prop · G00374 · 1976-12-31 00:00:00 — Jagvill i denna fråga hänvisa till vad jag i del föregående anfört omcivilförsvarets fortsatta ulveckling m. m. Sammanfattningsvis anser jag atl beredskapslägetinom programmet Viss polisverksamhet f n. är tillfredsställande. Belräffande programmet Sjukvård vill jaginledningsvis anföra atl sjukvården i krig väsentligen bygger på de fredslidasjukvårdsresursema. Dessa förstärks vid krigsorganisering genom atl miliiärasjukvårds- och sjukiransportorgan mobiliseras, genom alt antalet vårdplatserutökas samt genom alt i fred ej verksam medicinalpersonal las i anspråk. Ett krig kommer att innebära en ökad belastning påsjukvården. Detta medför atl fredstida normer och siandard för behandling ochvård måsle ändras. Jag är dock angelägen all undersiryka alt varje skadad -civil eller militär - skall kunna ges en med hänsyn till omsiändigheternagodtagbar sjukvård. Jag bedömer i likhei med försvarsuiredningen delta vara avden slörsla betydelse, bl. a. för atl molslåndsviljan skall kunnaupprätthållas. Som framgår av det föregående anförförsvarsuiredningen all sjukvårdsresurserna är helt otillräckliga underavspärrning och krig eller all de inle kan utnyttjas rationelll. Jag delar utredningensmening och anser atl det är angeläget att bristerna undanröjs. Härvid börenligt min mening följande beaktas. En väsentlig utgångspunkt bör vara alt ell krig förvår del berör hela samhället och alt vårt försvar fömtsätter hela samhälletssamlade ansträngningar. Hälso- och sjukvården skall, oavsett om den sjukeeller skadade är civil eller militär, främsl minska dödlighet och invaliditetsamt ålerföra personal i sin verksamhel. Delta är en för samhället gemensamangelägenhet 1976/77:74 340 ochleder mol en så långl möjligt gemensam krigsorganisation för hälso-ochsjukvård. Ett effektivi ulnyltiande av sjukvårdsresurserna förulsätler klaraansvars- och ledningsförhållanden. Del är enligl min mening av stor betydelseatl den grundläggande principen tillämpas, som innebär alt ett ansvar i fredför viss verksamhet bör följas av ansvar all förbereda, genomföra och ledasamma verksamhel i krig, om verksamhelen då skall fortgå. Slalsrådel kommer alt i del följande(bilaga 3) föreslå rikllinjer för den fortsatta ulvecklingen avsjukvårdsberedskapen bl. a. mot den allmänna bakgrund jag har angivii i detföregående. För /78 beräknarjag de sammanlagdakosinaderna över statsbudgeten för verksamheten inom övrigi lolalförsvar lillca 219 milj. kr. enligt följande sammanställning. Program Koslnader 1977/78 Med hänvisning till vad jag nu anfört hemställerjagatt regeringen föreslår att godkänna de allmänna rikllinjer för denfortsatta ulvecklingen av övrigt totalförsvar somjag har angett i delföregående. 6.2Övrigt totalförsvar: programmet ledning m. m. 6.2.1 Psykologiskt försvarsforisatta utveckling Psykologiskt försvar är en sammanfallandebeteckning på de åtgärder som vidlas för atl upprätthålla och stärkabefolkningens moiståndsvilja under krig. För alt ålgärderna skall kunnagenomföras påett effektivt sätt behöver förberedelser vidlas i försvar är central myndighet för denpsykologiska försvarsberedskapen i fred. Nämnden leder och samordnarplanläggningen av landets psykologiska försvaroch ombesörjer -i den mån delinte ankommer påandraorgan-ati behövliga förberedelser vidlas. Nämndens trehuvuduppgifter är härvid planläggning, utbildning och forskning. består av ordförande och 15ledamöter. Till nämnden är knutet ett kansli som leds av en kanslichef Programplanför perioden /78-1981/82 försvar harenligt regeringens anvisningar sänt in programplan för perioden1977/78-1981/82 avseende den psykologiska försvarsberedskapen. I regeringensanvisningar angavs att program- planenskulle ulgå från en verksamhel med i huvudsak nuvarande inriklning.Utbildningen av befattningshavare i krigsorganisationen skulle dock förstärkas.Planeringsramen angavs lill 1,62 milj. kr. i löneläge och iprisläge . har mot bakgrund av regeringensanvisningar, målen för verksamheten och upplevda