prop · G003150 · 1976-12-31 00:00:00 — Växelkursförändringarnaunder 1975 och 1976 har kommit att innebära en effektiv uppskrivning av densvenska kronan och har därmed bidragit till exportprishöjningama. Denviktigaste enskilda faktorn bakom relativprisstegringarna 1975 och 1976 fåremellertid anses vara lönekostnadernas kraftiga tillväxt dessa år. Under enlängre period fram t.o.m.1974 har annars de relativa lönekostnaderna per producerad enhet utvecklatsgynnsamt för . Detta kan ju i själva verket också sägas ha varit enförutsättning för att över handelsbalansen kompensera för de successivaförsämringar tjänste- och transfereringsbalansen utsätts för. För de två åren1975 och 1976 försämrades emellertid de relativa lönekostnaderna per produceradenhet med , Jämför man enbart med , som intarden ledande rollen i det europeiska valutasamarbetet (valutaormen) i vilketäven deltar, blir procentsiffran inemot 35, En annan omständighet somtorde ha haft en viss betydelse för prissättningen på svenska exportvaror ärlagerstödet. Det är mycket möjligt att åtskilliga företag i inte isamma utsträckning som sina utländska medtävlare har känt sig föranlåtna attkonkurrera med priset. Detta just med hänsyn till möjligheten att producera pålager. Åtminstone och kanske första delen av 1976 kan ett sådantreaktionsmönster ha varit naturligt för en del företag. vardet ju nämligen en mycket allmänt omfattad uppfattning att den internationellakonjunkturuppgången skulle fortgå med hög hastighet , Med sådanaföreställningar upplevdes det inte som alarmerande när företagenfick vidkännas andelsförluster på exportmarknaderna. Inte så länge det fannsmöjlighet att ur produktions- och sysselsättningssynpunkt, och kanske till endel också ur resultatsynpunkt "kompensera" sig med hjälp av detstatliga lagerstödet. Saken kom naturligtvis i ett annat läge när det underloppet av 1976 blev allt mera klart att den internationella konjunkturkurvanfått en knäck. har för bearbetade varor (se kapitel 3,1)gjort vissa kalkyler över den relativa marginalens* utveckling som stöder det härförda resonemanget. tycks den relativa marginalen ha ökat medan denskulle ha sjunkit högst avsevärt . Det kan tolkas så att den svenskaexportens lönsamhet, även om den sjönk, sjönk mindre än konkurrentländernasunder 1975. skulle däremot lönsamheten ha utvecklats avsevärt sämre iSverige. Avindustrins produktion går 40 ä på export. Den svaga exportefterfrågan ochde minskade marknadsandelarna har därför i hög gradpåverkat utvecklingen i industrin. Som en följd av den ekonomiska politikensinriktning på att stimulera den inhemska efterfrågan kunde i viss månefterfrågebortfallet från utlandet kompenseras. Särskild betydelse tordelagerstödet ha haft. sammantaget synes detta ha lett till enproduktion motsvarande , eller av den totalaindustriproduktionen. "Överlagringen" är nu mycket stor ochpåspädningen och även in på 1977 blev väsentligt större än enligt debedömningar som gjordes *Marginal för insatsvarukostnader, kapitalkostnader och vinst för bearbetadevaror i den svenska exporten jämfört med konkurrentländer. 1976/77:150 Bilagal Reviderad finansplan 6 iden preliminära nationalbudgeten , Stimulanserna till industrins fastainvesteringar har också haft betydelse för industriproduktionen. Emellertidhar det successivt vidgade gapet mellan produktionens omfattning ochefterfrågan exkl. lager lett till att industrins investeringsverksamhet efterhand kraftigt försvagats. Med hänsyn till efterfrågeutvecklingen måste detanses som tillfredsställande att industrins investeringar kunde öka någotockså 1976. torde däremot en betydande nedgång i investeringsnivånvara svår att undvika. Tyvärrkom den höga inhemska efterfrågan i många fall inte att leda till deproduktionsökningar man kunde hoppas på utan den bidrog i stället till attförstärka importtillväxten. För t. ex. verkstadsprodukter tycks den ökadeefterfrågan inte i någon stor utsträckning ha kommit den svenskaverkstadsindustrin till del. I stället ökade importen