prop · G003103 · 1976-12-31 00:00:00 — De sakkunniga börbeakta alt arbetsmarknads- och regionalpoUtiska intressen kan tillgodoses bästså länge företaget inte har försatts i konkurs. Del bör övervägas om och i vadmån man vid den samordning jag här berört kan på ell aklivl sätt verka för, allnyssnämnda intressen tillvaratas. De sakkunnigas överväganden bör främst gällaförelag som inte är försalla i konkurs. I fråga om mindre konkurser har i enden beslutad lagrådsremiss om ändring i konkurslagenföreslagils all förvaltningen skall ankomma på kronofogdemyndighet. Antas deltaförslag, torde beträffande konkurser av della slag kravet på insyn frånsamhällets sida vara uppfyllt och samhällsekonomiska intressen kunnatillgodoses på ell tillfredsställande sätt. Enligl vad jag har inhämtat kommervidare konkurslagskommittén (Ju 1971:06,jfr prop. 1975:6 s. 114 Hatt senare iår föreslå vissa åtgärder för atl arbetsmarknads- och regionalpolitiskaintressen skall bli bättre tillgodosedda i övriga konkurser. I den mån vad somframkommer i utredningsarbetet motiverar åtgärder härutöver bör de sakkunnigavara oförhindrade all också la upp frågor som rör förelag som är i konkurs. Belräffande de kommunala förelag som förvaltar bostädereller samlingslokaler torde möjligheter till ytterligare insyn från delallmännas sida inte behövas. Utredningen kan därför lämna sådana förelagutanför sina överväganden. Delbör vidare undersökas om den nu berörda samordningen bör innefatta beslutsfunktionereller endast styrnings- och servicefunktioner gentemot andra statliga organ.Härvid är en uppdelning mellan olika fordringsslag tänkbar. Såvitt avser låne-och bidragsfordringar vill del förefalla som om beslutsfunktioner kan ibetydande mån vara ändamålsenligt. De befogenheler som tillkommer de nuvarandehuvudmännen förde skilda formerna av statlig stödverksamhet etc. bör dock inteändras i vidare mån än som är nödvändigt för en effektiv samordning ochuppföljning av stödåtgärder m. m. Förfarandet i uppföljningsärendena, som f n.är ganska omständligt, bör utredningen söka förenkla. När det gäller skalle-ochavgiftsfordringar torde i stället styrnings- och servicefunktioner i förstahand böra övervägas. 1 sammanhanget är av betydelse all samordningen sker såsmidigt som möjligt saml alt den inte får gå ul över effektiviteten ikronofogdemyndigheternas indrivningsverksamhel. 1 normalfallet avskatteindrivning mot förelag där skatteskulden är relativt liten i förhållandelill förelagets tillgångar, saknas sålunda anledning all ta hänsyn lillsamhällsekonomiska synpunkter. Som allmän målsättning för de sakkunniga måstegivetvis gälla - bl. a. med hänsyn lill kravet på konkurrensneutralitet - atlförelag inte skall kunna undandra sig sina skalle- och avgiftsförplikielsergenom sådant förfarande som avses komma lill stånd. För atl uppnå önskvärdsamordning på skalle- och avgiftsområdet kan del vara lillräckligl altbeslutsfunktioner för olika medelsslag koncentreras lill vissa myndigheter: Vidövervägandena härom bör utredningen beakta, atl del vid indrivning av skatteroch avgifter är fråga om en hel rad beslutsfunktioner som har samband medvarandra, såsom utmätning, ackord, konkursansökan, konkursbevakning m. m.Utredningen bör undersöka i vilken mån övervakning, samordning eller beslut kanföras ul regionall eller lokall. 6 ;976/77. Del II B:l Skr 1976/77:103 82 De sakkunniga bör även söka utforma modeller för enbestämning av de kostnader för del allmänna som uppslår på grund av dearbetsmarknadsmässiga och socialpolitiska effekter som förelagsnedläggelseorsakar. Del bör i samband därmed utredas bl. a. om samordningsorganet bör harätt all för statens räkning förvärva egendom om detta är lill fördel för delallmänna. De sakkunniga bör slutligen la ställning lill olikaförfattningsfrågor. Till en början gäller atl de, som har berörts,måste utarbeta nya bestämmelser om ackord, särskilt på skatte- och avgiftsområdet.De nya bestämmelserna skall utformas så alt samhällsekonomiska synpunkter kanbeaktas vid ackordsprövning (jfr Ds In 1971:8 s. 93): Vid övervägandena måstehänsyn tas lill alt skalle- och avgiftsfordringar i allmänhet är förenade medförmånsrätt. Någon ändring härav bör inte komma i fråga. Förhållandel reseremellertid en del problem. Ett sådant gäller de förutsällningar under vilkastaten bör avslå från förmånsrätten och della i förhandling om offentligtackord. Ett annat problem är om staten som villkor för all antaga ackordsförslagbör kräva, alt även andra borgenärer avslår från förmånsrätt och deltar iackordsförhandlingen. Uppenbariigen skall emellertid inte löneborgenärer vidackord behöva avslå från någon del av sin fordran. Den omständigheten atlskatter och avgifter i förmånsrällshänseende går förelöner (SFS 1975:1248) får sålunda inte inverka på statens beredvillighet allantaga ackordsförslag. Däremot bör utredningen utreda och föreslå de ändringarsom kan vara betingade av atl lönerna har nedklassals. De sakkunniga är oförhindrade att behandla ävenandra frågor på förevarande område än dem som särskilt har berörts . Om delvisar sig påkallat bör de samråda med sakkunniga i andra utredningar, såsomkonkurslagskommittén (Ju 1971:06), utredningen (Ju 1972:12) angåendeförelagsinleckning och decenlraliseringsulredningen (Kn 1975:01). 