prop · G003135 · 1976-12-31 00:00:00 — RSV är därför av den uppfattningen att samlliga ideellaföreningar liksom i princip bör vara oinskränkt skattskyldiga förfastighets- och rörelseinkomster. RSV diskuterar utformningen av ett tänkbartallemativt system för beskattning av ideella föreningar Utgångspunkten förskattefrihet för annat än faslighets- och rörelseinkomster kan enligt RSV i ochför sig tänkas vara de av utredningen föreslagna rekvisiten med undantag förvillkoret att intäkterna skall ha elt naturiigt samband med föreningensideella verksamhet. 1 28 § KL kan vidare införas en bestämmelse om att vissaintäkter, som härrör från t. ex. entréavgifter till idrotts- ellerkulturevenemang, bingo och andra lotterier e. d., inte utgör intäkt av rörelseför en förening som uppfyller rekvisiten för inskränkt skattskyldighet.Systemet kan slutligen - anför RSV - kompletteras med ett gmndavdrag om t. ex.5 000 kr. och med en högre gräns för förmögenhetsskattens inträde. Liknandesynpunkler framförs av i ochföreiagsskatteberedningen. Kammarrätten i anför att den föreslagnauppdelningen i hell skattefria och oinskränkt skattskyldiga föreningarprincipiellt sell är godtagbar. Den omständigheten att förslaget kan fa tillkonsekvens alt föreningar med höga inkomster får större slöd från det allmännaän föreningar med blygsammare inkomster måste enligt kammarrätten vägas motintresset av att la enklare och lältillgängligare skatteregler. Länsstyrelserna i och Västerbottenslän saml lokala skattemyndigheterna i , och fögderiertillstyrker den av utredningen föreslagna principlösningen. Som nämnts harförslaget också mottagits positivt av så gott som samtliga företrädare förföreningsvä-sendel. Negativt inställda bland dessa är endast SAF och , vilka anser atl förslaget på elt uppseendeväckande sättbryter mot gällande principer. RSV framhåller att utredningens förslag kan medföraden mindre tilltalande effekten att sädana kvalificerat allmännyttiga ideellaföreningar, som är inskränkt skattskyldiga, kan bli oinskränktskattskyldiga om de har inkomster som saknar naturligt samband med del ideellaändamålet. Även frikyrkoråds samarbetsnämnd påpekar att förslaget kanmedföra nackdelar för vissa föreningar, t. ex. för en stor del av gruppen friatrossamfund och församlingar. - som i och för sig tillstyrkeratt de ideella föreningarna uppdelas i en skattefri och en skallskyldig grupp -anser därför alt de av utredningen föreslagna villkoren för skattefrihet ärmindre lämpliga förde fria trossamfunden och församlingarna. Enligl nämndensuppfattning bör i författningstexten direkt uttalas atl vissa församlingar,trossamfund och sam arbetsorgan skall vara helt frikallade fränskattskyldighet. Enfråga som tas upp av åtskilliga remissinstanser är om skattereglerna för 1976/77:135 36 ideellaföreningar kan ändras ulan att motsvarande ändringar görs beträffandestiftelser. Enliglkammarrätten i kan en olika behandling av stiftelser och ideeUaföreningar fa egendomliga konsekvenser. Sålunda kan exempelvis avkastningen avegendom som skänkts till en ideell förening bli skattefri enligtutredningsförslaget medan avkastningen däremot kan komma all beskattas om givarenskänker egendomen lill en stiftelse med samma ändamål som föreningen.Kammarrätten anser att denna skillnad i beskatl-ningskonsekvenserna varken frångivarens eller del allmännas synpunkt synes generellt försvarbar. Kammarrättenifrågasätter om inle en översyn av stiftelsers och ideella föreningarsbeskattning bör göras i ell sammanhang. RSV anser alt del saknas bärande skälför alt ideella föreningar skall behandlas förmånligare än stiftelser med sammaändamål och finner därför i likhet med kammarrätten alt frågan om beskattningav ideella föreningar bör samordnas med frågan om beskattning av stiftelser.Liknande synpunkler anförs av länsstyrelserna i , ochVästerbottens län, KF, Lantbrukets skalledelegation. SAF, industriförbundoch . anser däremot atl del gåratt ändra skatlebe-stämmelsema för ideella föreningar utan att