brister vid periodens börjanangett följande inriklning vad gällerdeire huvuduppgifterna planläggning,Ulbildning och forsk-ning. Belräffande planläggning avser beredskapsnämndenunder programplaneperioden förstärka radiobevakningen, utöka planläggningen förpressen, anpassa informationsöverföring lill ny teknik, ulföraberedskapsplanläggning för folkrörelsema samt ägna uppmärksamhet ålpsykologiska försvaret, samband och signalskydd. Utbildningen av personal inom del psykologiskaförsvarel avses bedrivas i huvudsak som tidigare men med de utökningar som ovanangiven planläggning medför. Belräffande forskning avser beredskapsnämndenkoncentrera resurserna lill propagandasiudier, opinionsundersökningar,masskommunikation och psykologisk krigföring. För alt genomföra den planlagda verksamhelenerfordras enligl beredskaps-nämnden en förstärkning av den anställda personalenmed sex personer. De beräknade kostnaderna under programplaneperiodenframgår av följande tabell. Ekonomisköversikt (I OOO-tal kr.) 1976/77 års Anslagsförändring jämfört med närmast budgelår i tusériial kronor 1981,/82 -1-126,7 -(-245,3 -1-20,0 (1 122,2) (-1-106,7) (-1-225,3) -140,0 -20,0 -1-40,0 -1-246,7 -1-265,3 -1-40,0 Prop.1976/77:74 342 har i sin programplan överskriditden anvisade planeringsramen. En reducering av den planlagda verksamhelen såall denna inryms inom anvisad ram innebärenligt beredskapsnämnden allverksamheten avseende bl. a. planläggning för radiobevakning och fackpressenmåste ulgå. Vidare måste forskningen reduceras. Försvarsuiredningen redovisar i betänkandetTotalförsvaret 1977-82 (SOU 1977:1 jsina överväganden och förslag lillrikllinjer lor det psykologiska försvarels ut veckling underprogramplaneperioden. Uiredningen anför all för att psy-kologiskl försvarskallkunna fungera i olika siiuationeroch därtill snabbi kunna övergå tillkrigsorganisation erfordrasen noggrann och aktuell planläggning inom olikasektorer. bör därför även fortsättningsvis kunna medverka vidberedskapsplanläggning för pressen, varvid en utökad andel av denna börinnefattas i planläggningen. Vidare bör en översiktlig beredskapsplanläggningav den grafiska branschen genomföras. Utredningen underslryker folkrörelsernasbetydelse inte minst för det psykologiska försvarel, och anför attberedskapsnämnden bör lämna del bistånd folkrörelserna kan komma all påkallaför sin beredskapsplanläggning. En av fömtsättningarna för all kunna möla enangripares psykologiska krigföring ärenligl försvarsutredningen all vi hartillgång lill en effektiv organisation för radiobevakning i krig. Uiredningenhardärför funnit alten förstärkning och modernisering av organisationen ochdess utrustning börske. En god grund för psykologiskt försvar skapas enliglförsvarsuiredningen genom god ulbildning av all personal inom totalförsvaretliksom genom information i total försvarsfrågor lill allmänheten. Utbildningenav egen personal är av grundläggande betydelse inte minst för psy kologisklförsvars möjligheter all verka med hög effekl vid snabba beredskapshöjningarochföratt i fredslid sprida förståelse och kunskap om psykologiskt försvar.Försvarsuiredningen anser därför alt den nu varande utbildningen börförstärkas. Därmed avser utredningen inte endast utbildningen för den egnacentrala och regionala krigsorganisationen. Det är enligl uiredningens meningväsentligt atl däruiöver utbildning eller bistånd med utbildning ges annanpersonal och andra organisationer som berörs av det psykologiska försvarets verksamhel. understryker i flera sammanhangbelydelsen av lotal-försvarets ökade förankring i samhället och deeffektökningar som lorde kunna vinnas med en ökad samordning, exempelvis en ökadsamordning av civilförsvaret och den kommunala verksamheten. Eftersom detpsykologiska försvaret berör hela folket lorde det enligt försvarsuiredningenvara lämpligt att låla alla fredslida administrativa nivåer i samhället bärasin del av ansvaret för del psykologiska försvarel. Uiredningen finner därföralt uppmärksamhet bör ägnas åt frågan om