prop · G003109 · 1976-12-31 00:00:00 — i aktiebolagskapital förnybildade förelag är en hämsko när del gäller nyetableringar. En sänkning avkravet när det gäller kapitalinsatsen skulle därför vara en positiv åtgärd isyfte att öka nyetableringen. SHIOföreslår altemativl, om förslaget om en nedsättning av kravet på aktiebolagskapitalinle vinner gehör, all del för bildande av aktiebolag skall räcka med enkapitalinsats på . Företaget bör sedan ha möjlighet att under ensjuårsperiod , efter ell karensår, öka aktiekapitalet med 10000kr. Höjningen av aktiekapitalet föreslås kunna ske med obeskattademedel för att undvika dubbelbeskattning. Genom ett sådant arrangemang skulleman enligt SHIO undanröja i varje fall en av de svårigheter som i dagföreligger när del gäller nyetablering i aktiebolagsform. aktiebolagslag (1975:1385) trädde i kraft . Redan år 1973genomfördes emellertid en partiell reform av aktiebolagslagstiftningen. Dennareform gällde bl. a. frågan om lägsta tillåtna aktiekapital. Fr.o.m. är lägsta tillåtna aktiekapital . Bolag som harbildats och som har lägre aktiekapital än . har emellertidfåll från den på sig för atl öka kapitalet lill angivetbelopp. Bolag, vars registrerade aktiekapital inle vid utgången av år 1978uppgår till , skall avföras ur aktiebolagsregislret och blir därigenomupplösta. De äldre bolag som inle vill eller förmår genomföra en nödvändigkapitalhöjning före utgången av har att välja mellan att avvecklaseller alt låta rörelsen övergå till annan företagsform, t. ex. handelsbolageller enskild firma. Utförliga övergångsbestämmelser reglerar hur en sådanövergång skall genomföras. Särskilda skattelättnader har också medgivits deaktuella aktiebolagen så atl en övergång lill annan företagsform skall kunnaske utan nackdelar i beskattningshänseende. Någrasärskilda åigärder för att underiätia en höjning av aktiekapitalet illminimigränsen . har inle vidtagits. De vägar som finns för höj- 1976/77:109 13 ning av aktiekapitalet anvisas i aktiebolagslagen. Ettsätt att höja aktiekapitalet är alt aktieägarna eller andra tecknar nya aktiermot kapitallillskoll antingen kontant eller med annan egendom, s.k. apporlegendom.Denna form av kapitalökning kallas nyemission. Sådan emission kan också genomförasgenom att den som tecknat aktier "betalar" dessa med fordran som hanhar på bolaget. Ökning av aktiekapitalet kan också ske utan samband med något kapilaltillskoll.Del är då fråga om fondemission. Denna sker genom överföring tillaktiekapitalet av disponibla vinstmedel - eventuellt efter upplösning ochbeskattning av olika reserver - eller, efter den nya aktiebolagslagenstillkomst, av medel som har avsatts till reservfond eller skuldregleringsfond.Fondemission kan också ske genom att värdet på vissa anläggningstillgångarhöjs, varefter uppskrivningsbeloppet förs över till aktiekapitalet antingendirekt eller via en särskild uppskrivningsfond, Enligl uppgift från palenl- och registreringsverket harsedan den nya minimigränsen för akliekapilalel tillkom omkring 7 500aktiebolag med ell aktiekapital som understiger denna gräns höjt sitt kapital lilllägst . I de fiesta bolag synes man emellertid ha valt att uppskjutakapitalhöjningen . lorde lill en del sammanhänga medsvårigheterna alt anskaffa kapital. Del kan ibland också vara svårt atlgenomföra en höjning ulan att det får ogynnsamma skatteeffekter. En bidragandeorsak till alt bolagen dröjer med atl höja kapitalet kan antas vara atl manvill avvakta resultatet av pågående utredningsarbeten. Det är enligt svensk rätt bara i aktiebolag som flerapersoner kan driva ekonomisk verksamhet i bolagsform utan all de blirpersonligt ansvariga för bolagels förbindelser. Driver man som ensam företagarerörelse under enskild firma är man fulli ut ansvarig med sina privatatillgångar. Detsamma gäller i handelsbolag och i viss mån i kommanditbolag. Ihandelsbolaget svarar delägarna solidariskt för bolagels skulder. Förkommanditbolaget gäller all delägare, dock inle alla, kan begränsa sillpersonliga ansvar för bolagels skulder till del i bolaget insalta beloppet. Del saknasalltså hos oss motsvarighet till den särskilda bolagsform som finns i EG-ländemaoch som är anpassad för företag med ell mindre antal delägare. Den ekonomiskaverksamheten drivs i sådana bolag ulan personligt ansvar för delägarna.Samtidigt är kravet på insatskapital lägre. I de länder där denna särskildabolagsform finns uppställs dock alltid krav på avsevärt högre minimikapital