avvakta nyaregler för stiftelser. Föreiagsskatteberedningen uttalar att del inle finns skälatt avvakta beredningens utredningsresultat pä sliftelseomrädet. och kristna ungdomsråd framhåller viklenav all en lill ideell förening knuten stiftelse kan bli -om den har praktiskllaget samma ändamål som föreningen - skattemässigt behandlad på samma sätt somföreningen. Prop.1976/77:135 37 3Förutsättningar Tör inskränkning i skattskyldigheten m. m. 3.1.1Kvalificerat allmännyttiga ideella föreningar m. fl. Huvudregeln i svensk rätt är all en ideell föreningär skattskyldig för all inkomst och förmögenhet av skattepliktig nalur. 1skalleförfattningarna finns emellertid åtskilliga undantag från dennahuvudprincip. Av 53 S 1 mom. d) KL och 7S första stycket e) SIframgår atl bl.a. akademier och sådana sammanslutningar av studerande vidrikels universitet och högskolor i vilka de studerande enligt gällande stadgarär skyldiga atl vara medlemmar, är inskränkt skattskyldiga. Dessa halvtoffenllighelsrälls-liga organisationer är kommunalt skattskyldiga för endastinkomst av fastighet och är helt befriade från statlig inkomstskatt. Enligl 53 S 1 mom. e) KL är bl. a. kyrkor, andratrossamfund än om de utövar kyrklig verksamhet,sjukvårdsinrättningar vilkas verksamhet inte bedrivs i vinstsyfte samlbarmhärtighetsinrättningar skallskyldiga lill inkomstskatt för endaslinkomsl av fastighet och av rörelse. För att verksamhet, som utövas avtrossamfund, skall anses som kyrklig förutsätts att samfundet disponerarkyrkolokal samt att samfundet eller dess församlingar regelbundet förrättaroffentlig gudstjänst i lokalen (punkt 7 av anvisningarna lill 53 S KL). Dennabegränsade skattskyldighet gälleräven för sådana föreningar vilka, utan all isin verksamhet tillgodose medlemmarnas ekonomiska intressen, har somhuvudsakligt ändamål alt under samverkan med militär eller annan myndighetstärka rikets försvar eller all, ulan begränsning lill viss familj, vissa familjereller bestämda personer, främja vård och uppfostran av barn eller lämnaunderstöd för att bereda undervisning eller utbildning eller utövahjälpverksamhet bland behövande eller främja vetenskaplig forskning. Av 7 Sförsta stycket O SI framgår all de skattesubjekt, som anges i 53 S 1 mom. e)KL, vid taxeringen till statlig inkomstskatt är frikallade frän skatt för allinkomsl utom inkomst av rörelse. I sammanhanget kan också nämnas atl RSV medstöd av 53 S I mom. andra styckel KL bemyndigats förklara att förening, som hartill huvudsakligt ändamål all främja nordiskt samarbete, skall jämställas medförening som avses i 53 S 1 mom. e) KL. De omnämnda rättssubjekten inkomsibeskallasalltså kommunall endasl för evenluella faslighels- och rörelseinkomsier ochstatligt endasl för rörelseinkomsier. Som framgår av del föregående gårskattefriheten dock i princip föriorad om den ideella föreningen i sinverksamhet tillgodoser medlemmarnas ekonomiska intressen eller om verksamhelenär begränsad lill viss familj, vissa familjer eller bestämda personer. Enligten uttrycklig regel i punkt 8 av anvisningarna lill 53 S KL gäller vidare somförutsättning för skattebefrielse att föreningens avkastning används för detallmännyttiga ändamålet. Föreningen är således - oavsett dess ändamål -oinskränkt skattskyldig om den inte bedrivit eller inte kanväntas 1976/77:135 38 bedrivaverksamhet som skäligen svarar mot avkastningen av föreningens tillgångar. 1praxis har della s. k. fullföljdsrekvisil tillämpats pä det sättet allskallefriheten går förlorad om under en längre lid (inemot fem är )genomsnittligt av avkastningen använts för annal än delkvalificerat allmännyttiga ändamålet. Ideellaföreningar med ändamål som anges i 53 S I mom. e) KL skall således - omfullföljdsrekvisilel m. m. är uppfyllt - vid taxeringen till kommunalinkomstskatt beskallas endast för fastighets- och rörelseinkomsier.Skattskyldigheten för fasiighelsinkomster är emellerlid inte total. Denkommunala inkomstskatten beräknas på grundval av den skattskyldiges inkomsterfrän olika