kommunernas medverkan främsl i delpsykologiska försvarets informationsverksamhet. Prop.1976/77:74 343 redovisar i sin.programplan ellökal personalbehov i den egna fredsorganisationen. Försvarsuiredningen betonari olika sammanhang nödvändigheten av all reducera kostnader och personalbehovi fred och menar all slörsla restriktivitet måsle lillämpas i delta avseende. Försvarsuiredningen bedömer all den ekonomiskaramen för beredskaps-nämndens planering behöver utökas någol i förhållande tillden av regeringen anvisade planeringsramen förden kommande femårsperioden. har anfört alt en noggrann ochaktuell planläggning inom olika sektorer behövs för att psykologiskt försvarskall kunna fungera i olika situationer och snabbi kunna övergå lillkrigsorganisation. bör därför enligt utredningen kunnamedverka vid en något vidgad beredskapsplanläggning för pressen och vid enplanläggning av den grafiska branschen. Nämnden bör av samma skäl lämnafolkrörelserna det bistånd de kan komma all påkalla för sinberedskapsplanläggning. Jag delar försvarsulredningens uppfattning i dessaavseenden. Jag delar även försvarsulredningens uppfattning all en försiärkningoch modernisering av organisation och utmstning för radiobevakning i krig börske. En ökad utbildning för denna organisation bör även komma till stånd. En god gmnd för psykologiskt försvar skapas enliglförsvarsutredningen genom god utbildning av all personal inom totalförsvaretliksom genom information i total försvarsfrågor lill allmänheten. Utredningenanser all den nuvarande utbildningen för det psykologiska försvarets centralaoch regionala krigsorganisation bör förstärkas. Det är enligl uiredningensmening väsentligt atl utbildning eller bistånd med utbildning härutöver gesannan personal och andra organisationer som berörs av del psykologiskaförsvarets verksamhet. 1 sammanhangel anför utredningen vidare altuppmärksamhet bör ägnas åt frågan om kommunernas medverkan främst i delpsykologiska försvarets informationsverksamhet. Jag bilräder utredningensuppfattning att utbildningen för del psykologiska försvarels krigsorganisationbör förslärkas. En förstärkt ulbildning förutsattes för övrigi i regeringensanvisningar för programplaneringen. Jag kan också bilräda vad utredningen iövrigi anfört om en breddad utbildningsverksamhet. Jag förutsätter därvid alldetta sker inom ramen för de gällande riktlinjerna om beredskapsnämndensom ell enbart planläggande och förberedande organ. Mot bakgrund av ställningstagandena ovan kommer jaglill samma uppfattning som försvarsutredningen belräffande den ekonomiskaramen för beredskapsnämndens planering. Ramen behöver således utökas någol iförhållande till den som angavs i programplaneanvisningarna. 1 likhet medutredningen menar jag dock att slörsla restriktivitet måste tillämpas när delgäller alt tillgodose önskemålen om ytteriigare personal. Prop.1976/77:74 344 Under åberopande av del anförda hemställerjag allregeringen föreslår att godkänna de riktlinjer för psykologisktförsvars fortsatta ut veckling somjag harangeli idel föregående. 6.3Anslagsfrågor för /78 1976/77 (bil. 7 s. 157) har regeringenföresiagii all, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, försvar för /78 beräkna ettförslagsanslag av . Jag anhåller atl nu fä la upp denna fråga. Som framgårav del följande uppgårdet slutligtbegärda anslaget lill . De i prop. 1976/77:100 (bil. 7) slutligtbegärda anslagen utanför utgiftsramarna till det militära försvaret resp.civilförsvaret uppgick pådriftbudgeten t ill sammanlagt . och påkapitälbudgeten lill sammanlagt . Summan av de föreslagna anslagenutanför de nämnda utgiftsramarna uppgår därmed lill (31 675 000 -l- 2 010 000). på driftbudgeten och till . Inom försvarets planerings- ochekonomisystem utgör försvar ell delprogram. Verksamheten under delprogrammetbudgeteras på ell primäruppdrag inom delproduktionsområdel Allmän ledning ochförbandsverksamhel. Verksamhelen finansieras frånförslagsanslaget försvar. Koslnaderoch medelsbehov (1 OOO-tal kr.) 1976/77 1977/78 