av verkstadsproduktermed * , Samma fenomen var tydligt för bl, a, dens. k, övrigvarusektorn, vars produkter i ganska stor utsträckning riktar sigtill den privata konsumtionen. Den svenska industrin tycks ha tappatmarknadsandelar även på hemmamarknaden. Detta medverkade till att produktioneni industrin trots stödet från den ekonomiska politiken minskade med ca 1 %mellan helåren 1975 och 1976, Industrikonjunkturen har varit fallande sedansenare hälften av 1974 och visat den djupaste konjunktursvackan underefterkrigstiden. Nedgången under loppet av hela 1975 vände emellertid underförsta . Uppgången planade dock ut redan under andra halvåret 1976och en oväntad och påtaglig försvagning inträffade /1977.Utvecklingen visar ännu stora tveksamheter. I konjunkturinstitutetsmarsbarometer för industrin underströks det mycket svagakonjunkturläget , även om orderförväntningarna tyder på attefterfrågeutvecklingen kan komma att vända uppåt . Vidsidan av åtgärder för att stödja produktionen fick omedelbaraarbetsmarknadspolitiska åtgärder sättas in för att så långt möjligt hållakvar de anställda i företagen. Bl, a, har statligt stöd till utbildning i olikaformer kommit till användning. Den svaga produktionsökningen kombinerad medkvarhållande av för omedelbara produktionsändamål övertalig personal har letttill att produktivitetsutvecklingen har blivit mycket oförmånlig i industrin.Även om ökade bidrag och subventioner från staten underlättat finansieringenhar den faktiska kostnadsutvecklingen för företagen medverkat till försämradkonkurrensförmåga och tappade marknadsandelar. Därmed förstärktes också strukturproblemeni branscher som glasindustrin, teko- och skoindustrin medan läget blev alltmera utsatt i stålindustrin. Regeringen har satt in åtskilliga och omfattandeåtgärder för dessa branscher i syfte att under- *Enligt nationalräkenskaperna. Reviderad nationalbudget 1977 7 lättaden nödvändiga anpassningsprocessen utan alltför stora negativa effekter påsysselsättningen. Resultatmässigtkom 1976 att bli ett dåligt år för industrin. Om lönsamheten mäts somdriftöverskottets andel av förädlingsvärdet i industrin har lönsamheten 1975sjunkit ganska markant från den höga nivån 1974, föreligger ännu ingensamlad statistik över driftöverskottet. De prognoser som kan göras antyderemellertid en ytterligare försämring, I statistiköver bmttovinst-marginalens utveckling för industriföretag med mer än 500anställda kan utläsas att bruttovinstmarginalen sjönk från 1974 tilldrygt 1975 vilket var ungefär samma nivå som 1973 och till ca 6,5 %1976, Riksrevisionsverkethar i samband med sin förnyade beräkning av statens inkomster för detta ochnästa budgetår gjort en enkät bland industriföretag rörande prognoser för dentaxerade inkomsten . Enkäten visar på en förhållandevis kraftigminskning . I reala termer skulle nedgången vara . Emellertid måste en beräkning av detta slag kompletteras med hänsynstagandetill de utvidgade avdragsregler (framför allt det särskilda investeringsavdragetför maskiner) som gäller i förhållande till 1975. Nedgången förföretagens taxerade inkomster blir vid en grov justering för denna omständighetca i reala termer. Ävenom arbetsmarknadspolitiken i hög grad inriktades på att hålla kvar de anställdai företagen kom ändå sysselsättningen i industrin att minska med i runt tal 25000 personer (motsvarande av den totala arbetskraften inom industrin), Huvudförklaringen är den naturliga avgången och mycketbegränsade nyanställningar. Den totala öppna arbetslösheten i landet höll sigemellertid ändå kvar på en mycket låg nivå. Det beror framför allt på attutbudet av arbetskraft utvecklades svagt, men också på att de personer somtrots allt miste sina arbeten, kunde sysselsättas antingen medberedskapsarbeten eller utbildning. En annan, och mycket betydelsefull faktorvar att den kommunala sektorn expanderade starkt. Sysselsättningen ökade därmed 40 000 personer . Denefterfrågekomponent som betytt mest för att motväga den svagaexportutvecklingen är den