förvärvskällor och garantibelopp för fastighet. Garantibelopp utgårdock bara för skattepliktig fastighet. Enligl 5 S KL undanlas åtskilliga typerav fastigheter från skatteplikt. Skaltefriheten gäller bl, a. byggnader - medtillhörande tomtområden - som tillhör i 53 S 1 mom. e) KL angivna kvalificeratallmännyttiga föreningar, om byggnaderna är avsedda för föreningarnasverksamhet. Vidare är nykterhetsföreningars byggnader undantagna frånskatteplikt, om byggnaderna är avsedda för nämnda föreningars verksamhet.Skattefria är även vissa kyrkobyggnader och bönehus, om de används föroffentlig gudstjänst. Enligl 54 S KL och 7 S SI är ägare av sådanfastighet, som nämns i 5 S 1 mom. KL, frikallad från skattskyldighet förinkomsl av fastigheten genom dess begagnande för de ändamål som avses i nämndamoment. Deåtergivna bestämmelsema innebär sammanfattningsvis all faslighet, som tillhör i53 S 1 mom. e) uppräknade föreningar, inle föranleder någon beskattning förföreningen om fastigheten är avsedd för och nyttjas i föreningens egentligaverksamhet. Undantagna frän inkomstskatt och garanlibelopp på grund avfaslighetsinnehav är dessutom vissa föreningar som i övrigl är oinskränktskattskyldiga. Undantaget gäller bl. a. nykterhetsföreningar men även härkrävs all fastigheten är avsedd för och används i föreningens egentligaverksamhet. En förening, som är inskränkt skattskyldig enligt53 S I mom. e) KL, har inte rätt all kvitta eventuellt underskott i skattefriförvärvskälla mot skallepliktiga inkomsler av andra förvärvskällor. Har enideell förening å ena sidan rörelseinkomster men å andra sidan underskott av enfastighet, som är avsedd för föreningens verksamhet, är del lill nackdel förföreningen om den enligl 5 och 54 SS KL och 7 S SI generellt är frikallad frånskall pä grund av faslighelsinnehavet. Ideella föreningar är enligt 6 S 1 mom. b) SF iprincip skattskyldiga för all den förmögenhet som de ägt vid beskattningsåretsutgång. I den män frihet föreligger från skyldighet att eriägga statliginkomstskall är dock ideell förening undantagen frän förmögenhetsbeskattning.En ideell förening, som vid taxeringen till statlig inkomstskatt endasl är skattskyldigför rörelseinkomsier, skall således förmögenhetsbeskallas endasl förevenluella tillgångar som ingår i rörelsen. Prop.1976/77:135 39 Enligt punkt 13 av anvisningarna till 29 S KLgäller särskilda regler för beräkning av viss rörelseinkomsl om rörelsenbedrivs av en ideell organisation som har till huvudsaklig uppgift all främjaicke professionell idrott eller gymnastik. Avser rörelsen anordnande avidrollstävlingar, försäljning av idrollsmärken eller annan därmed jämförligverksamhet medges föreningen avdrag för alla omkostnader under beskattningsåretför intäktens förvärvande och bibehållande även om omkostnaderna endastindirekt eller delvis varit nödvändiga för intäktens förvärvande ellerbibehållande. Dessa regler ulgör ell avsleg frän den i 20 S KL uppställdahuvudprincipen atl avdrag får göras endast för kostnader som varit nödvändigaför intäkternas förvärvande och bibehållande. Innebörden av anvisningspunktenär atl avdrag från överskott av tävlingsverksamhet o. d. får ske för kostnaderför idroltsmate-rial, propaganda och administration även om kostnaderna främjatorganisationens ideella syften och således endast indirekt haft samband medtävlingsverksamheten. Avdrag medges dock inte för omkostnad som beslritts avskattefritt bidrag av slalen eller kommun eller skattefri inkomst avlotieriverksamhel. Enligtpunkt 6 av anvisningarna lill 35 S KL skall dessa förmånligare regler förinkomstberäkningen lillämpas även om idrotlsorganisaiionens inkomsl avmärkesförsäljning e. d, undanlagsvis äratl anse som inkomst av tillfälligförvärvsverksamhet. Deförmånligare reglerna för beräkning av inkomsl av rörelse gäller enligtlagtexten endasl idrotts- och gymnastikorganisationer. Föreningar, som har lilluppgift atl främja verksamhet som räknas till sport, omfattas formellt settinte av särbestämmelserna. Det kan därför