prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Om denyanmälda lediga platserna mäter tillflödet av lediga arbeten så kan dekvarstående lediga platserna sägas indikera den icke tillgodosedda efterfråganpå arbetskraft. Som framgår äv diagrammet sjönk antalet kvarstående ledigaplatser inom industrin kraftigt . Nivån fjärde kvartalet låg närmare40 % . Under de tre förstå kvartalen 1976 låg nivån pålediga platser inom tillverkningsarbete relativt . Delvis var detta ettuttryck för att man, trots den svaga industrikonjunkturen, hade svårt att fåtag i yrkesutbildad arbetskraft. Utvecklingen av de lediga platserna inombyggnadsverksamheten kan verka förvånande mot bakgrund av den kraftiganeddragningen av flerfamiljshusbyggandet under 1970-taIet. Detta bortfall hardock kompenserats av ett ökat, mer arbetsintensivt, småhusbyggande och en ökadombyggnads- och reparationsverksamhet. Vidare har branschen, bl. 1976/77:100 Bilagal Finansplanen Diagram5: 2. Vid arbelsfönnedllngama kvarstående lediga platser 1971okt 1976 o. m. . redovisas de lediga platserna vid månadens slut, tidigaregjordes mittenmånadsräkningår. Delbranscherna summerar sig inte till totalen dävissa branscher uteslutits. beroendepå åldersstrukturen hos byggarbetarkåren, åderlåtits genom en fortsatt avgångfrån näringen. Dessa faktorer förklarar den tmder 1976 praktiskt taget överhela landet uttalade bristen på yrkesutbildade byggnadsarbetare, främst inomträ- och betongfacken. I syfte att förbättra, informationen om lediga arbeteninfördes på försök fr. o. m. obligatorisk anmälningsplikt förarbetsgivare av vakanser till arbetsförmedlingama. Försöksområden är t. v.Blekinge, och . I kvartalsvisabarometerandersökningar redovisas bl. a. andelen företag som uppger sig habrist på oUka kategorier anställda. Fr.o.m. tredje, kvartalet 1974 börjadeandelen företag som uppgavbrist på yrkes- och atidra arbetare att sjunka och fortsatte så under hela1975. uppgav sig av företagen ha brist på yrkesarbetare. Sysselsättningentotalt och 'inom olika näringsgrenar Sysselsättningen steg kraftigt under 1974 och 1975.Ökningen dessa båda år uppgick till drygt 180 000 personer, varav ungefärhälften ut4 gjordes av deltidssysselsatta (sysselsatta mindre än /vecka).Drygt 2/3 av ökningen föll på kviimorna. Sona framgår äv diagram 5:1 börjadetUlväxttakten i sysselsättningen att'äyta . Denna tendens fortsatte,som en konsekvens av den fortsatta svaga efterfrågan på arbetskraft, underbörjan av 1976. Totalt låg nivån för antalet syssel-i satta januarinovember1976 pä 20 000 eller över motsvarande nivå 1975. Denna ökning föU på de]"mest aktiva" åldergrupperna, 25: 54 är. Sysselsättningen blandungdomarna låg under de första tre kvar-j talen 1976 på en ungefär oförändradnivå jämfört med . Sysselsättningen mätt i antalet arbetade timmar steginte lika kraftigt meUan 1974 och 1975 som ökningen i antalet personer, 1,3 %mot enligt arbetskraftsundersökningarna (). Flera faktorer förklarardenna differens, t. ex. den ökade andelen kviimor (dessa har genomsnittiigtkortare arbetstid än männen), minskat övertidsuttag och vissa sniärre arbetstidsförkortningar. Frånvaron i industrin ökade också ganska Tabell 5:1Sysselsättningen inom olika näringsgrenar 19741976 El-, gas- och vattenverkByggnadsverksamhet Privata tjänster' Staten av antalet utförda arbets- -2,3 -4,7 -3,3 -4,0 -0,8 -'''.