prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Mol denna bakgmnd delar jag bostadsstyrelsensuppfattning om behovel av all med boendemiljöbidrag stödja också ettförberedande inventeringsarbete, som lar sikte på all aktivera de boende idessa områden. Bostadssociala delegationen har i sitl remissyttrande slmkilunder angelägenheten av all de kunskaper och idéer som finns hos bl. a. deboende las till vara och tillstyrker därför styrelsens förslag. Regeringen haremellertid redan möjligheter att medge bidrag för detla ändamål.Utgångspunkten härför är de riktlinjer för verksamhelen med boendemiljöbidrag,som statsmakterna drog upp, när bidragsmöjligheten infördes (prop. 1974:150,CU 1974:36, rskr 1974:372). Föredragande departemenischefen framhöll attbidragsgivningen inle borde bindas i detalj genom beslul av stalsmaktema ulanalt erfarenheter av behoven av åtgärder fick bli vägledande för utformandet avstödverksamheten. anslöt sig härtill. medgav regeringen ienlighet härmed i ell fall alt kostnaderna för förberedande inventeringsarbetefick inräknas i den bidragsgmndande kostnaden, under fömtsättning att bidragsedermera beviljades för miljöförbättrande åtgärder i området. För egen delfinner jag del naturligt att sådani medgivande skall kunna lämnas i liknandefall också i fortsättningen. Bostadsslyrelsen har föresiagii atlboendemiljöbidraget alltid skall kunna kombineras med bostadslån. Lånel äravsett atl ulgå för den del av kostnadema som inle täcks av bidraget. Med anledning av slyrelsens förslag vill jaginledningsvis framhålla atl boendemiljöbidraget redan med nuvarandebestämmelser kan kombineras med bostadslån. Fömtsättningen härför är bl. a. attde åtgärder och anordningar som berättigar till bidrag också är belåningsbaraenligt bostadsfinansieringsförordningens bestämmelser. I den mån åtgärdema ochanordningarna inte kan belånas blir följden att ekonomiskt svagabostadsförelag och kommuner inle har råd alt ulnyltja bidraget eftersom de inlekan finansiera den återstående delen av kostnadema. Bosladssocialadelegationen, som i sill arbete har nära kontakter med dem som förvallarområden med avsättningssvårigheter och med företrädare för de kommuner, därdessa bostadsområden ligger, tillstyrker förslaget. Delegationen menar att bristenpå likvida medel kan omöjliggöra en satsning på förbättrad miljö i vissabostadsområden. Jagförordar all lån skall kunna utgå för alla åtgärder och anordningar Prop.1976/77:100 Bilaga 16 52 somär bidragsberättigade enligl de regler som gäller för boendemiljöbidragen. Lånbör för samtliga låntagarkategorier utgå för sådana bidragsgrundande kostnadersom inte läcks av bidrag. Villkoren för lån bör i övrigi vara de som gällervid bostadslån för ombyggnad med följande undanlag. Räntebidrag bör kunna utgåför lånel i dess helhel. För lån till allmännyttigt bostadsföretag skallkommun ställa säkerhei i form av borgen som för egen skuld. För annat lån skallställas säkerhet i form av panträtt i fastighei eller tomträtt eller annansäkerhei som skäligen bör godtas. Markvillkorel bör inte gälla. Beslul om lånbör fattas av länsbostadsnämnderna sedan boendemiljödelegationen har beslutatom bidrag. För att bidragsverksamheten inte skall stanna av iavvaktan på de förbättrade finansieringsmöjlighetema föreslår jag atl deprojekt för vilka ansökning har kommit in efter medgesrätt till bostadslån på de villkor somjag har redovisai. Medel för all läcka kostnadema förde föreslagnalånen lill miljöförbättrande åtgärder bör anvisas under anslaget IV: 10 Lånefonden för bostadsbyggande. har också föreslagit altbidragsandelen skall kunna höjas till högst , när särskilda skälföreligger. Milt förslag om vidgade lånemöjligheler innebär enväsentlig förbättring av finansieringsfömtsällningama. Jag anser mot dennabakgmnd all någon höjning av bidragsdelen inte är motiverad. Bostadsslyrelsens förslag om bl.a. stöd tilltävlingsverksamhet med medel från boendemiljöbidragsanslaget behandlarjag underanslaget I V: 10. Lånefonden för