vara nödvändigt att bedöma om enförening är en idrotts- eller gymnaslikorganisaiion eller ensportorganisa-tion. 1944års skallesakkunniga uttalade i sitt belänkande (SOU 1946:56) angåendeidrollssammanslulningarnas beskattning, all med idrott i allmänhel tordeförstås utövande av kroppsövningar inriktade pä att nå vissa mätbara resultat.Utmärkande för idrott var enligl ulredningen atl förekommande redskap inte inämnvärd grad inverkade pä resultatet lill förmån för den ene eller andreidroltsulövaren. Vidare framhölls atl tävlingsmomenlet var en oumbärlig del avidrotlsverksamhelen. Gymnastik ansåg de skatle-sakkunniga till sin allmännakaraktär skilja sig från idrotten endast därigenom all den inle syftade tillatt nå direkt mätbara resultat. Till sport räknade de sakkunniga sådanakroppsövningar, vari användande av redskap utgjorde ell väsentligt moment.Redskapets beskaffenhet var därvid av stor betydelse för resultatet, t. ex. vidsegel-, motor- eller hästsport. I den proposition som ledde fram till de nugällande reglerna för idrotlsorganisationers rörelsebeskaltning hänvisadeföredraganden i första hand till skallesakkunnigas definition av begreppen idrott. 1976/77:135 40 gymnastikoch sport (prop. 1948:164 s, 30). Föredraganden anförde också atl de erfarenhelersom vunnits vid tillämpning av den dä gällande nöjesskal-leförordningen kundevara vägledande vid gränsdragningen mellan idrott och sport. Den utveckling som har sketl sedan mitten av1940-lalet har medfört en utvidgning av begreppei idrott. och har bl. a. anlagils som medlemmar i riksidrottsförbund.Gränsdragningen mellan idrott och sport torde numera framstå som konstlad.Ytteriigare kan påpekas all idrott och friluftsliv ofta anses ulgöra en odelbarenhet. I betänkandet (SOU 1969:29) Idrott ål alla uttalade sålunda 1965 årsidrottsutredning atl det var ogörligt och renlav felaktigt att skilja mellanidrott och friluftsliv. 1970:79 anslöt sig föredraganden till dellauttalande (s. 51). I vad män skattedomstolarna vid lillämpning av punkt 13 avanvisningarna till 29 S KL är beredda att godta den utvidgning avidrotlsbegreppet som ägt rum lorde dock vara ovisst. Utredningen föreslår, som lidigare framhållits, allen ideell förening antingen hell befrias från inkomsl- och förmögenhetsskatteller också beskallas som oinskränkt skattskyldig. Det nuvarande systemet medideella föreningar som är skallskyldiga för endasl viss inkomst och förmögenhetskall alltså slopas. För all en förening skall komma i åtnjutande avskattefrihet bör enligt ulredningen etl antal villkor rörande bl. a.föreningens ändamål och verksamhet vara uppfyllda. De av ulredningenföreslagna villkoren gäller föreningens ändamål, den av föreningen bedrivnaverksamheten, rätten alt bli medlem i föreningen, användningen av föreningensinkomster (fullföljdsrekvisilel) saml sambandet mellan den inkomsigivandeverksamhelen och föreningens ändamål. I del följande behandlas dessa villkorför sig. Ulredningen erinrar om att en förenings ändamålenligt nuvarande regler har stor betydelse vid beskattning av ideellaföreningar. Vid sidan av bestämmelserna i hänvisar utredningen till 3, 28och 38 SS lagen (1941:416) om arvsskall och gåvoskatt, AGL. Enligl 3 S AGLmedges frihet frän både arvsskatt och gåvoskatt för föreningar som fullföljervissa höggradigt allmännyttiga ändamål. Dessa ändamål anges i lagtexten. Om detallmännyttiga inslaget inte är av sådan höggradig natur kan dock mottagaren 1976/77:135 41 enligt38 S AGL bli befriad frän gåvoskatt. För sådan mottagare beräknas arvsskattenenligl en gynnsammare skala än eljesl (klass III). Beslämmelserna innebär ihuvudsak följande. Enligl3 S AGL ulgår varken arvsskatt eller gåvoskatt för egendom som -ulan särskildaföreskrifter i testamente eller gåvobrev - tillfaller en höggradigtallmännyttig förening som inle har lill syfte att i sin verksamhet tillgodosemedlemmarnas ekonomiska intressen. Som höggradigt allmännyttiga räknas för detförsta föreningar med huvudsakligt ändamål all under samverkan