iordinära aktiebolag än som gäller enligt vår nya aktiebolagslag. bolagskommitlé (Ju 1974:21), som har lill uppgiftalt se över lagstiftningen om handelsbolag och enkla bolag, utreder f, n,frågan om det också i bör införas en moisvarighel lill den nämndasärskilda bolagsformen, Enligl direktiven för utredningen skall arbetetbedrivas på sådant sätt au frågan om en ny bolagsform skall kunna prövas ocheventuellt leda till lagstiftning i god lid före utgången av . Prop.1976/77:109 14 Kommittén har anmäll all ett evenluellt lagförslag i dennadel inte kan läggas fram inom förulsalt tid. Då det gäller för ägare av aktiebolag med otillräckligtkapital atl la ställning lill om aktiekapitalet skall höjas lill den nyaminimigränsen eller om bolagets rörelse skall övergå till annan förelagsform ärinte bara frågan om en eventuell ny förelagsform av betydelse. Avvikt blir också hur olika företagsformer behandlas skaltemässigl. Under år 1976har ändrade regler för beskattning av fåmansförelag tillkommit på grundval avförslag från företagsskatteberedningen (Fi 1970: 77). Ändringen innebär atl fåmansförelagskall beskattas på samma sätl oavsett i vilken form de drivs.Företagsskatteberedningen fortsätter sitt arbete med att göra en samlad översynav systemet för företagsbeskattningen. En huvuduppgift är därvid all utformaregler som så långt möjligt ger neutralitet mellan skilda företagsformer.Beredningens arbete skall enligt tilläggsdirektiv vara avslutat senast . Hantverks- och Induslriorganisalion (SHIO) harhemställt att övergångstiden förde äldre bolagen alt höja sitt aktiekapitalskall förlängas. Som skäl härför har organisationen åberopat att många av deaktuella företagen inle har egna medel ulan behöver krediter för att kunnauppfylla kravel på höjning av aktiekapitalet. F. n. är det emellertid svårt atterhålla krediter. SHIO föreslår vidare bl.a. att aktiekapitalets lägsta beloppför nybildade aktiebolag t. v. sänks lill . i avvaktan på resultatet avbolagskommilléns arbete. Jag har för min del full förståelse för alt man inom deäldre bolag där aktiekapitalet understiger . finner det svårt att taställning till frågan om höjning av aktiekapitalet innan full klarhet råder omvad som från civilrättslig och skatterättslig synpunkt skall på längre siktgälla för olika företagsformer. För många torde det vara angeläget att få vetaom en ny bolagsform skall införas. Med hänsyn till all ell besked i den fråganinte är atl vänta i lillräckligt god lid före utgången av den nuvarande femårigaövergångstiden anser jag det motiverat all förlängs. Jag återkommer lillfrågan om hur som bör bestämmas. Jag övergår härmed till frågan om aktiekapitalets storlek.Den beslutade höjningen av aktiekapitalels minimibelopp till 50000 kr.motiverades främst av att aklieägama inle har något personligt ansvar för bolagetsförbindelser och atl det därför måsle krävas att de som står bakom ettaktiebolag gör en inle obetydlig kapitalinsats. Detta är nödvändigt för atlförelaget skall kunna uppfylla sina förpliktelser mot anställda och fordringsägare,bl.a. stal och kommun som inte har möjlighet atl trygga sina skalleanspråkgenom alt kräva säkerhet. Den företagare som inte kan eller vill göra en sådankapitalinsats bör enligt motiven lill lagändringen vara hänvisad till någonförelagsform där han personligen svarar för företagels förbindelser. Det hadeockså beträffande många bolag konstaterats att sammanblandning skell mellanägarens egna och bolagels ekonomiska för- Prop.1976/77:109 15 hållanden.Della bidrog bl.a. till alt underiätia skatteflykl. Den ändrade kapitalgränsensyftade dessutom till all begränsa den kraftiga ökning av antalet aktiebolagsom kunde konstateras och början av 1970-lalel. Denhuvudsakliga anledningen lill den intensiva bolagsbildningen varuppenbariigen just intresset av atl uppnå fördelar vid beskattningen.Karakteristiskt för de flesta av de nybildade bolagen var nämligen atlverksamheten bedrevs i begränsad omfattning och atl denna ofta väsentligtskilde sig från vad som brukar betecknas som egentlig näringsverksamhet. Ettannat typiskt drag hos flertalet av de nytillkomna bolagen var att de ägdes aven eller ell fåtal personer och alt aktiekapitalet höll sig till den dågällande minimigränsen, . Sedande nya reglema om aktiekapitalets sloriek infördes har åtgärder vidtagits isyfte aU åstadkomma en likformig beskattning av fåmansförelag. Därmed harockså möjligheterna till skatteflykt begränsats. Även om dessa