bostadsbyggande. Jag övergår nu till frågan om slorieken av anslagetför boendemiljöbidrag. Bostadsslyrelsen har föresiagii alt anslaget räknas uppmed 10 milj. kr. till 40 milj. kr. Jag bortser i sammanhanget från slyrelsensförslag om särskilda bidrag tiU gårdssaneringar somjag med hänsyn till vadriksdagen har anfört (CU 1973:19) inte är beredd att aktualisera. Jag vill dockframhålla alt gällande regler medger att bidrag utgår också förgårdssaneringar, i den mån medel på anslaget finns att tillgå. Jag delar bostadsslyrelsens uppfattning atl enuppräkning av anslaget bör göras. Med hänsyn fill bl. a. reservationen påanslaget anser jag del dock tillräckligt med en uppräkning till 35 milj. kr. Det finns enligl min mening anledning räkna med allantalet ansökningar avseende områden med uthymingsproblem kommer all öka, delssom en följd av mitt förslag om förbättrade finansieringsfömtsätlningar, delssom en följd av de mera gmndläggande insatser som kommuner och byggherrar kanväntas vidta i dessa områden i samarbete med de boende och som successivtkommer alt resultera i krav på miljöförbättrande åtgärder. Jag vill därför idetta sammanhang stryka under vad har uttalat (prop.1974:150, CU 1974:36, rskr 1974:372) om att prioritet skaU ges åt sådanaområden. Prop.1976/77:100 Bilaga 16 53 Arbetsmarknadspoliliska ålgärder bör liksom underinnevarande år kunna komma i fråga om det behövs. För alt eventuella åtgärderav della slag skall få en god effekt är det angeläget att färdiga projekt finnsatt tillgå. Del är en uppgifi för kommuner och fastighetsägare all i samråd medde boende åstadkomma en god planeringsberedskap på della område. Jag vill isammanhangel nämna att bidrag kan utgå lill kommuner inom det arbetsmarknadspolitiskastödets ram för projektering av sådana anläggningar som kan utföras somberedskapsarbete. Frågan om den administrativa hanteringen avboendemiljöbidragen, som styrelsen har aktualiserat i sin anslagsframställning,kommer att behandlas i anslulning lill byggadministralionsutredningens (SOV1976: 26) förslag om fördelning av ansvaret för bl.a. de bostadspolitiskauppgiftema, och om den statliga organisationen för uppgifter inom byggnadsväsen, fysisk planering och bostadspolitik. Jag ber atl avslutningsvis få anmäla frågan omvilka som skall kunna stå som mottagare av boendemiljöbidraget. Den behandladesinte närmare i den proposition (1974:150) som låg lill gmnd för riksdagensbeslul om att införa bidragsformen. Civilulskollet anförde i sitl belänkande(CU 1974:36) alt bidragsgivningen, trots anknytningen lill bostadslägenhelemaoch närmiljön, inte borde begränsas till att avse endasl bostadsföretagen ulanall bidrag skulle kunna utgå även till kommun. Detta blev också riksdagensbeslut (rskr 1974: 372). 1 bidragsförordningen anges som mottagare av bidragkommuner, ägare av flerfamiljshus och vissa samfälligheter. Erfarenhetema harvisat all del i undanlagsfall kan förekomma också bidragssökande som inte hörtill någon av nämnda kaiegorier men som kan vara väl skickad atl svara för demiljöförbättrande åtgärdema. Så kan vara fallet l.ex. beträffande ideellorganisation som har nyttjanderätt till fastighet som skall förbättras medstöd av bidrag. Del lorde inte ha varit avsikt atl bidrag inteskulle få ulgå i sådant fall. Om inte har något att erinra avser jagatt föreslå regeringen all besluta om ändring av bestämmelsema ombidragsmotlagare i överensstämmelse med vad jag nu haranfört. Jaghemsläller alt regeringen föreslår att 1. godkänna de gmnder för lån tillmiljöförbättrande åtgärder i bostadsområden, somjag har angetl, 2. tiU Bidrag till förbättring avboendemiljön för /78 anvisa ett reservationsanslag av 35000000kr. 1975/76 Utgift 11000000 1976/77 Anslag 11OOOOOO 1977/78 Förslag 11000000 Prop.1976/77:100 Bilaga 16 54 Forsknings- ochralionaliseringsverksamheten inom byggnads- och anläggningsområdet stödsfinansiellt genom en särskild byggnadsforskningsavgift, beräknad på lönesummaninom byggnadsindustrin. Därjämle anvisas ett obelecknal