med militäreller annan myndighet stärka rikels försvar. I gruppen höggradigt allmännyttigaingår vidare föreningar vars huvudsakliga ändamål är atl främja barns ellerungdoms värd och fostran eller utbildning eller all främja vård av behövandeålderstigna, sjuka eller lylla. Skattefriheten för föreningar tillhörande dennagrupp gär dock föriorad om ändamålet är alt tillgodose medlemmar av viss ellervissa släkter. En ideell förening anses slutligen vara höggradigt allmännyttigom dess huvudsakliga ändamål är att främja vetenskaplig undervisning ellerforskning. Vissaideella föreningar är, som nämnts, befriade från skyldighet att erläggagåvoskall och erlägger arvsskall enligt en förmånligare tariff gäller bl.a. föreningar som - ulan all ha lill syfte atl i sin verksamhet tillgodosemedlemmarnas ekonomiska iniresse - har lill huvudsakligt ändamål all främjareligiösa, välgörande, sociala, politiska, konstnärliga, idrottsliga ellerandra därmed jämförliga kulturella eller eljesl allmännyttiga ändamål. hörockså förening med huvudsakligt ändamål alt främja landets näringsliv samlfolkels husföreningar, bygdegärdsföreningar och andra liknande sammanslutningarsom har till främsta syfte att anordna eller tillhandahålla allmänsamlingslokal. Ulredningen anför alt ett väl differentierat ochomfattande föreningsliv är en självklar tillgång för samhällel i dess helhet.Del är enligt utredningen den speciella prägel varje organisation har som kanberika samhällsgemenskapen. Lika självklart är, anför utredningen vidare, allföreningarna skall vara hell suveräna att själva bestämma sin verksamhet. Enföljd av denna grundsyn bör enligt utredningen vara att en ideell föreningendast i undantagsfall skall kunna förvägras skallebefrielse på grund av sittändamål. Mol denna bakgrund föreslär ulredningen all fullbefrielse från skatt pä inkomst och förmögenhet skall kunna komma i fråga fören ideell förening vars ändamål uppfyller de i 38 S AGL angivna villkoren förbefrielse frän gåvoskatt. Föreningens syfte skall alltså vara all främja"religiösa, välgörande, sociala, politiska, konstnärliga, idrottsligaeller därmed jämförliga kulturella eller eljest allmännyttiga ändamål".Som förutsättning för frihet från inkomsl- och förmögenhetsskatt bör enliglulredningen gälla all föreningen inle har till syfte att i sin verksamhettillgodose viss familjs, vissa familjers, medlemmarnas eller andra bestämdapersoners ekonomiska intressen. Jämförtmed nuvarande regler innebär förslaget, konstaterar ulredningen. Prop.1976/77:135 42 attförmånsbehandlingen inte längre förutsätter ell kvalificerat allmännyttigtändamål utan atl det räcker med att föreningens ändamål är allmännyttigt. Tillskillnad mol f n. kommer alltså t. ex. trossamfund, idroilsföreningarochnykterhetsföreningar att skattemässigt behandlas pä samma sätt. Någon tvekan omatl de i 38 S AGL uppräknade ändamålen läcker varje i 53 S I mom. e) KL angivetändamål föreligger enligl ulredningen inle. Ulredningen utgår vidare från atttaxeringsmyndigheterna kommer att följa den förhållandevis vidsträckta tolkningav 38 S AGL som de allmänna domstolarna tillämpat. Utredningenerinrar om alt skallebefrielse aldrig bör komma i fråga om en förening har lilluppgift att främja medlemmarnas eller andra bestämda personers ekonomiska intressen.En förening, vars syfte är alt lämna understöd för beredande av undervisningeller all främja konstnärlig verksamhet genom all utdela stipendier, blir t.ex. under alla omständigheter oinskränkt skattskyldig om stadgarna harföreskrifter om all understödet resp. stipendierna skall förbehållas ett fätalbestämda personer. Detsamma bör enligl utredningen gälla t. ex. en förening medändamål all bekämpa tandsjukdomar, om stadgarna begränsar verksamhelen tillmedlemmarna eller deras anhöriga. Ulredningenframhåller all skattefrihet för en förening givetvis inte äventyras av attstadgarna föreskriver att den ideella verksamhelen skall vara förbehållenmedlemmarna i föreningen. I en idrottsförening är det t. ex. naturiigt allhuvudsakligen de egna medlemmarna deltar i den av föreningen bedrivna tränings-och tävlingsverksamheten. Frågan om verksamheten enligt stadgarna är inriktadmol en alllför snäv personkrets blir enligt utredningen aktuell först omföreningens stadgar lämnar utrymme för utgivande av förmåner av ekonomisknatur. 