« . -2,6 -1,5 -3,3 -0,6 -1,6 -1,4 -2,6 -1,9 0,3,. ' Varuhandel, restaurang- och hotellrörelse,samfärdsel, bank- och försäkringsinstitut, fastighetsförvaltning m.m, 1976/77:100 Bilagal Finansplanen Diagram5: 3. Arbetslöshet och kvarstående lediga platser 1970okt/ \/H. #>, 1 Källor: ,och . kraftigtunder och 1975. Enligt arbetskraftsundersökningarna, korrigerade förkalendariska effekter m. m. för att överensstämma med nationalräkenskapernasdefmitioner, ökade antalet sysselsatta och antalet arbetstimmar med0,meUan 1974 och 1975. Motsvarande öknmg under de tre första kvartalen1976 jämfört med uppgick till mätt i antaletpersoner och mätt i arbetade timmar. I tabell 5: 1 redovisas sysselsättningsutvecklingeninom oUka näringsgrenar. Inom gruvor och tillverkningsindustri sjönksysselsättningen mätt i timmar med , Antalet industriarbetare sjönkunder hela 1975 och 1976. hade industrin ca 20 000färre sysselsatta än 1975. Tjänstesektorerna och då framför allt den offentiigasektom fortsatte att öka. Ökningen som främst låg päkommunerna uppgick tiU närmare 40 000 personer. Under de tre första kvartalen 1976 lågarbetslösheten på samma låga nivå som . var, enligtAKU, 62 000 personer arbetslösa (1,av arbetskraften). Ett flertal faktorerförklarar den låga Öppna arbetslösheten i 19731976 mitt under dendjupa lågkonjtmkturen i den industrialiserade världen. Vår inhemskakonsumtion.såväl privat som offentUg, har håUits väl uppe. Ett flertalsysselsättningsstödjande åtgärder i form av lagefstöd,investe-ringsfondsfrisläpp och utbUdningsbidrag etc. har satts in. Tabell5: 2 Arbetslösheten 19721976 Års- och kvartalsmedeltal, 1 000-tal Arbetslösa, totalt 5566 år 107 39 50 18 98 35 46 16 80 30 35 15 71 24 31 16 65 27 28 10 69 27 30 12 76 27 35 14 Storstadslän Skogslän Övriga län Medeltal antal veckor i arbetslöshet Relativa arbetslöshetstal (arbetslösa I procent av ai 2,7 5,7 2,0 2,3 2,5 5,3 1,8 2.4 1,8 3,7 1,2 2,3 1,5 3.7 0,9 1,9 1,6 3,6 1,0 1,5 1,7 4,0 1.1 1,8 1.8 4,1 1,3 2.0 .1,4 3,3 0,9 1,8 1.5 3,7 1,0 1,2 1,7 .2,4 konjunktmnedgångenrelativt sent effekt inom den arbetsintensiva verkstadsindustrin. Andrafaktorer av vikt är också den förändrade lagstiftningen på arbetsmarknaden medökade varseltidcr särskilt för den äldre arbetskraften samt att företagenallmänt väntat sig en förhållandevis snabb uppgång i efterfrågan från utlandetunder loppet av 1976. En sådan bedömning av den internationellakonjunktumtveckUngen har sarmolikt bidragit till att företagen i mycket storutsträckning håUit kvar de anställda även sedan produktionsplanema justeratsnedåt. Även ungdomsarbetslösheten låg nivå. Ungdomamasandel av de arbetslösa, är dock väsentligt högre än deras andel avarbetskraften. konstaterades en ökning avungdomsarbetslösheten vilket föranledde särskUda åtgärder, presenterade ioktober 1975. Bland insatserna ingick inrättande av praktikplatser vidstatliga verk och myndigheter. Kommunerna erhöU 75-pro-centiga bidrag för attstarta beredskapsarbeten. Vidare infördes olika former av bidrag tUI företagsom nyanställde och utbildade ungdomar. Arbetsförmedlingarna fick också ökaderesurser för att kunna intensifiera förmedlingsåtgärderna för ungdomar. Som enföljd av åtgärdema ökade antalet ungdomar i beredskapsarbeten snabbt under1976. Av de totalt 29 000 personerna i beredskapsarbeten varnärmare 15 000 under mot endast 3 000 av totalt 17 000 . 