anslag underföreslående mbrik. Avgifterna och anslaget tillförs fonden förbyggnadsforskning. Enligt beslut av (prop.1975:30, CU 1975:28, rskr 1975:203) höjdes byggnadsforskningsavgiften den Ijanuari 1976 från 0,6 lill 0,av avgiftsunderlaget. Rådet har all fördela i fonden förbyggnadsforskning tillgängliga medel dels till verksamheten vid , dels till övriga forskningsinstitutioner,företag och enskilda forskare. Dessulom skall rådets kanslikostnader ochprogramverksamhet bestridas med dessa medel. Rådet har delat upp sin verksamhetpå tre program. Uppdelningen ansluter till målen för rådets verksamhel, som dedefinieras i instmktionen för rådet. En redogörelse för programmen och målenför verksamheten åierfinns statsverksproposition, bil. 14.Programindelningen är följande: Program 1: Planering, behovsulredning och uppföljning. Program 2: Informalion. Program 3: Stöd lill FoU (forskning ochutveckling/rationalisering). Programmen indelas i tre olikaämnesområden. Dessa är Planering och brukande av byggd miljö (A), Konstmktionoch drifl av tekniska system (B) och Byggnadsproduktion - administration,tillverkning, underhåll (C). Huvuddelen avforskningsverksamheten inom område A har gällt forskning om hurbebyggelsen, särskilt bostadsbebyggelsen, skall vara beskaffad för attmotsvara bmkamas behov och krav. Rådets målsättning är emellertid atlforskningen om de processer genom vilka bebyggelsen får sin utformning ochegenskaper skaU öka. Inom område A faller planeringsprocessen och delar avförvallningsprocessen. Inom område B har verksamheleninriktats på att utveckla tekniska lösningar och metoder som befrämjarrationell tillverkning och som i fråga om drifl och underhåll ger god ekonomipå lång sikt samtidigi som brukama och förvaltningspersonalen får en god miljö.Under den närmaste femårsperioden kommer tyngdpunkten att läggas på ekonomioch driftfrågor samt hushållningen med naturtesurser, bl. a. energi ochbyggmaterial. Ämnesområde C behandlar forskning-och utvecklingsverksamhet som syftar lill atl utveckla en resurssnåltillverkning och förvaltning av byggnader och anläggningar. Byggplatsen somarbetsmiljö är ett viktigt delområde. Rådet avser atl ge ökad uppmärksamhet åtbl.a. Prop.1976/77:100 Bilaga 16 55 Rådet erinrar om atl vidställningstagandet till budgetpropositionen (prop. 1975/76: 100, bil. 14, Cu1975/76:22. rskr 1975/76:276) för /77 gav statsmakternasynpunkter på byggnadsforskningsverk-samhelen. Dåvarande chefen förbostadsdepartementet underströk bl. a. att ökad uppmärksamhet behöver ägnasbostädemas drift- och underhållskostnader samt de kvalitativa aspeklema påboendet. växandeintresse för medinflytande i planering, byggande och förvaltning. Som väsentliga uppgifter för planering och byggande angavskomplettering och fömyelse av äldre bebyggelse och ulveckling av förvaltningensåväl belräffande underhåll och drift som vad gäller service och upplåtandefrågor.Civilutskottet erinrade i delta sammanhang om de äldres boendepro-blem ochbehovel av informalion för all motverka brister i byggandet. Rådet planerar alt ägna ökaduppmärksamhet ål dessa frågor inom ramen för lidigare redovisade planer.Informationsfrågoma som tas upp i utskottsbetänkandet är föremål för rådetskontinueriiga uppmärksamhet. FoU om de äldres bosläder har under budgetåret1975/76 aktualiserats i planeringsarbetet. Rådet har tagit upp frågan omanslagspoliliken i gränsområdet mot u-landsinriktad forskning och avser allredan under innevarande budgelår vidga byggnadsforskningens insaiser inom dellaområde. Ansvaret för finansiering m. m. av direkt u-landsinriklad forskningmåsle dock enligt rådets mening vila på for ResearchCoopération with Developing Countries SAREC - även när det gällerbyggnadsområdel. Samarbete har etablerats mellan rådet och SAREC. 