriga studievägar i gymnasieskolan. Kostnaderna raotsvarar ca 6 grundbelopp (+513 000 kr,), 6, Särskilda insatser inora syo krävs enligt SÖ förinvandrarelever i och gyranasieskolan. Invandrarelev i årskurs 69 samt i gymnasieskolan bör därför räknas 1,5 gånger vid rekvisition av statsbidrag för syo. Merkostnaden motsvarar ca 18 grundbelopp ( + . I prop, 1975/76: 39 ora skolans ime arbete m,ra. föreslås att lo kala planeringsråd inrättas för samverkan mellan skola och arbetsliv. Enligt SÖ bör bidraget till rådets verksarahet beräknas i analogi med statsbidrag lill syo och relateras till koramunens totala antal grundbelopp för syo. Bidraget bör avse såväl lönekostnader som övriga kostnader i samband med planeringsrådets verksamhet. Vidare bör bidraget enligl SÖ följa den jämkning av grundbelopp till syo som följer av kungörel sen (1974: 390) om statsbidrag till kostnader för studie- och yrkesoriente ring i och gymnasieskolan. Verksamhetsbidraget föreslås utgöra av kommunens totala antal grundbelopp, dock högsl 2 grundbelopp per komraun. Medelsbehovet beräknas till ca 49 grund belopp (kr,). Med skrivelse har SÖ inkommitmed förslag orn samverkan skolaarbetsliv. Med särskild skrivelse har SÖöverlämnat skrivelser frän i (LO), () och Centralorganisationen /SR, i vilka framförtsatt kostnaderna för fackliga representanters medverkan i skolans arbete medatt förbereda eleverna för arbetslivet helt bör falla på skolväsendet, EnUgtSÖ:s beräkningar uppgår dessa kostnader för /78 tiU ca 4 milj,kr. har inkommit raed hem- Prop.1976/77:100 Bilaga 12 257 ställanatt skol- och arbetsmarknadsrayndigheter åläggs att hålla kontinuerlig kontaktmed de elever sora slutar skolan före genoraförd grundutbildning. LO och TCO har inkommit raed skrivelse med förslagora ersättning m. m. till deltagare från de fackliga organisationerna i delokala och regionala planeringsråden. Vidare föreslås att särskilda medelutgår för nämnda organisationers utbUdning av ledamöterna i planeringsråden. Under anslaget Länsskolnäranderna har SÖföreslagit raedel till regionala planeringsråd för samverkan mellan skola ocharbetsliv (+1470 000 kr,). Jag vin inledningsvis erinra om riksdagensuttalande (UbU 1971: 21, rskr 1971: 214) att den nya organisationen för studie-och yrkesorientering (syo) får karaktären av försöksverksamhet. Enkontinuerlig uppföljning av verksamheten pågår. () har iskrivelse redovisat de hittiUsvarande erfarenheterna avden nya organisationen, SÖ avser att återkomma raed ytterligare lägesrapporter,vilka tillsaramans med remissinstansernas synpunkter kommer att läggas tillgrund för SÖ:s utvecklingsarbete på området. Jag har inget alt erinra raot SÖ:s beräkningar närdet gäller grundbelopp för syo i och gyranasieskolan (1,2). Den uppföljande syo-verksamhet sora /75 bedrivs i ett successivt ökat antal korarauner bör nuenligt rain mening utökas till att omfatta samtiiga kommuner i landet (3,4). I enlighet med beslut (prop. 1975/76:39, UbU 1975/76: 30, rskr 1975/76: 367) om skolans inre arbete m. m. bör lokalaplaneringsråd inrättas för att systematisera kontakterna raellan skola ocharbetsliv. Enövergripande uppgift för de lokala planeringsråden är att medverka till ettnärmande raellan skolan, arbetslivets företrädare och arbetsförmedlingen.Rådet skaU vara rådgivande organ till skolstyrelsen i frågor om utbildningensanknytning till arbetslivet och skall följa yrkesutbildningen inom den egnakommunen. Vidare bör rådet bl. a, följa och ge råd i fråga om undervisningenora arbetsmiljöfrågor och i arbetslivs-orientering. Det bör samordnakontakterna mellan skola och arbetsliv inom kommunen bl, a, vad gällerplanering, genomförande och uppföljning av studiedagar, studiebesök, periodermed praktisk yrkesorientering ra. Samraansättningen av rådet bör kunna anpassas efterlokala behov och förhållanden. Rådets ledamöter bör utses av skolstyrelsenefter förslag från bl, a. arbetsgivare- och arbetstagarorganisationer ikomraunen, sora skall delta med lika antal ledamöter, I rådet skall vidare ingårepresentanter för skola och arbetsförmedling. Vadjag här har anfört om de lokala