1975.Antalet personer i arbetsmarknadsutbildiuog uppgick 1976/77:100 Bilaga 1 Finansplanen 112 Tabell 5: 3 Antal personer i arbetsmarknadspolitiskaåtgärder 19721976 Års- och kvartalsmedeltal, 1 000-tal ' A: Allmänna beredskapsarbeten. S:Speciella beredskapsarbeten för svårplacerad arbetskraft såsom äldre,alkoholister, mentalpatienter etc. 1976 tiU 51 000, vUket var drygt 10 000 fler än i november1975. Av eleverna i AMU-kurserna deltog ungefär 10 000 i olika former av företagsutbildningoch ca 4 000 i utbildning för permitteringshotad personal (s. k. "8-krona"),se tabeU 5: 3. Serien över kassaarbetslöshetenföljer i stort samma förlopp som . uppgickarbetslösheten till 28 300 (1,av medlemsantalet). Det var 10 000 färre än ioktober 1975. Hela nedgången beror dock på förändrade kassabestämmelser isamband med pensionsreformen. I industrikassornä låg arbetslösheten i novemberpå , motsvarande drygt 8 300 personer. För tjänstemanha- och byggnadskassornanoterades 3 900 (0,) resp. 3 200 (2,) arbetslösa. Den låga arbetslösheten iindustrikassornä beror bl.a., som nämnts lidigare, på de åtgärder som satts in.Det lagerstöd som infördes , med ett 20-procentigt statsbidrag förproduktion över normallager förutsatt att sysselsättningen håUs oförändrad,har inneburit att företagen i många branscher byggt upp rekordstoira lager.Under perioden janua- Tabell 5: 4 Varsel om personalinskränkningar 19701976 Totalt antal Därav antal ri1975november 1976 bevUjades (preUminärt) 1 400 företag lagerstöd, motsvarandeen lagerökning på . bevUjades frisläpp fråninvesteringsfonderna för konjunkturutjämning motsvarande eninvesteringskostnad på . Ur de särskilda investeringsfondernaoch arbetsmUjöfonderna frisläpptes medel tmder motsvarandeinvesteringskostnader på . Antal varsel om personalmskränkningar framgår avtabeU 5:4. Ökningen i antal varsel låg främst på verkstads-, trä-och tex-tUindustrin. Flera av de mer omfattande varsel som meddelades i börjanav 1976 avser att effektueras . Speciellt antalet berörda av varselom nedläggnmgar var mycket högt 1976. I det följande sammanfattas bedömningarna av utbudöch efterfrågan på arbetskraft . Dessa prognoser tas sedan somutgångspunkt för en diskussion om den tänkbara sysselsättningsutvecklingen,totalt och näringsgrensvis, under det framförUggande året. Invandringen till väntas blilägre än . I arbetskraftsprognosen har kalkylmässigt lagts in ennettoinvandring på 10 000 personer. Häri ligger ett antagande om att den ökandeutvandringen från till som konstaterades kommer attfortsätta. Övriga befolknmgsförändringar innebär att den sammantagnafolkökningen dock blir mycket måttiig i åldrarna . Den torde komma attuppgå till endast några tusental personer. Förändringarna i de relativa arbetskraftstalenspelar en avgjort större roll för arbetskraftsutbudet änbefolkningsförändringarna. Ett flertal faktorer av institutionell ochpsykologisk natur påverkar förvärvsbenägenheten: konjunkturläget, valet meUanstudier och arbete, möjligheter till barntillsyn etc. För männens del väntas enfortsatt minskning av det relativa arbetskraftstalet raed ungefär 0,5procentenheter . I detta ligger ett antagande omoförändrade relativa arbetskraftstal i ungdomsgrupperna och en svagökning för gmppema meUan 25 och . Minskningarna aiitas sålunda komma attfalla på de äldre åldersgrupperna. Kvinnorna bedöms fortsätta att öka sitt deltagandei arbetsUvet. Sålunda förutses ökningar i de relativa arbetskraftstalen församtliga grapper upp tUl . Sammantaget för Icvinnoma väntas det relativaarbetskraftstalet