1 dettasamarbete medverkar även SIDA. Rådet räknar med att de ökade insatsema på dellaområde kommer att gagna den inhemska byggnadssektorn samt utgöra en lämpligförberedelse för de ökade insaiser av byggande och byggnadsforskning inombiståndsarbetets ram som enligt rådet kan bli en följd av ombostads- och bebyggelsemiljö, som ägde rum i i . I samband medanslagsframställningen för /79 avser rådet all presentera en nyIreårsplan för byggnadsforskningen. Det är rådels avsikt atl i fortsättningenarbeta igenom planema . Planeringsperspektivet kommer emellertidsom alt vara . Inkomster för FoU-verksamhetenerhålls främst genom byggnadsforskningsavgiften. Denna beräknas för budgetåret1975/76 ha inbringat 62,2 milj. kr. Till detta kommer statsanslaget som /76 var 11 milj. kr. Övriga inkomster - bl.a. ränteintäkter -utgjorde ca 4 milj. kr. /76 tillfördes således fonden förbyggnadsforskning ca 77,2 milj. kr. För innevarande budgelår räknar rådet medatt fonden tillförs sammanlagt 85 milj. kr. varav 11 milj. kr. Till fonden förs också vissa anslag för energiinriktade verksamhelersom rådet administrerar och som finansieras från fonden för byggnadsforskning. Rådet aktualiserar i sinanslagsframställning inle någon förändring av ut-lagsprocenten förbyggnadsforskningsavgiften. 1976/77:100 Bilaga16 56 Statsmaktema uttalade vid behandlingen av rådetsföregående anslagsframstäUning (prop. 1975/76:100 bil. 14, CU 1975/76:22, rskr1975/76: 276) all vid beräkningen av statsanslagets storlek fömtom hänsyn tillstatens byggande i egen regi hänsyn bör tas till de beräknade intäklemas storleksaml den önskvärda omfattningen och inriktningen av forsknings- ochutvecklingsverksamheten. Härigenom kan anslagels storlek bli föremål för enresursprövning som leder till en balanserad utveckling av rådels resurser. Molbakgmnd härav anser rådet all statsanslaget bör räknas upp till 12 milj. kr.,dvs. med 1 milj. kr. Den föreslagna uppräkningen av statsanslaget svarar,enligl rådet, mot förändringar i pris- och löneläget. Rådets budgetram kommer för innevarande och näslabudgelår alt överstiga de beräknade inkomstema till byggnadsforskningsfonden.Det innebär atl rådets reserv snabbt kommer atl minska lill den minsta siorieksom bedöms vara nödvändig med hänsyn lill nuvarande finansieringsform förbyggnadsforskningen. Reservens minsta storiek bör enligt rådet vara 20 procentav de i fonden för byggnadsforskning tillgängliga medlen. Med en oförändradinkomstnivå kommer vid utgången av /79 reserven alt haförbmkats. Rådet aviserar atl frågan om principema och formerna förfinansieringen av verksamhelen kommer att tas upp i anslags-framsläUningen /79. Enligt statsmaktemas beslut (prop. 1,NU 1975:30, rskr 1975:202 och bil. 2, CU 1975:28, rskr 1975:203) har rådet undertreårsperioden /76-1977/78 ansvar för programmet Energianvändning for lokalkomfortinom huvudprogrammet Energiforskning. Dämtöver skall rådet under samma lid isamråd med statens planverk och svara för planläggning ochgenomförande av en energiinriktad prototyp-och demonstrations verksamhet.Verksamheten har inriktats på trimning av vänneanläggningar saml kommunalenergiplanering. är denslörsla institutionen inom byggnadsforskningsområdet i landet. Verksamhelenfinansieras genom anslag från rådet. Institutet har i enlighet med riksdagensbeslut omlokaliserats till . Som gmnd för rådets anslagsframställning /78 ligger lidigare redovisade planer belräffande forskningensinriktning och omfattning. Stalsmaktema anslöt sig i huvudsak lill dessaplaner i samband med behandlingen av anslagsframställningen för budgetåret1974/75 (prop. 1974:1,CU 1974:14, rskr 1974:87). I samband med anslagsframställningenför /79 avser rådet att lägga fram en ny treårsplan för byggnadsforskningen.Planeringsperspektivet kommer emellertid som atl vara . Mot bakgmnd av alt rådets tidigare presenteradeplaner fullföljs och med hänsyn till alt rådet avser att presentera en nylångtidsplan i anslags- Prop.1976/77:100 Bilaga 16 57 framställningenför /79, finner jag inle skäl alt nu gå närmare in påbyggforskningsrådets verksamhet och principema för finansiering. Jag villemellertid anslula mig liU bedömningen budgetproposition att ökaduppmärksamhet nu behöver ägnas frågor rörande