planeringsråden kräver att be- 17 1976/77.1 saml. 1976/77:100 BUaga12 UtbUdningsdepartementet 258 stämmelserhärom intas i skollagen (1962: 319), Inom UtbUdningsdepartementet harupprättats förslag till lag om ändring i skollagen. Förslaget bör fogas tilldetta protokoll som bilaga 12,1, I likhet med SÖ anser jag att inrättandet avplaneringsråd motiverar en uppräkning av bidragen till kommunerna för dennaverksamhet. Det bör ankomma på kommunerna att bestämma om användningen av verksamhetsbidraget(7), Beträffande bidrag tiU de fackliga organisationernas utbildning avledamöter i planeringsråden kommer chefen för attunder anslaget Bidrag till löntagarorganisationernas centrala kursverksamhetberäkna medel härför (7), Det förslag som SÖ framfört under anslagetLänsskolnäranderna om bidrag till regionala planeringsråd för samverkan raellanskola och arbetsliv har enUgt rain mening, i likhei raed de lokalaplaneringsråden, nära anknytning tiU syo och medel bör beräknas underförevarande anslag. Jag finner det angeläget att i första hand underlätta denregionala samordningen av kontaktema mellan skolan och arbetslivet i storstadsorarådenaoch har därför beräknat 1,5 grundbelopp för vardera Malraö-ochGöteborgsregionen särat 3 grundbelopp för (8),Försöksverksamheten bör handhas av resp, länsskolnämnd i regionen. Privatskolor, för vilka privatskolförordningen(1967: 270) gäller, saknar f. n, möjUgheter till statsbidrag försyo-verksamhet. Kommun, där sådan privatskola är belägen, bör efter samråd medprivatskolan få inräkna privatskolans elever i bidragsunderlaget för syo påsamma sätt som sker beträffande riksinternatskolornas elever (prop, 1974: 1bil, 10 s, 180, UbU 1974: 8, rskr 1974: 92 och prop, 1975/76: 39 s, 338, UbU1975/76: 30, rskr 1975/76: 367), Utöver vad jag i det föregående har anfört är jaginte beredd att förorda någon ytterligare utvidgning av syo (5,6), Med hänvisning till sammanställningen hemställerjag att regeringen föreslår att 1. antaga förslaget till lag omändring i skollagen (1962: 319), 2. godkänna de grunder för statsbidragför studie- och yrkesorientering vid vissa privatskolor som jag har förordat, 3. till Bidrag till studie- ochyrkesorientering m. tn. för /78 anvisa ett förslagsanslag av . Mångfaldigande av litterära och konstnärliga verk inom utbildningsväsendet 1975/76Utgift 912 369 1976/77Anslag 920 000 1977/78Förslag 1325 000 Prop.1976/77:100 Bilaga 12 259 Mellan staten och vissa organisationer har den 23juni 1976 träffats ett avtal ora skolornas grafiska och fotografiskaraångfaldigande (prop. 1976/77: 25, UbU 1976/77: 9, rskr 1976/77: 73). , sora gäller fr. o, m, har lärare vid bl, a.grundskolor, gyranasie-skolor och lärarutbildningsanstalter rätt att i viss utsträckningfotokopiera eller på annat sätt mångfaldiga litterära eller konstnärliga verksamt fotografier. I ersättning härför betalar staten till företrädare förberörda upphovsraän m. fl. i regel per kopierad sida. Bestämmelser omden redovisning som skall ligga tUl grund för beräkningen av ersättningsbeloppetsstorlek återfinns i 12 § i nämnda avtal mellan staten och vissa organisationer.Ersättningen utbetalas till en av organisationema upprättad stiftelse, Bonus. () beräknar grafiskt ochfotografiskt mångfaldigande oförändrat antal i förhållande till 1976/77 iavvaktan på ny kopieringsundersökning som beräknas äga rum första halvåret1977. Mot bakgrund av avtalsöverenskomraelsen ora nytt pris per kopia beräknarSÖ ökningen till . SÖ har dessutora under anslaget beräknat raedelför inforraation enligt 20 § i näranda avtal ( + ). EnUgt dennaåtar sig staten att i samarbete med organisationema i erforderlig utsträckninginformera berörda länsskolnämnder, skolstyrelser, skolor och lärare ora dettaavtal, samt ora berörda delar av lagen ora upphovsrätt och fotografilagen. Jagberäknar anslaget tUl . Jaghemställer att regeringen föreslår . att till Mångfaldigande av litterära ochkonstnärliga verk inom utbildningsväsendet för /78 anvisa ettförslagsanslag av . Särskilda åtgärder på skolområdet 1975/76Utgift 38 982 747 Reservation 214 000 1976/77Anslag 50 000 000 1977/78 Förslag 