öka med mätt mellan årsgenomsnitten 1976och 1977. Detta är klart lägre än men ligger 8 1976177.1 saml 100. Prop.1976/77:100 Bilaga 1 Finansplanen 114 i nivåmed förändringen . Prognoserna över befolkningsutvecklingenoch förändringarna i de relativa arbetskraftstalen summerar sig till en ökningav antalet personer i arbetskraften mätt mellan genomsnittslägena 1976 och1977 på 15 00020 000 personer. Det är en lika stor ökning som mellan 1975 och1976 men,väsentiigt lägre än 19731974 och 19741975. Arbetskraftsutbudet mätt i timmar utvecklasregelmässigt svagare än utbudet mätt i personer. Ett flertal samverkandefaktorer förklarar detta. a. innebär kvinnornas ökande andel avarbetskraften att det totala timutbudet sänks eftersom kvinnorna har lägremedelarbetstid än männen. I samband med pensionsreformen den 1 juli 1976öppnades möjligheter för personer att få delpension. Vilkenomfattning denna reform kan få är svårt att sia om. I oktober 1976uppbar 11 700 personer delpension. av de beviljade delpensionernautgick till män. För både män och kvinnor gäller att de flesta valt att minskasin veckoarbetstid med ca hälften. Även om delpensionering skuUe få en ökadomfattning så torde dess nettoeffekt på det totala timutbudet bliförhållandevis marginell. Andra faktorer som förändrar timutbudet är ändringari korttidsfrånvaron och övertidsuttag. Några arbetstidsförkortningar är inteförutsedda . Sammantaget väntas de oUka faktorerna medföra attarbetskraftutbudet mätt i timmar blir ungefär oförändrat meUan 1976 och 1977. Prognosen är naturligtvis behäftad med ett stortmått av osäkerhet Trendmässiga utvecklingar av benägenhet att förvärvsarbetakan brytas på grund av förändrade attityder tUl utbildning och arbete. Likasåspelar efterfrågesituationen på arbetsmarknaden in, Sorii påpekats tidigareråder fortfarande brist på arbetskraft inom flera yrkesområden. Detta ikombination med den skattereform som trädde i kraft kanutgöra incitament för exempelvis fler kvinnor att söka sig ut påarbetsmarknaden. under loppet av 1977 torde utbudsökningen bli starkare underandra halvåret. Produktions-och produktivitetsutvecklingen inom olika sektorer av ekonomin bestämmerefterfrågan på arbetskraft. I kapitel 4 har prognoserna överproduktionsutvecklingen redovisats i detalj. Ett siffermässigt sammandragåterges i tabell 5: 6. Produktiviteten, definierad 'som förädlingsvärde perarbetad timme, är den mest svårbedömbara faktorn. noteradesen mycket svag produktivitetsutveckling i samhällsekonomin. Inom industrinblev ökningen 19741975 (tabell 5: 5). Detta förklaras av. attsysselsättningen hölls uppe trots att produktionsutvecklingen var så svag. Denekonomiska politiken bidrog i hög grad härtiU. Bil.1 Preliminär nationalbudget 115 Tabell5: 5 Produktiviteten inom olika näringsgrenar 19701976 Procentuell förändringfrån föregående år -7,4 -3,5. -10,5 -1,6 -2,4 El-, gas- och -2,0 -1,2 -1,1 -0,4 -0,2 -0,1 5,8. ; : .4,7 -0,1 : ; ,; . risktsett mycket kraftiga produktivitetsstegringar. För industrin låg degenomsnittiiga ökningarna på . Denna snabba ökning möjliggjordesbl. a. genom en snabb strukturomvandling. En större del av efterfrågan riktarsig nu mot ;de' tjänsteproducerande sektorerna som har en lägreproduktivitetsstegringstakt än de. Man bördock uppmärksamma att den offentliga sektorn av mättekniska skäl egentligeninte uppvisar någon produktivitetsstegring såsom den definierats ovan. 1realiteten ökar