besläder-nas drift- ochunderhållskostnader. Jag vUl vidare understryka vikten av att rådet så långtmöjligt begränsar omfattningen av sina långsiktiga åtaganden i avvaktan på attstalsmaktema ånyo tar ställning till den framlida verksamhetens mer långsiktigainriktning och omfattning. Enligt vad jag erfarii har rådet redan vidtagitåtgärder som tillgodoser della önskemål. Rådet har enligt anslagsframställningen beslutatatt vidga byggnadsforskningens insaiser i gränsområdet mot denu-landsinriktade forskningen, Mol bakgmnd av de rekommendationer förnationella åtgärder som blev resullalel av om bostads-och bebyggelsemiljön har jag inga erinringar mot att rådet ägnar dessa frågorökad uppmärksamhet. Jag vill emellertid understryka all ansvaret förfinansieringen av den u-landsinriklade forskningen - även när del gällerbyggnadsområdet - också fortsättningsvis skall tillkomma forResearch Coopération with Developing Countries (SAREC). Det redan etableradesamarbetet mellan rådet och SAREC bör syfta till att finna former för samfinansieringav forskningsprojekt samt medverka tiU att gränsdragningen meUan resp. organsansvarsområden klargörs, 1 anslulning till budgetbehandlingen avbyggforskningsrådels anslagsframställning har också behandlals rådets förslagtill anslag för energiinriktad forsknings- och utvecklingsverksamhet. Dessafrågor behandlas i anslulning lill anslaget Energiforskning underindustridepartementets huvudtitel. Beträffande energihushållning i byggnader har jagfunnit atl behov föreligger av ytteriigare förstärkning av resursema förexperimentellt byggande i anslutning till pågående forsknings- ochutvecklingsverksamhet. Jag vill i sammanhanget också peka på, attbostadsstyrelsen för sin del anmält behov av förstärkning inom detla område.Jag har för avsikt atl föreslå regeringen att /läggafram en särskild proposition om åtgärder för hushållning med energi ibyggnader. Somjag har nämnt avser jag att återkommalill frågan om finansieringen av rådels långsiktiga verksamhet i samband medbehandlingen av rådels anslagsframställning för budgelårel 1978/79. För år1977/78 krävs ingen ökning av statsanslaget för att rådet skall kunna fullföljauppgjorda planer. Jaghemställer att regeringen föreslår att lill Byggnadsforskning för budgelårel 1977/78anvisa ett anslag av 11 OOOOOO kr. Prop.1976/77:100 Bilaga 16 58 Anordningsbidrag m- m. till allmänna samlingslokaler 1975/76 Utgift 3 306000 Reservation 13 236 300 1976/77 Anslag 15000000 1977/78 Förslag 6000000 Från anslaget betalas ut delsanordnings- och inventariebidrag till allmänna samlingslokaler enligtbestämmelserna i kungörelsen (1973: 400) om statiigt stöd tUl allmännasamlingslokaler (omtryckt 1976: 794), dels bidrag lill riksorganisationerna församlingslokaler. Bidraget till dessa uppgår under /77 till900000 kr. För anordnande av allmänna samlingslokaler ulbelalas även lån frånanslaget IV:13. Lånefonden förallmänna samlingslokaler. Bestämmelsema om anordningsbidragoch lån för anordnande av allmänna samlingslokaler innebär i korthet attbidrag och lån beviljas kommun, aktiebolag, förening eller stiftelse förnybyggnad, ombyggnad eller köp av byggnad i syfte att tillgodose behovel avallmänna samlingslokaler. Anordningsbidrag utgår med högst eller, närsärskilda skäl föreligger, med högst av låneunderiaget. Lån utgår medhögsl det belopp som tillsammans med anordningsbidraget motsvarar avlåneunderiaget. Bestämmelsema om invenlariebidraginnebär atl sådani bidrag beviljas för anskaffande av inventarier lill allmännasamlingslokaler. Inventariebidrag ulgår med högst av låneunderiaget tillden del delta inte överstiger . och av överskjuiande belopp.Bidrag får dock inte överstiga . För beslut om bidrag och lånfastställs av för varje budgelår en gemensam ram, av vilken en vissangiven del får tas i anspråk för bidrag. För /77 har ramen förlån- och bidragsgivningen fastställts lill 30 milj. kr., varav högsl 18 milj.kr. för bidrag (prop. 1975/76:100 bil. 14, CU 1975/76:22, rskr 1975/76:276). Ärenden