59 000 000 Genom beslut har regeringenmeddelat närmare bestäramelser om anslagets användning. Bestämraelsema innebäri korthet följande. Medlen ställs till förfogande förförstärkning av insatsema på de oraråden inora skolan där olika problera görsig gällande. I första hand bör dessa raedel användas för ålgär- 1976/77:100 Bilaga 12 UtbUdningsdepartementet 260 derinom och därvid främst på högstadiet, I undantagsfaU skall bidragäven kunna utgå för insatser på det gyranasiala stadiet, I geografiskthänseende skall bidrag främst utgå för insatser i storstadskomraunema. Ävenandra korarauner t. ex, sådana med betydande invandrargrupper skallemeUertid kunna tilldelas bidrag. Bidrag skall kunna utgå dels för personellförstärkning vid undervisningen, dels till förstärkningsanordningar förelevvård och fritidsverksamhet. Statsbidrag till personell förstärkning vidundervisningen utgår med belopp, som för varje undervisningstimrae raotsvarar115 % av CT 11. Statsbidrag till förstärkningsanordningar för elevvård och fritidsverksamhetutgår av de verkliga kostnaderna för denna verksarahet. Med hänvisning till dels att huvuddelen av förslagenom reformering av skolans inre arbete beräknas träda i kraft fr, o, /79, dels de värdefulla erfarenheter som framkommit vid användningenav de raedel som avsatts för särskilda åtgärder på skolområdet, föreslårskolöverstyrelsen att 60 milj, kr. anvisas för /78, Jag vill försl erinra om vad jag i del föregåendeanfört vid rain an-raälan av vissa geraensarama frågor inom skolväsendet. Erfarenheternaav nu pågående verksamhet i vissa kommuner med mindre undervisningsgrupper medhjälp av medel från bl, a, detta anslag är alltigenom positiva. Enligt minraening bör därför inför nästa budgetår ytterligare medel anslås för sådanaåtgärder. Större delen av dessa medel bör gå till komrauner med högaklassraedeltal för att förbättra undervisningssituationen t, ex, genora attminska undervisningsgruppernas storlek eller på annat sätt öka lärartätheten. Jagberäknar anslaget till 59 railj, kr, under nästa budgetår. Det ankoraraer påregeringen atl utfärda närraare beslämmelser om medlens användning. JagherastäUer att regeringen föreslår att tiU Särskilda åtgärder på skolområdet /78 anvisa ett reservationsanslag av . 1976/77:100 Bilaga 12 UtbUdningsdepartementet 261 Det obligatoriska skolväsendet m. m. Bidrag till driften av grundskolor m. m. 1975/76Utgift 5 514 441 053 1976/77 Anslag 6 334 400 000 1977/78 Förslag 6 850 000 000 Enligt förordningen (1958: 665) om statsbidrag tiUdriftkostnader för det allmänna skolväsendet (oratryckt : 356,ändrad senast 1976:322) utgår aUraänt driftbidrag till koramunernas kostnaderför . I förordningen regleras också statsbidragen tUl kostnadernaför avlöning av skoldirektör och biträdande skoldirektör. Bidragsunderlaget för de allmänna driftbidragen ochför statsbidraget till kosinaderna för avlöning av skoldirektör och biträdandeskoldirektör beräknas enligt vissa schematiska regler och utgörs i huvudsak avårslönebeloppen för tjänster som inrättats i föreskriven ordning. Det allmännadriftbidraget för griindskolan raotsvarar bidragsunderlaget efter avdrag av enmindre kommunandel. Statsbidrag för avlöning av skoldirektör utgår raed 79%.av bidragsunderlaget. Urförevarande anslag bestrids i första hand kostnaderna för driften avgrundskolan och praktisk läramtbildning vid raed. undantag förvissa IjänstgöringstUlägg, Vidare ersätts kostnaderna för avlöning avskoldirektör ur detta anslag. Anslaget belastas vidare med vissa kostnader förreseersättningar m. ra. särat raed kostnader för statsbidrag till delsavgifter till försäkring för tilläggspension (ATP), dels socialförsäkringsavgifttill sjukförsäkringen och folkpensioneringen, dels allmän arbetsgivaravgift.Slutligen utgår ur anslaget bidrag till vissa enskilda skolor. Totala antalet elever i uppgick läsåret1975/76 till 1 022 344. /77 beräknas antalet elever till ca 1 026000 och /78 till ca 1030 000. () har därvidräknat med en årlig nettoimmigration av 10 000 personer fr. o, ra, år1976. Den genorasnittliga klasstorleken i gmndskolan harvaril betydligt