troligen produktiviteten också inom den offentligatjänsteproduktionen. En ökande offentlig sysselsättningsandel medför sålundastatistiskt sett en avtagande produktivitetsstegring totalt i samhäUsekonomin. I tabell 5: 6 redovisas produktions- ochsysselsättningsprognoserna . Genomgående redovisas produktionen enligtdet s. k. mellanalternativet för löneutvecklingen (se kapitel 6). Ilildiet med mönstret från tidigare konjunkturuppgångar har antagits attproduktivitetsökningen i de varuproducerande sektorerna nu bör bU relativtsnabb. Det torde med hänsyn till den förhållandevis omfattande"arbetskraftsreserv" som många företag nu har finnas ett stortutrymme för expansion av produktionen utan motsvarande sysselsättningsökning.För industrins del pekar efterfrågekalkylerna mot en fortsalt minskad sysselsättningmätt mellan genomsnittslägena 1976 och 1977. Timkalkylerna översatt till antalpersoner visar att behovet av arbetskraft skulle minska med ungefär 40 000personer inom de varuproducerande näringsgrenarna mellan 1976 och 1977.Däremot väntas en fortsatt god efterfrågan frän den offentliga sektom.Kommunema och staten väntas öka sin sysselsättning med ungefär 35 000 resp. 8000 personer. Utbuds- och efterfrågekalkylerna indikerar följaktligen att detfinns risk för en ökad obalans pä arbetsmarknaden. Man kan inte utesluta enviss ökning av arbetslösheten under loppet av 1977. Dock torde den öppnaarbetslösheten ändå kunna komma att stanna vid en fortsatt låg nivå. Prop.1976/77:100 Bilaga 1 Finansplanen 116 Tabell5: 6 Produktion, produktivitet och sysselsättning 1977 Procentuellaförändringstal, avrundat Produktion Produktivitet Sysselsättning (timmar) -2,0 -3,5 El-, gas- och vattenverk -0,5 -0,5 'Handel, restaurang- och hotellverksarahet, samfärdsel, banker och fastighetsförvaltningm. Produktiviteten i den offentliga sektorn har kalkylmässigt satts likamed noU. denytillträdande grupper av ungdomar och kvinnor möta ökade problem att fåarbete som överensstämmer med individens önskemål med hänsyn till utbildningoch tidigare erfarenheter. De ökade svårigheter som olika grupper kan fä påarbetsmarknaden kommer att mötas med arbetsmarknadspolitiskainsatser. Omfattningen av arbets-marknadsutbildnmg och beredskapsarbeten iolika former ökades redan under loppet av och får vid behov vidgasytterUgare. De särskilda insatsema för arbetslös ungdom drivs vidare, liksomstödet tUI företag som i stället för att avskeda tiUfälligt överflödigpersonal ökar utbildningen för de anställda etc. 1 Preliminärnationalbudget 1)7 6 De enskilda konsumenternas ekonomi HushåUens dispoiubla inkomster ökade starkt 1975.De stora löne-och transfereringstUlskotten ledde tUl en dispotubelinkomstökningmed i löpande priser (se tabell 6:1). Eftersom prisökningstalet för dentotala privata konsumtionen (det s. k. impUcitprisindex) uppgick till 10 1/2 %innebar detta en real disponibel inkomsttUlväxt på 1975, ett av de högstaökningstal som registrerats . var den realadisponibelLnkomstens tiUväxt Ukväl ännu betydligt större. Hushållenskonsumtion förefaller att ha anpassats tiU inkorastutvecldingen med betydandeeftersläpning. Sparkvoten fortsatte sålunda att stiga betydligt och uppgick1975 tUl av den disponibla inkomsten detta år. Hushållens fmansiellaställning hade sålunda förstärkts avsevärt. Inkomstutvecklingen 19751976 innebar en påtagligavsaktning, främst till följd av en lägre lönesummeökning samt en kraftig