privata konsumtionen. Hushållen tycks också ha ökatsin konsumtion mera än enligt bedömningarna i den preliminäranationalbudgeten. Särskilt gäller detta för den senare delen av 1976, Attbilden i så hög grad förändrats har till stor del en speciell ochförhållandevis teknisk förklaring. Det prisomräkningstal, den s, k,implicitprisindex som inom nationalräkenskaperna används för att omvandlauppgifterna om den privata konsumtionen i löpande priser till volymtal harnämligen reviderats förhållandevis kraftigt. Det har fått till följd attvolymökningen för privat konsumtion 1976 nu beräknas till Prop.1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 8 ca4 % mot enligt tidigare bedömning. Eftersom den reala disponiblainkomsten bedöms ha stigit med innebär det att hushållen skulle hadragit ner sin sparkvot med i runt tal . Sparande- ochkonsumtionsbeteendet 1976 överensstämmer ganska väl med den föreställning somofta förts fram nämligen att hushållen reagerar ganska trögt påinkomständringar. De mycket kraftiga ökningarna i real disponibel inkomstunder 1974 och 1975 motsvarades inte av lika stora konsumtionsökningar underdessa år. 1976 synes emellertid hushållen i ökad grad ha anpassat sinakonsumtionsmönster till de tidigare starka inkomststegringarna. Konsumtionsuppgångenmellan 1975 och 1976 kom i stor utsträckning att gälla varaktiga varor.Inköpen av nya bilar steg fortfarande mycket starkt, eller med ,Både vad avser bilar och övriga varaktiga varor är importandelen hög, vilketåterspeglade sig i den kraftiga importtillväxten, I denna inrymdes dessutomförlust av andelar på hemmamarknaden. Ävenlageruppbyggnaden kom enligt de förnyade beräkningarna att bli mera omfattandeän vad kalkylerna i den preliminära nationalbudgeten pekade på. Totaltberäknas lagerinvesteringarna nu ha uppgått till . 1976 mot 5,6miljarder kr, enligt tidigare bedömning. Sammanlagt skulle därmedlagerinvesteringarna för de båda ha uppgått till ett värdeom ca . Den ändrade beräkningen innebär med avseende påtotalefterfrågan en nedrevidering motsvarande av BNP.Lagerökningen avser främst färdigvarulager och varor i arbete inom tillverkningsindustrin.Även handelns lager, bl, a, bilhandel, beräknas emellertid ha ökat betydligt.Förklaringen till den stora lageruppdragningen är bl, a, att den privatakonsumtionen ökade snabbare än väntat och därmed bidrog till en benägenhet hoshandeln att öka lagerhållningen. Denna bidrog till den stora importökningen1976, För industrins fortsatta lageruppbyggnad har de svaga möjligheterna tillexportavsättning spelat en avgörande roll. Totaltkom importen till att öka med i volym frän 1975 till 1976 enligtnationalräkenskaperna. * Det innebär att importprognosen i den preliminäranationalbudgeten 1977 var en dryg procentenhet i underkant. Det beror framförallt på att expansionen över året blev mycket kraftig, i synnerhet imder sistadelen av 1976. Räknar man exklusive fartyg ökade importen med inte i årstakt mellan halvåren 1976. Den kraftiga importstegringen fortsatte sedanin på detta år. Med den tidigare nämnda avsevärt svagare exportutvecklingenkom detta att innebära mycket stora underskott i de måneidsvisahandelsbalanserna och början av detta år. * Omdeflatering sker med enhetsvärdeindex uppgår importökningen i stället till (jfr kap. 3.2). Undermånaderna december, januari, febmari och mars uppgick sålunda underskottet påhandelsbalansen till sammanlagt . i den revideradenationalbudgeten angavs som prognos ett överskott på ca 3 miljarderkr. Sjöfartsnettot blev obetydligt högre än den låga nivån 1975,ökade underskottet starkt för resevalutautgifterna. Biståndet tillu-länderna fortsatte planen-ligt att öka, DärtiU kom ränteutgifter för denstora upplåningen utomlands. Sammantaget visade bytesbalansen ett underskottpå ca , eller ungefär lika mycket som summan av underskottenför 1974 och 1975. Finansieringen av underskottet 1976 har skett med hjälp avinflöde på kapitalbalansen med , en minskning avvalutareserven med drygt 2,5 miljarder och slutligen