om bidrag och lån handläggsinom av en samlingslokaldelegation. Samlingslokaldelegationen haravgivit yttrande till bostadsslyrelsen över frågor om anslag och ramar avseendestödet till allmänna samlingslokaler. I fråga om den gemensamma ramen förbeslul om bidrag och lån anför styrelsen följande. För /76 har gällt enram för lån- och bidragsgivningen på 30 milj. kr., varav högst 18 milj. kr. Mot ramen har avräknats dels vissa beslut om lån enligt kungörelsen(1957:367) om statslån för anordnande av allmänna samlingslokaler m.m. (upphävd1973:400) uppgående till totalt ca 1,5 milj. kr., dels lån och bidrag enligtkungörelsen 1976/77:100 Bilaga 16 59 (1973:400)om statligt stöd till allmänna samlingslokaler uppgående till totalt ca 25,7milj. kr., varav ca 16,5 milj. kr. Vad gäller ramen för innevarande budgelårframhåller styrelsen atl samlingslokaldelegationen har förhandsgranskat ochlämnal positivt besked beträffande projekt för vilka lån och bidrag sökts med13,6 resp. 24,2 milj. kr. och alt delegationen mot bakgmnd härav bedömer allramen - 30 milj. kr. - kommer att till fullo las i anspråk, liksom alt en visskö av låne- och bidragssökande har uppkommii vid ulgången av budgelåret1976/77. Med utgångspunkt häri och det högre planeringsläge som föreligger inomsåväl de sämllngslokalägande riksorganisationerna som kommunema samt medbeaktande av kostnadsstegringen föreslår att ramen /78 fastställs tiU 40 milj. kr., varav för bidrag 27 milj. kr.Den relativa ökning av bidragsdelen som följer av förslagel motiveras av deerfarenheter delegationen har fått sedan bestämmelsema Irädde i kraft den Ijuli1973. Belräffandeanslagsbehovet anför styrelsen att det under /75 beviljadesräntefria slående lån enligl kungörelse saml bidrag enligt 1973 årskungörelse med sammanlagt 11,9 milj. kr. Bidrag beviljade under elt budgetårkan till en tredjedel beräknas bli utbetalade under följande budgetår ochåterstoden budgetåret därefler. I enlighet härmed skuUe under budgetåret1976/77 utbetalas bidrag med ca (2/3x11,9-1-l/3x 18=) 13,9 milj. kr., vartillkommer bidraget lill riksorganisationerna med , eUer sammanlagt ca 15milj. För /78 kan utbetalningama av bidragberäknas till (2/3xl8-M/3xl8=) 18 milj. kr. I fråga om bidrag till riksorganisationernaunderstryker bostadsslyrelsen kraftigt betydelsen av att de sämllngslokaläganderiksorganisationerna tillförs erforderliga medel för att bedriva denrådgivnings- och konsultverksamhet som knyter an till lån- ochbidragsgivningen. Utan delta stöd liU enskilda föreningar skulle dels anspråkenpå personalresurser inom styrelsen öka kraftigt, dels angelägnasamlingslokalprojekt sannolikt inle komma till stånd, till men förföreningsliv och andra. Riksorganisationemas stöd kommer inte enbart medlemmarlill godo utan riktas i hög grad mol utomstående. Styrelsen föreslår ienlighet med förslag från samlingslokaldelegationen att bidraget tillorganisationema räknas upp till 1,1 milj. kr. Utbetalningama skulle därvidkunna beräknas lill ca 19 milj. kr. för /78. Vid ingången av /77 fanns enbehållning på anslaget på drygt 13 milj. kr. Med beaklande härav och med hänsyntagen till anvisat anslag för innevarande budgetår saml de för delta och förnästkommande budgetår beräknade utgiftema blir behovel av anslag för budgetåret1977/78 (15-1-19-13-15 =) 6 milj. kr. 1976/77:100 Bilaga 16 60 Innanjag går in på ram- och anslagsfrågorna villjag, med anledning av vad civilutskottel anförde (CU 1975/76:22 s. 53)om det lidigare lämnade uppdraget till samlingslokaldelegationen attleAautvecklingsarhe-tel i fråga om lokalernas funktion, anmäla altsamlingslokaldelegationen har kommit in med en redogörelse för sinaöverväganden i denna fråga. Enligt de föreskrifler som meddeladesbostadsslyrelsen skall styrelsen leda erforderiigtutvecklingsarbete i fråga om de allmänna samlingslokalernas funktion samtöverväga frågan om en för Folkets husföreningarnas riksorganisation. VåraGårdar, ochBygdegårdamas riksförbund gemensam leknisk och ekonomisk rådgivning.