lägre än vad skolberedningen räknade med, vilket medfört ökatbehov av lokaler och lärare, SÖ har med anledning härav (senast iaprU 1975) utfärdat anvisningar om elevernas fördelning på klasser igrundskolan. De vidtagna åtgärderna har lett tUl attskolberedningens riktvärden för klassraedeltal i huvudsak kunnat uppnås.Alltjämt gäller dock att 1976/77:100 Bilaga 12 262 defaktiska medeltalen ligger under skolberedningens beräkningar. För lågstadiet var /76 den genomsnittiiga klasstorleken 21, för mellanstadiet 24 och för högstadiet 27 elever. Delningstalen för de olika stadierna är resp, 25, 30 och 30 elever, vilket betyder att samtliga års kurser, men särskilt mellanstadiet, uppvisar klasstorlekar som ligger väsentiigt under delningstalen, ! 1976/77 Beräknadändring 1977/78 Anslag 6 334 400 000 +420 800000 +515 600000 Den av SÖföreslagna uppräkningen hänför sig tili följande ändamål. Ersättning för flyttningskostnaderoch resor -Förändring tiU 1977/78 5 840 492 000 485 228 000 + 374 908 000 + 45 372 000 4 200 000 800 000 3 000 000 680 000 6 334 400 000 AvSÖ:s framstäUning inhämtas bl. 12, Lärarlönebidrag m. m. Posten kommer enligtgällande bidragsregler att under /18 belastas med dels slutregleringav det allmänna driftbidraget avseende / 77, dels förskottpå bidraget 1977/78, vilket senare motsvarar av det allmänna driftbidragelför 1976/77, I posten ingår även kostnaderna för statsbidrag tUl ATP-avgifter,socialförsäkringsavgift tUl sjukförsäkringen och folkpensioneringen samtallmän arbetsgivaravgift, Kosinaderna för slutreglering för budgetåret1976/77 är Uka med skillnaden meUan det slutiigt beräknade driftbidragel för detla budgetår och det belopp, som utbetalats i förskott. Detta senare belopp motsvarar i sin tur av det allmänna driftbidraget avseende /76, \ För beräkningen av anslagsbehovet för budgetåret1977/78 måste en uppskattning göras av det allmänna driftbidraget /77 på grundval av de senast kända faktiskabidragskostnaderna, nämligen för /76. Prop.1976/77:100 Bilaga 12 263 derna inhämtade uppgifter uppgick det aUmännadriftbidragel inkl. statsbidraget till skoldirektör avseende redovisningsåret1975/76 till 4 548,5 milj. kr. Bidragsunderlaget för motsvarande ändamåluppgick enligt sararaa uppgifter till 4 584,5 milj. kr. för /76.SÖ:s beräkningar av bidragsunderlag och allmänt driftbidrag framgår av följandesammanstäUning. Beloppen anges i railj. + 7,5 + 3,0 + 7,5 + 3,0 Enligt länsskolnämndernas uppgifter för (1976 årslön) Löneomräkning(/lön till 1976års lön) (1976 årslön) Löneomräkningav FoD-tjänster m. fl. (från1975/lön till lön) Undervisningpå grundskolenivå för ungdomar och vuxna,samt vuxna zigenare Summa för /77 4 860,0 4 823,5 Med utgångspunkt i de sålundaberäknade bidragsunderlagen och allmänna driftbidragen samt raed beaktande avkostnader för statsbidrag till ATP-avgifter, socialförsäkringsavgUten, allraänarbetsgivaravgift särat för lönekostnadspålägg, beräknar SÖ raedelsbehovetunder punkterna 1 och 2 enligt följande. Beloppen anges i milj. kr. Förskott på allmänt driftbidrag 4 341,2 Slutreglering av bidraget /77 722,5 Statsbidrag till ATP-avgifter (9,av bidragsunderlaget1976/77) 452,0 Allmän arbetsgivaravgift (av det allmännadriftbidraget 1976/77) 193,0 Socialförsäkringsavgift till folkpensionering (7,av det allmänna driftbidraget 1976/77) 299,0 Socialförsäkringsavgift till sjukförsäkringen (3,av det allmänna driftbidraget 1976/77) 207,4 Lönekostnadspålägg (av det allmänna driftbidraget1976/77) 530,6 Personell assistans åt handikappade elever i obligatoriskaskolor 6,4 Bidrag till under\'isning i brandförsvar ocholycksfallsvård m. m. Undervisning på grundskolenivå förvuxna zigenare bedrivs under vårterrainen 1976 endast i Stockholra raed ca 15deltagare, räknar med en undervisning av högst denna omfattning /78. Kosinaderna härför beräknar SÖ tiU . Ur anslaget bekostas vidareundervisning på grundskolenivå för vuxna, som fått ofullständig eller ingenskolundervisning. På grundval av sitt förslag till regeringen den 27 oktober1975 ora grundläggande utbildning för vuxna 1976/77:100 Bilaga 12 Utbildiiingsdepartementet 264