Planerat Ulfall Planerat Beredskaps- Föredra- nämnden ganden för psykologiskt försvar Allmän ledning och förbandsverksamhet Beräknadändring 1977/78 försvar anger isin årsredovisning för /76 all nämnden har fyllt uppkomnavakanser i krigsorganisationen och bistått civilbefälhavare och länsstyrelseri deras arbete med att komplettera den regionala och lokala organisationen.Arbetsgrupper inom beredskapsnämnden har utrett frågor som berörberedskapsplanläggning för dagspressen, folkrörelserna och teatrarna. En särskild arbetsgrupp har under årel avgivit enslutrapport om informalion till allmänheten genom mndradio under krigsfara ochvid krig. Nämndens forskning har omfattat 16 projekt, avvilka sex har avslutals och sex påbörjats. Två riksomfattande opinionsundersökningargenomfördes . Den ena avsåg den vuxna befolkningens inslällning lillvissa försvars- och samhällsfrågor, medan den andra var en specialundersökningav ungdomens attityder lill molsvarande frågor. Budgelårel 1976/77 Den inriktning av verksamhelen som anges i prop.1975/76:100 bil. 6 (FöU 1975/76:32, rskr 1975/76:273) och i regleringsbrevetför innevarande budgelår bedöms kunna fullföljas. a. attberedskapsnämnden prioriterar planläggnings- och utbildningsverksamheten. 1976/77:74 347 Utöver vad som framgår av redogörelsen förprogramplanen anför försvar bl. a. följandehuvudmotiveringar för den föreslagna verksamheten under /78.Till följd av bl. a. en ändring i nämndens instruktion har arbetsbelastningenpå kansliet ökal. En tiänst som ställföreträdande kanslichef och ytteriigare enbiträ-destiänst bör därför inrättas. De lidigare avbrutna studierna av andraländers ullandsinformaiion riktad lill - del s. k. propanprojektel -bör återupptas. Förändringarna i förhållande lill budgelåret1976/77 detaljmotiverar försvar på följandesäll. A. Pris-och löneomräkning Pris-ochlöneomräkningen innebär att kosinaderna ökar med . a) En tiänst för en kvalificeradhandläggare som ställföreträdande kanslichef behövs för alt biträda vidledning och samordning av arbetet inom nämndens kansli saml för atl bilräda i denutåtriktade verksamheten (-(-. b) bilräde behövs föruppgifler inom den allmänna administrativa funktionen på nämndens kansli (-. c) Kostnaderna för representationökar (-(- . d) Organisationenför mndradiobevakning bör byggas ul (-1- . e) Beredskapsplanläggningför fackpressen börgenomföras(-(- ). O Kosinaderna föratt utöka nämndens utbildnings- och övningsverksam het beräknas till . g) För att åter ta upp tidigare påbörjadepropagandasiudier - bl. a. avlyssning av svenskspråkiga sändningar frånulländska radiostationer - behöver nämnden . Alternativet minskar medelstilldelningen med ca . Det innebär i första hand atl planläggningsarbelet och kursverksamhetenmåste inskränkas. Dessulom måste några av de föreslagna forskningsprojektenbegränsas åtskilligt. 1976/77:74 348 Jag häri det föregående uttalat mig föratt principernaoch den allmänna inriktningen i frågaom psykologisktförsvarförbliroförändrade. Vid behandlingen av programplanen för psykologisktförsvar harjagemellerlid förordaten viss ut vidgning av beredskapsnämndensverksamhel. Det innebären ökat medelsbehov fr. o. m. budgelårel 1977/78. Minberäkning av medelsbehovel framgår a v sammansiällningen över koslnader ochmedelsbehov. Jag har inte beräk nal medel fören utökning av beredskapsnänmdenspersonal. Inte heller har medel avsatts fördels, k. propanprojektel. Medhänvisning härtill och till vad jag haranfört hemslällerjagatt regeringenföreslår alt lill Bcredskaiisnäninden för jisykologisktförsvar för /78 anvisa ett förslagsanslag av . 1976/77:74 349 Bilaga l.f Förslag till Lag om ändring ifamiljebidragislageh (1946:99) Härigenomföreskrives att 6 §, 14 § 3 och 4 mom. och 15 ;j familjebidragslagen(1946:99)' skall ha nedan angivna lydelse. 