ett under den s, k,restposten fört belopp på inte mindre än ca , avseendenettoinflöde av valutor som inte kunnat statistiskt hänföras till någon bestämdutlandstransaktion. För de båda har restposten visat ettpositivt värde på sammanlagt nära . Det är självfalletotillfredsställande att inte veta något närmare om de transaktioner som legatbakom detta valutainflöde. Emellertid pågår inom ramen förbetalningsbalansdelegationen ett arbete som siktar till att få större klarhet ioch förklaringar till utvecklingen av olika poster i betalningsbalansen, Desenaste månadernas utveckling innebär att prognosen för hur den internationellaekonomin kommer att utvecklas under det närmaste året i någon mån kan justerasi positiv riktning. Konjunkturkurvan ser ut att peka mer uppåt mot slutet avåret. Sedan den preliminära nationalbudgeten har stimulerande åtgärder sattsin i bl, a. . och , Denstarkaste tillväxten väntas för och medan expansionen iVästeuropa går förhållandevis långsamt. Det beror bl, a, på att den ekonomiskapolitiken är stram i de länder som har problem med kostnads- ochbytesbalansutvecklingen. För förutses nu en någotsnabbare expansion än enligt den preliminära nationalbudgeten. Lagerinvesteringarnabedöms allmänt inte komma att. ge något större positivt bidrag tillproduktionsförloppet . Tillit sätts i stället till en fortsatt betydandekonsumtionsökning och en efter hand tilltagande omfattning av investeringsverksamhet.Det stora osäkerhetsmomentet i den här presenterade prognosen för deninternationella konjunkturen är investeringarna. Kapacitetsreserverna ärfortfarande mycket stora i många länder och om det allmänna klimatet för företagenskulle försämras är det uppenbart att den pågående internationellakonjunkturuppgången knappast accelererar. Prop.1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan lo Medanden internationella ekonomin föreföll att vara i rörelse i positiv riktningkan det omvända påstås ha varit fallet för den svenska ekonomin och i början av detta år. Underskotten för handelsbalansen blev somtidigare nämnts mycket stora och uppgick till1,6 miljarder eller drygt hälften av det underskott som förutsågs för hela 1977i den preliminära nationalbudgeten. Inom industrin kom flera branscher i storasvårigheter. Enbart genom fortsatt stora arbetsmarknadspolitiska insatserkunde den öppna arbetslösheten hållas nere. De särskilda enkäterna tillföretagen rörande export och investeringar ingav ingastora förhoppningar om snara positiva klimatomslag. Och enligt konjunkturbarometerni fortsatte försvagningen av industrikonjunkturen under förstakvartalet. Produktionsvolymen inom industrin drogs ner ytterligare och andelenföretag som uppgav sig ha fullt kapacitetsutnyttjande sjönk till en mycket lågnivå. Efterfrågan fortsatte att minska varför färdigvarulagren svälldeytterligare. Även råvarulagren bedömdes som för stora, trots minskaderåvaminköp. Sysselsättningsläget fortsatte att försämras och en betydande andelav företagen räknar med personalminskningar även för återstoden av 1977.Orderstocken bedömdes som för liten i förhållande till produktionsnivån istörre omfattning än i barometersammanhang. Företagens orderförväntningartyder dock på att efterfrågeutvecklingen kan komma att vända uppåt under andrakvartalet . Dessa förväntningar är mer uttalade vad gällerexportorderingången än beträffande hemmaorderingången, I första hand väntasorderinströmningen öka inom skogsindustrin och kemisk industri, men också förverkstadsbranscher, t, ex. elektro- och transportmedelsindustri. Även omförhoppningen om en ökad orderingång infrisis tar det emellertid tid innanproduktion och sysselsättning påverkas i höjande riktning. Motbakgrund av att balansbristerna i svensk ekonomi ytterligare accentuerades ibörjan av detta år fattade regeringen beslut om åtgärder i början av april.