problem i förstahand bör angripas inom ramen för skatte- och taxeringslagstiftningen tordedock reglerna om aktiekapitalets sloriek kunna verksamt bidra till att motverkavissa former av skatleflyktsålgärder. Andra skäl talar också för altaktiekapitalet inle tillåts ligga på en alltför låg nivå. B), a. är delviktigt att bolaget kan uppfylla sina förpliktelser mot anställda och andrafordringsägare. Det är visseriigen angelägel alt den som önskar starta ell nyttförelag uppmuntras och att han inte i onödan hindras av formföreskrifter avolika slag. Det ler sig emellertid - av hänsyn till bl.a. borgenärerna -naturligt att han, så länge han inte kan sätta in så stort kapital, får finnasig i att driva rörelsen under personlig firma e. d. Fleraskäl kan alliså anföras mot en sänkning av den nya minimigränsen. Vidare börbeaktas all frågan inte kan bedömas isolerad från spörsmålet huruvida det börinföras en ny bolagsform vid sidan av nuvarande aktiebolag. Om en sådanföretagsform tillkommer, lorde det inte längre bli aktuellt att sänka den nugällande lägsta kapitalgränsen i aktiebolagen. Snarare kan det tänkas altgränsen bör sättas avsevärt högre. Denna koppling av de båda frågorna lederenligt min mening till att man nu inte kan ta ställning till om det bör görasnågon ändring i bestämmelserna om aktiekapitalets storlek. 1 stället fårbolagskommitténs förslag i fråga om ny bolagsform avvaktas. Jag ulgår från altkommitténs förslag ger underlag för en prövning av frågan om aktiekapitaletsstorlek, även om kommittén skulle komma fram till att någon ny bolagsform intebör inrättas. Somtidigare nämnts har SHIO föreslagit en temporär sänkning av minstaaktiekapitalet till . när det gäller nya aktiebolag. SHIO har påpekatatt nyetableringstakten i landei f n. är mycket låg och att just kravet på50000 kr. som lägsta aktiekapital är en hämsko för nyetablering. Jag anser atten temporär sänkning av minimigränsen från flera synpunkter skulle på ettolyckligt säU komplicera de invecklade problem av civilrättslig, skatterättsligoch lagteknisk art som övergångsregleringen för de äldre aktiebolagen redan nuger upphov till. Detta skulle leda till osäkerhet för bolagen i derasplanering för fortsatt verksamhet. 1976/77:109 16 Härtill kommer alt andra betydelsefulla faktorer änstorleken av aktiekapitalet naturligtvis inverkar på villigheten alt etableranya företag. Jag vill nämna all det inom pågår en bredöversyn av olika smä-företagsfrägor. Del är regeringens avsikt att under hösten1977 redovisa ell samlat småföretagsprogram. Härvid kommer bl.a. atl övervägasolika ål-gärder för all främja etableringen av nya förelag. Mina överväganden har lett mig till att i vart fall intenu föreslå någon ändring av minimikapitalet för aktiebolag. För alttillräckligt rådrum skall finnas för att bedöma frågan med hänsyn lillresultatet av olika pågående utredningar föreslår jag emellertid allövergångstiden för de äldre aktiebolagen när det gäller höjning avaktiekapitalet föriängs med eller lill utgången av . Den förordade föriängningen av övergångstiden bör lagteknisklkomma till uttryck genom en ändring i övergångsbestämmelserna till lagen(1973:303) om ändring i lagen (1944:705) om aktiebolag. Punkterna 2-5 i dessabestämmelser bör ändras. En smärre jämkning i förtydligande syfte föreslåsdessutom i punkten 2. Slutligen föreslås au punkten 7 upphävs, eftersom dennumera saknar betydelse. Jag vill i sammanhanget påpeka all ifrågavarandeövergångsbestämmelser alltjämt fristående reglerar hithörande förhållanden iaktiebolag bildade före den 6juni 1973. Erinran härom finns 14 § lagen(1975:1386) om införande av aktiebolagslagen (1975:1385). Den angivna lösningen föranleder konsekvensändring i I och3 S§ lagen (1974:990) om den skattemässiga behandlingen med anledning av övergångfrån aktiebolag till annan företagsform, m.m. Lagändringarna bör träda i kraft . Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag atlregeringen föreslår att antaga inom upprättade förslag lill 1. lag om ändringi lagen (1973:303) om ändring i lagen (1944:705) om aktiebolag, 2. lag om ändringi lagen (1974:990) om den skattemässiga behandlingen med anledning av övergångfrån aktiebolag till annan företagsform, m.m. Det under 2 angivna förslaget har upprättats i samråd medchefen för budgetdepariementel. Regeringen ansluter sig lill föredragandens övervägandenoch beslutar all genom proposition föreslå att antaga de förslag som föredra- ganden har lagt fram.