6 Familjepenning ulgår för familjemedlem somomnämnes i 3 ij med högslnedanstående belopp för dag; kronor 1)För huslm och frånskildhustru ävensom - därest värnpliktig icke sammanlever med hustm eller hustrun,med vilken han sammanlever, är arbelsoförmögen - för annan familjemedlem, somförestår hemmet ål värnpliktig med hemmavarande familjemedlem under 21 2) För annan familjemedlem än somavses under 1) 9 När synneriiga skäl därtill äro må efter särskillmedgivande, enligl vad i 39 § sladgas, familjepenning för värnpliktigs moder,som förestår hans hem, ulgå med högst för dag, oaktat denvärnpliktige icke har hemmavarande familjemedlem under . Familjepenning utgår för familjemedlem somomnämnes i 3 § med högst nedanstående belopp för dag: kronor 1) För hustru och frånskild hustruävensom - därest värnpliktig icke sammanlever med hustru eller hustrun, medvilken han sammanlever, är arbelsoförmögen - för annan familjemedlem, somförestår hemmel åt värnpliktig med hemmavarande familjemedlem under 16 år 2) För annan familjemedlem än somavses under 1) När synneriiga skäl därtill äro må efler särskillmedgivande, enligl vad i 39 § stadgas, familjepenning för värnpliktigs moder,som föreslår hans hem, utgå med högst för dag, oaktat denvärnpliktige icke har hemmavarande familjemedlem under 16.år. Bidrag må icke utgå till avlönande av den värnpliktiges hustru eller hansbarn . Huruvida näringsbidrag mä avse av- 'Lagen omtryckt 1975:554. 2 Senaste lydelse 1976:304. Bidrag må icke utgå lill avlönande av denvärnpliktiges barn . Huruvida näringsbidrag må avse avlönandeav annan Nuvarandelydelse lönande av annan den värnpliktige närslående än nu sagt skall bero påprövning i varje särskilt fall. Bidrag må ulgå med högst för dag. Vid bestämmande avbidragels storlek skall hänsyn tagas lill del genomsnittliga normaladriflsöverskott föreiagei kan beräknas lämna under den värnpliktigestiänslgöring och dennes möjligheter atl av inkomslerna från föreiagei bidragalill den anlitade arbetskraftens avlönande. Föreslagen lydelse denvärnpliktige närstående än nu sagts skall bero på prövning i varje särskiltfall. Bidrag må utgå med högst elt för dag. Vid bestämmande avbidragels storlek skall hänsyn tagas till det genomsnittliga normaladriftsöverskoll föreiagei kan beräknas lämna under den värnpliktigestiänslgöring och dennes möjligheter atl av inkomsterna från föreiagei bidragatill den anlitade arbetskraftens avlönande. Därest hinder möter mol näringens eller rörelsensfortsatta bedrivande under den värnpliktiges tiänslgöring men förutsättningarfinnas för näringens eller rörelsens återupptagande efter tiänslgöringensslut, kan särskilt bidrag beviljas för bestridande under tiänslgöringen avutgifter, som prövas nödvändiga för att näringen eller rörelsen skall kunna avden värnpliktige efter tiänslgöringens slut ålempptagas. Näringsbidrag som nusagts må ej ulan tillsynsmyndighetens medgivande utgå lill värnpliktig, somfullgör grundutbildning. Näringsbidrag enligt denna para- Näringsbidragenligl denna para graf må beviljas med högst femtio graf må beviljas med högsl efr/iivnc/- kronor för dag. ra kronor för dag. Dennalag träder i kraft . ' Lagen omtryckt 1975:554 2 Senaste lydelse 1976:304 1976/77:74 351 Grunder för genomförd planering, studier 111. in..... 1 1.1 Planeringssystem................................................ 1 1.2 Genomförda säkerhetspolitiska studier............... ........ 3 1.2.1 Angreppmedkonveniionellastridsmedel mol mobiliserat svenski försvar 3 1.2.2 Överraskande angrepp medkonventionella stridsmedel 4 1.2.3 Krig i varvid ärneutralt...... ........ 4 1.2.4 Krig i vilka ABC-stridsmedelutnyttias......... ........ 5 1.2.5 Hot om ekonomiska och miliiäraålgärder som stöd för krav på .......................................... 5 1.3 Perspektivplaner................................................. 6 1.3.1 Perspektivplan fördel militäraförsvaret...... 6 1.3.2 Perspektivplan förcivilförsvarel................... 7 1.3.3 Perspektivsludier inom delekonomiska försvaret .... 7 1.3.4 Sludierav övrigi totalförsvar........................ 7 1.4 Programplanerförperioden /78-1981/82..... ........ 8 Densvenska säkerhetspolitiken................................ 