Åtgärderna har två huvudsyften. Det ena är att direkt förstärka den svenskaexportens konkurrenskraft. Det andra är att successivt föra över resurser frånhushållen och den offentliga sektorn till industrin för att öka exporten ochden importkonkurrerande produktionen och investeringarna. Insatserna hartidsmässigt anpassats till bedömningen av den internationellakonjunkturutvecklingen. Den svenska kronans värde justerades inom ramen församarbetet i den s, k, valutaormen ned i förhållande till den danskaoch norska kronan och i förhållande till D-mark, holländska florineroch belgiska franc. Mervärdeskatten höjs med från ,Allmänt prisstopp infördes t, o, m. , dock meddispens för importpriser som stiger som en direkt följd av devalveringen.Barnbidragen höjs med , per helår redan från 1977i stället för /1978 som förutskickades i årets budgetproposition. Föratt underlätta den åsyftade resursomfördelningen föreslogs vidare eninvesteringsavgift på på oprioriterade byggnadsarbeten som påbörjas undertiden den 15 maj 1977den . Den föreslagna avgiften skall tas utefter i princip samma teknik som , då en liknande avgiftförekom. Vissa byggnadsarbeten av hithörande slag skall dock kunna undantas avsysselsättningspolitiska skäl. Pådet statliga området föreslår regeringen senareläggning och besparingar sommedför att statsutgifterna blir ca 700 milj, kr. lägre under /78än vad som annars skulle ha blivit fallet. Vad gäller den kommunalaverksamheten kommer regeringen att med kommun-och landstingsförbunden diskuteravilka åtgärder som behöver vidtas för att begränsa den kommunalautgiftsexpansionen. Attfullständigt och exakt beräkna effekterna på samhällsekonomin av regeringensåtstramningspaket låter sig inte göras, I grova drag kan en effektanalys tänkasbli upplagd utifrån fyra olika huvudåtgärder, nämligen för det förstaväxelkursförändringen, för det andra höjningen av mervärdeskatten, för dettredje omprioriteringen av byggnadsverksamheten och för det fjärdeneddragningen av statliga utgifter och begränsningen av den kommunalaexpansionen. För att börja bakifrån kan konstateras att särskilt kommunernaskonsumtionsutgifter har ökat starkt och att de kommunalautgiftsplanerna pekar på en expansionstakt på under de närmaste åren.Efter kraftiga ökningar i skatteinkomsterna för kommunerna under 1977 och 1978kan redan nu skönjas en svagare inkomstutveckling, som om utgiftsexpansionenfortgår i nuvarande takt kunde väntas leda till mycket betydande höjningarav kommunalskatten. Vilka konkreta åtgärder som vidtas för att dra ner påökningstakten för de kommunala utgifterna är ännu för tidigt att yttra sig om.Sannolikt torde emellertid en viss nedjustering i volym av denannars väntade investerings-och konsumtionsökningstakten kunna ske. Denföreslagna investeringsavgiften kan beräknas leda till en omfördelning avbyggande från i första hand handeln till övriga sektorer. Då byggmarknaden iutgångsläget kännetecknas av arbetskraftsbrist torde de frigjordaproduktionsresurserna relativt snabbt kunna sättas in i annanbyggnadsverksamhet. kommer dock kreditmarknadens uppgifter attprioritera industriinvesteringarna att underlättas. Det bör också understrykasatt resurser sannolikt förs över inte bara till industrinsbyggnadsinvesteringar utan också till bostadsbyggandet. Igångsättningen av nyalägenheter torde bli något större och än vad denannars hade blivit. Höjningen av mervärdeskatten från till påvarans Prop.1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 12 prisexkl, mervärdeskatt, innebär att varupriserna på momsbelagda varor ökar med ca2,, Eftersom ca -/g av konsumtionen är belagd med mervärdeskatt stigerkonsumentpriserna totalt sett med från . kan den inkomsthöj ande effekten för /78 beräknastill mellan 3,5 och . Även statens och kommunernas utgitterpåverkas av den högre skattesatsen. Den sammanlagda ettekten är mindre än V2miljard kr. För de enskilda hushällen medför de högre priserna attköpkraften blir motsvarande lägre, såvida inte löner, inkomstskatter ochtransfereringar justeras lör att kompensera för höjningen av mervärdeskatten.Vad törst gäller löneutveckimgen har ännu då detta skrivs inget avtal träffatsmellan