dämpningi de enskilda företagarnas inkomstökning. Inkomstöverföringar, i form av främstpensioner och utbetalningar från försäkringskassor, ökade däremot snabbare 1976än 1975. För disponibelinkomsten medförde detta att tUlväxten 1976 reduceradestill . Det genomsnittliga prisökningstalet blev 1976 större än åretinnan, mot 101/1975. Den realt disponibla inkomsten beräknas därmedha ökat med 1976. Konsumtionen fortsatte som väntat att stiga iförhållandevis stark takt och växte därmed snabbare än inkomsterna.Konsumtionsökningen i volym beräknas sålunda ha uppgått tUl 3 1/mellan detre första kvartalen 19751976. Nationalräkenskaperna visar att inköpen av nyapersonbUar och övriga varaktiga varor spelat en stor roll för den totalakonsumtionstiUväxten. Med någon avsaktning i ökningstakten fjärdekvartalet beräknas den privata konsumtionen ha ökat med 33 1/i volymmellan helåren 1975 och 1976. Sparkvoten minskade ,till av den disponibla inkomsten. Hushållens sparande,framtaget som differens mellan disponibel inkomst och privat konsumtion,beräknas i löpande priser ha uppgått till ca 16 1/. 1976, ungefärsamma belopp som 1975. 1 Antalet bilinköp sora tillförts hushållssektornde kan ha varit för stort eftersom bilinköpen av leasingföretag harökat. Detta har ej beaktats vid fördelning av bUinköpen mellan konsumtions-och investeringsbilar. Prop.1976/77:100 Bilaga 1 Finansplanen Tabell 6:1 De enskilda konsumenternas inkomster ochutgifter 19751977 Procentuell förändring frän föregående år Direkta skatter, avgifter m. m. därav: prel. A-skatt .15,5' offentUga (3-2) -29,1 -17,5 Räntor och utdelningar, ter och -utgifter, netto Sparande (78)' -1,1 ' Hushållssektorn inkluderar,förutom hushållen, dé s.k. ideella organisationerna som betjänar husr hållenoch som inte helt eller. huvudsakligen finansieras och kontrolleras avoffentliga sektorn. Hit räknas fackföreningarna, folkbildningsverksamheten,, idrottsorganisationerna, tjänstemannaorganisationérnä,'Röda korset m.m. saimt ej statsbidragsberättigade privata sjukhem, barnhem,barnkolonier, semesterhem. Utöver löntajjarhushåll ingår hushåll som ägerpersonUga företag, dvs. som erhåller sin huviidsakliga inkomst från rörelse. ' Arbetsgivaravgifter tiU'socialförsäkring, tiUräknadé perisiohsavgifter för statUga och kommunalamyndigheter, för kommunala.affärsverk samt för icke-finansiellaföretag är ejmedtagna som löneförmåner i denna post. Egentliga löner motsvarar kontantutbetald löhesunuma, direkt utbetalda pensioner från industri, handel ochstatiiga affärsverk samt arbetsgivaravgifter till privat försäkring utom trygghetsförsäkringvid yrkesskada. ' Inkl. räntor på privata försäkringsfonder (exkl.skadeförsäkring).' ' Inkl. privat försäkringssparande.Detta uppgick tiir5 5l2 milj. kr. Det beräknas 1976 uppgå till 6 382 milj.kr. och 1977 till 7 391 milj. kr. ' Förändring mätt i procentenheter. Anm. Alt. 1, alt. n, alt. UI motsvarar det lägre,mellan-, resp. det högre altemativet för avtalsutfallet. Se löneavsnittet, kap.6.2. Äö//or.