9 2.1 försvarsulredning................................. 9 2.2 Föredraganden ................................................ ...... 31 2.3 Hemställan.......................................................... ...... 41 Totalförsvaretsfortsatta ulveckling, gemensanmia grunder 42 3.1 försvarsulredning................................. ...... 42 3.2 Föredraganden ................................................ ...... 47 3.3 Hemställan.......................................................... ...... 54 Detmilitära försvarel................................................. 55 4.1 Del militära försvarets fortsatta ulveckling.......... 55 4.1.1 Perspektivplaner fördel miliiära försvarel.... ...... 55 4.1.2 Programplaner för det militära försvarel..... 65 Chefen för armén........................................ 72 Chefen för marinen..................................... 79 Chefen för flygvapnet................................. 86 4.1.3 Övrigt underlag........................................... 92 4.1.4 försvarsulredningsöverväganden och förslag rörande del miliiära försvarets fortsattaulveckling.... 98 4.2 Föredraganden................................................... 119 4.2.1 Del miliiära försvarets forlsaliaulveckling... 119 4.2.2 Förbättrade värnplikisförmåner.................. I39 4.2.3 Ramberäkningar för budgelårel1977/78.... 141 1976/77:74 352 4.3 Hemställan.............................................. ... 143 4.4 Anslagsfrågor för budgetåret1977/78.......... ... 145 Regleringavprisstegringar fördel miliiära försvarel 146 Arméförband:.......................................... ... 150 Ledningoch förbandsverksamhel................ 150 Islåndsällningav beläslningaroch kaserner.... 162 Forskningoch ulveckling ........................ 165 Marinförband:.......................................... 168 Ledningoch förbandsverksamhet................ 168 Iståndsättningav beläsiningaroch kaserner.. 180 Forskningoch utveckling ........................ 183 Flygvapenförband:.................................... 187 Ledningoch förbandsverksamhet ............... 187 Iståndsältningavbefäst ningar och kaserner. Forskningoch ulveckling ........................ ... 201 Försvaretshundskola................................ .. 206 Frivilligaförsvarsorganisationer m. m............ .. 210 Vissgemensam verk.samhel........................ .. 213 Vissaersättningar m. m............................. .. 216 Arméförband:Anskaffning av anläggningar.... .. 217 Marinförband:Anskaffning av anläggningar.... .. 231 Flygvapenförband:Anskaffning av anläggningar 239 ,Anskaffning av dalamaskiner ..................... .. 250 5.Civilförsvaret................................................ .. 254 5.1 Civilförsvaretsfortsalla utveckling................ 254 5.1.1 Perspektivplanerförcivilförsvarel .......... 254 5.1.2 Programplaner för civilförsvaret för perioden /78-1981/82 259 5.1.3 försvarsulredningsförslag till civilförsvarets fortsatta utveckling 267 5.2 Föredraganden ...................................... 275 5.2.1 Civilförsvarets fortsallaUlveckling......... 275 5.2.2 Ramberäkningarförbudgetåret1977/78... .. 282 5.3 Hemställan.............................................. .. 284 5.4 Anslagsfrågor för budgetåret1977/78........... 284 Regleringavprisstegringar förcivilförsvaret..... 285 Civilförsvar:Skyddsrum.............................. .. 316 Civilförsvar:Anskaffning av anläggningar....... 318 1976/77:74 353 6.Övrigi totalförsvar............................. ...... 323 6.1 Övrigitotalförsvars fortsatta utveckling........ .. 323 6.1.1 Inledning.......................................... .. 323 6.1.2 Studier av övrigt totalförsvar............... .. 324 6.1.3 försvarsutredning.................. .. 331 6.1.4 Föredraganden ............................... .. 336 6.1.5 Hemställan........................................ .. 340 6.2 Övrigttotalförsvar: Programmet Ledning....... 340 6.2.1 Psykologiskt försvars fortsattaulveckling .. 340 6.2.2 Föredraganden.................................. .. 343