huvudorganisationerna på arbetsmarknaden för tiden efter ,har schablonmässigt utgått ifrån två olika alternativ förlönekostnadsökningarna , För vardera av dessa alternativ kan den realadisponibla inkomsten för hushällen under detta år beräknas, med hänsyn tagentill den effekt mervärdeskattens höjning torde fä. Däremot görs inga som helstförsök att uppskatta i vilken män löneförhandlingarna kan påverkas av den föreslagnahögre mervärdeskatten. För de två löneökningsalternativ som beräkningsteknisktär utgångspunkten för nationalbudgetarbetet har beräknats att de motsvarandereala disponibla inkomsterna mellan helåren 1976 och 1977 stiger med 0,7 resp.1,. Hänsyn har därvid tagits till framför allt effekten via importprisernaav växelkursförändringen, men också till höjningen av barnbidragen och de viaprishöjningarna högre pensionerna. Sammantaget torde hela åtstramningspaketetha dragit ner ökningstakterna för de reala disponibla inkomsterna med mellan 1och , Vadslutligen gäller effekterna på svensk ekonomi av växelkursförändringen harmera omfattande beräkningar gjorts. Inledningsvis kan först konstateras att denöverenskomna förändringen av växelkurserna fr, o, m, måste sesmot bakgrund av den negativa svenska kostnads- och prisutvecklingen ijämförelse med de viktigaste konkurrentländerna under de senaste två åren.Till en del kan pris- och kostnadsnackdelar reduceras framöver genom ett fulltproduktivt utnyttjande i takt med konjunkturförbättringen av den arbetskraftsom finns i företagen. Denna potential för snabba produktivitetsökningar haråstadkommits genom att arbetskraften under lågkonjimkturen kunnat staima kvar iföretagen, sysselsatta med lagerproduktion eller utbildning. Justeringen avkurspariteterna reducerar kostnadsnackdelar ytterligare. Tillsammantagetskulle därmed de senaste årens försämring av konkurrensläget successivt kunnainhämtas. Avsiktenmed en devalvering är att sänka de svenska relativa priserna och därmedförbättra vår konkurrenskraft, både på världsmarknaden och på hemmamarknaden.Samtidigt syftar den till att hålla tillbaka konsumtionenoch därmed dämpa importen. Det fulla genomslaget på importpriserna beräknas blisammanvägt . Mellan genomsnitten blir höjningen avimportpriserna . På exportsidan blir priseffekten något annorlundaberoende på handelns fördelning på länderområden. Den beräknas till ca 5,5 %successivt eller mellan genomsnitten för helåren1976 och 1977. De effekter som de ändrade prisrelationema kan få på vårutrikesbalans blir mera märkbara först på viss sikt. De förbättringar förhandelsbalansen som kan uppnås på kort sikt, under t, ex, innevarande år, ärmera begränsade. Handelsströmmarna under de närmaste kvartalen är ju i storutsträckning redan bestämda genom utlagda order. påverkasdärför den volymmässiga omfattningen av handeln på gmnd av ändrade priser meramarginellt. Nya order tecknas emellertid successivt med allt större del avleveransen först in på 1978, Enavgörande fråga för exportutvecklingen framöver är hur företagen kommer attreagera. En förutsättning för att en devalvering skall få avseddapositiva effekter på utrikesbalansen är att det utrymme den skapar i förstahand utnyttjas av företagen till att sänka sina relativa priser i utländskvaluta. Den relativa prissänkningen stärker konkurrenspositionen och gynnarexportens volymomfattning. Efter hand leder sålunda prisjusteringar även tillintäktsökningar, via ökad volym, överväganden angående konsekvenserna av kursjusteringen somkonjunkturinstitutet gjort har en utgångspunkt varit att devalveringen ihuvudsak inte utnyttjas för att höja vinstmarginalerna utan leder till sänktaexportpriser i jämförelse med konkurrenterna. Sådana exportprishöjningar somföranleds av kostnadshöjningar för importerade rå-och insatsvaror har dockinkalkylerats. För vissa råvaror där priset är bestämt på världsmarknaden iinternationell valuta har dock höjningar av priserna i svenska kronor antagits. Påimportsidan har ett fullt prisgenomslag förutsatts ske inom något kvartal.