-Konjunkturinstitutet och . Vad gäller inkomstutvecklingen 1977görs i detta avsnitt ingen prognos över avtalsutfallet. Treberäkningsalternativ har dock utförts. Enligl mellanalternativetj däravtalsutfaUet i genomsnitt för samtliga löntagare antas bU , skullelönesummans tUlväxt avta från 13 1/1976 till 1977. För disponibelinkomstenkan avsaktningen i tillväxttakt väntas bli avgjort mera dämpad. Med denbeslutade sänkningen av skatteskalorna 1977 förutses skatteinbetalningarna ökai unge fär samma takt som lönesumman. Hushållens nettoinbetalningar till det skatteinbetalningar minus inkömstöverföringar tiU hushållen i form avpensioner, barnbidrag m. m. (se tabell 6: 1) beräknas minska. Disponibelinkomsten skulle sålunda enligtmellanalternativet öka med i nommella termer .19761977 mot drygt13% 1975 Som framgår av prisavsnittetnedan har prisnivåns uppgång för detta alternativ beräknats bli meUangenomsnittslägena 1976 och Det skulle därmed bU enförhållandevis stark real disponibelinkomstökning 1977 på ca.3 3/. Mednågon ökning i sparkvoten skulle konsumtionsutfallet enligt mellanalternativetsålunda bli 3 1/i volymtillväxt. Det lägre resp. högre ävtalsalternativet beräknasleda till real disponibelinkomstökning 19761977 på resp. 4 1/. Dengenomsnittliga prisnivån beräknas i dessa båda altemativ stiga med drygt 6 3/resp. 19761977. Konsumtionsutfallen har skattats tUl 3 1/resp. ivolymtillväxt. En sparkvotsminskning med någon tiondels procentenhet har alltså förutsatts i det lägrealternativet medan i det högre en viss ökiung av sparkvoten har bedömts somtrolig. Den totala lönesummans ökning frän 1974 till 1975beräknas tUl . För industriarbetarnas del uppgickförtjänstökningen tUI varav löneglidningen svaradeför så mycket som . De ökade sociala avgifterna medförde atttimkostnaderna utöver timlöneökningen steg med . Den totala utbetalda lönesummans ökning meUan 1975och 1976 kalkyleras nu till , vilket är något lägre än vad som angavs ikonjunkturinstitutets höstrapport. Nedjusteringen ligger heU på sysselsättningskomponenten,söm nu beräknas ge ett bidrag till lönesummeökningen på mottidigare 1,1. Den stora förändringen mellan beräkningstillfällena beror på treolika, samverkande faktorer. Dels synes den totala sysselsättningsökningenmeUan 1975 och 1976 bli något lägre än vad som tidigare.antogs, dels ärdiskrepansen mellan den totala sysselsättningsökningen i timmar och den förenbart anställda betydligt mindre 19751976 än , vUketej förutsågs. Slutligen synes sysselsättningskomponenten ha överskattats ävengenom att det i kalkylerna ingick ett antagande om att den sysselsättningsförändringsom ingår i lönesummeberäkningarna, och därmed är vägd med lönesummevikter, ilikhet skulle ligga något 1 De tal för de sociala avgifternas bidrag tilltimkostnadsökningen som redovisas i detta avsnitt, är beräknade så att dentotala timkostnadsökningen erhäUs genom att man till dem adderartimförtjänstökningen. 1976/77:100 Bilagal Finansplanen 120 högreän den rent timmässiga utveckUngen. MeUan 1975 och 1976 tycks emellertidförhållandet ha varit det omvända. Den avtalsmässiga löneökningen mellan 1975och 1976 kaUsyleras till och löneglidningen tiU . Industriarbetarnas timförtjänster steg enligtstatistiska centralbyråns månadsvisa statistik, korrigerad för retroaktivalöneutbetalningar, med mellan de tre första kvartalen 1975 och 1976.Därav beräknas avtalen ha svarat för och löneglidningenför drygt 5,5. Mellan helåren 1975 och 1976 kalkyleras den avtalsmässiga löneökningentill . Förutsatt en fortsatt dämpad löneglidning under fjärde kvartaletkan förtjänstökningen uppskattas till . Som enföljd av ökade sociala avgifter beräknas timkostnaderna för industriarbetarestiga utöver timlönehöjningen. Lönesummeberäkningarna har baserats på trealternativa avtalsutfaU, 2,5 (alt 1), 5 (alt II) resp.9 % (alt III).