3.2.3Den faktiskt bedrivna verksamheten För atl en ideell förening skall kunna bli befriadfrån inkomst- och förmögenhetsskall bör enligt ulredningen fordras all kravelpä allmännytta är uppfyllt inte bara i stadgarna utan också i den verksamhetsom föreningen bedriver. Oinskränkt skattskyldighet skall sålunda föreligga omföreningen tillgodoser ell hell annat ändamål än vad stadgarna föreskriver. Somexempel nämner utredningen att en förening med ändamål att främja vetenskaplig forskninginte bör frikallas från skatt om föreningen använder sina inkomsler för attpropagera för vissa produkter e. d. Skallebefrielse bör enligl ulredningenockså vara utesluten om den faktiskt bedrivna verksamheten visserligen intedirekt strider mot föreningens ändamål men ändå, genom att verksamheten iprakliken tillgodoser viss familjs, vissa familjers, föreningens medlemmarseller andra bestämda personers ekonomiska intressen, inle kan anses vara avallmännyttig natur. Påsistnämnda punkt kan dock, anför utredningen, en del gränsfall kunna Prop.1976/77:135 43 uppkomma.Tvekan kan t. ex. uppslå om en förening, vars ändamål är atl främja intressetför segelsport, i sin verksamhet tillhandahäller bålhus, varv och andraanläggningar för alt underlätta medlemmarnas innehav av egna båtar. Så längeden ideella verksamheten - ungdomsverksamhet,anordnande av kurser och tävlingaro. - utgör del helt dominerande inslaget i föreningens aktiviteter, bör enliglulredningen skaltefriheten inte äventyras. Ulgör däremol föreningensservicefunktioner mer än en obetydlig del av verksamhelen, bör föreningen underalla omständigheter behandlas som oinskränkt skattskyldig. Eltgränsdragningsproblem av liknande slag kan - anför utredningen -uppkommabelräffande idrottsföreningar som anlitar professionella idrottsmän. Det ärenligl utredningen å ena sidan klart att "rena proffsklubbar", dvs.klubbar med syfte atl tillgodose medlemmarnas eller de utövande idrottsmännensekonomiska intressen, inle skall befrias från skall. Å andra sidan skall detförhållandet att en förening betalar ersättning till idrottsmän inte mednödvändighet medföra atl skattefriheten går förlorad. Utredningen framhållerall skallebefrielse bör kunna medges om anlitandet av professionellaidrottsmän framstår som ett medel all främja den ideella idrotlsverksamhelen.Enligl utredningens uppfattning fanns det vid lidpunkten för avlämnandet avbetänkandet inte någon lill ansluten förening sompä grund av inslaget av professionella idrottsutövare borde undantas frånmöjligheten till skattebefrielse. Ulredningen diskuterar också det fallet atl enideell förening enligt stadgarna skall främja vissa allmännyttiga ändamål menfaktiskt tillgodoser ell annat ändamål. Skattebefrielse skall enligtutredningens principiella uppfattning komma i fråga endast dä fullöverensstämmelse råder mellan stadgarna och verksamhelen. Å andra sidan kan detenligt ulredningen le sig stötande atl en förening, vars verksamhet gradvisgäll över frän ell allmännyiligi område till ett annal, skall förloraskattefriheten enbart av den anledningen all man inle hunnit ändra stadgarna.Del avgörande bör enligl utredningen vara att kravet pä allmännytta är uppfyllti båda leden och att föreningen genomför stadgeändringen sä snart del kan ansesmöjligt med hänsyn bl. a. lill vad de egna stadgarna föreskriver omstadgeändringar. En sammanslutning kan, anför utredningen, vinnarättskapacitet som ideell förening utan hinder av att villkoren för medlemskapinte skulle godtas vid registrering av en ekonomisk förening. En ideellförening torde t. o. m. i sina stadgar kunna uttryckligen föreskriva altmedlemskap skall vara förbehållet vissa uppräknade personer.