2.Stöd till distributionen av vissa tidskrifter Chefenför , statsrådet , anför. Tidskrifterna har i dagens samhälle en myckel storbelydelse. Del är en förutsättning för ett väl fungerande massmediesystem alldel finns en varierande, mångsidig och väl spridd tidskriftspress. Av speciellbelydelse är tidskrifterna för organisationerna - för dessa torde de utgöra delfrämsta kommunikationsmedlet. pressutrednings (Fi 1972:07) uppdraginnebar all den, vid sidan av uppgiften atl kartlägga dagspressens problem ochutveckling på massmedieområdet, också skulle ta upp förhållandena förpressorgan som«ulges av ideella och fackliga organisationer saml fackpress ochpopulärpress. 1 sitt betänkande (SOU 1975:79) Svensk press. Statligpresspolilik uttalade utredningen att den inte hade som sin uppgift atl göraen fullständig kartläggning av tidskrifternas funktioner och ekonomiska läge.Utredningens undersökningar av pressens funktioner i samhället omfattade docki viss utsträckning även tidskrifter. Utredningen redovisade också en begränsadstudie som ger en allmän uppfattning om lidskrifternas ekonomiska förhållanden. Dennastudie ger bl. a. vid handen all har inneburit 83 Kommittéer: Budgetdepartementet Del II B:2 ökandesvårigheter för tidskrifterna. Kostnaderna för framställning och distributionhar ökat avsevärt, vilket har framtvingat ökade bidrag från organisationernaeller ökade priser. Del framgår av de undersökningar sompressulredningen har genomfört all lidskrifterna har en myckel stor belydelse förkommunikationen i dagens samhälle, inte minst för organisationer ochfolkrörelser. Deras betydelse har ytterligare ökat i och med nedläggningarna avdagstidningar. På tidskrifts-sidan finns fortfarande den mångfald som i dagsaknas inom dagspressen. De fackliga och ideella tidskrifternas belydelse kanbelysas av alt de sprids i närmare 200 miljoner exemplar. Enligl pressulredningens bedömning behövsytterligare analyser av tidskrifternas ekonomiska läge, förhållande tillorganisationerna och betydelse för kommunikationen i samhällsfrågor.Utredningen föreslog därför alt en ny utredning skulle tillsättas medhuvudsaklig uppgift att fastställa dagslägel för lidskrifterna och den roll somstatsmakterna bör spela i samband med dessa saml all framlägga förslag om hurtidskrifternas problem lämpligen bör lösas. Med anledning av en motion om översyn av pressensdistributionsformer log upp tidskrifternas problem ochuttalade alt det förelåg behov av en skyndsam utredning på detta område.Utskottet ställde sig sålunda bakom pressulredningens förslag och förutsattedärvid atl utredningsuppdraget också skulle komma all omfatta en analys avtidskrifts-distributionen. följde ulskoltel (KU 1975/76:23, rskr1975/ 76:41). Vid remissbehandlingen av pressutredningensbetänkande mötte utredningens förslag om en lidskriflsulredning ingen erinran.Landsorganisationen i (LO) ansåg dock atl del fanns elt så gottunderiag atl en departemenisuiredning myckel snabbt skulle kunna utarbetaförslag som kan föreläggas . Flera remissinstanser framhöll all storagrupper lidsknfter har så svåra ekonomiska problem all inskränkningar iutgivningen och nedläggningar inte kan undvikas om inte åtgärder vidtas snabbt.Kosinaderna för lidskriflsulgivning har enligt dessa remissinstanser stigitännu snabbare än för dagspressulgivning . Fleraremissinstanser framhöll, i likhet med utredningen, de fackliga och ideellatidskrifternas slora presspolitiska belydelse. I propositionen om statligt stöd lill dagspressenansluter jag mig till pressulredningens och remissinstansernas bedömning alllidskrifternas problem bör utredas utan dröjsmål (prop. 1975/76:131 s. 168). Från statsmakternas sida har olika åtgärder vidtagitsför all underlätta lidskriflsulgivningen. Således är flertalet ideella ochfackliga tidskrifter befriade från mervärdeskatt. Sådan befrielse ges enligllagen (1968:430) om mervärdeskall lill periodiskt medlemsblad och periodiskpersonaltidning saml annan periodisk publikation som väsentligen framstår somorgan för sammanslutning med huvudsakligt syfte all verka för religiöst,nykterhets-främjande, politiskt, miljövårdande, idrottsligt ellerförsvarsfrämjande ändamål eller all företräda handikappade eller arbetshindrademedlemmar. Vidare utgår under utbildningsdepartementetshuvudtitel ell speciellt stöd lill kulturtidskrifter. Enligt kungörelsen(1971:681) om tidskriflsslöd (omtryckt 1974:645)skall della stöd fördelas såall del främjar hög kvalitet och mångfald av åsikter och behandlade ämnen. Stödkan utgå i form av grundbidrag, projektbidrag och slödköp. Grundbidrag kan utgåtill ägare av Del II B:2 Skr 1976/77:103 84 sådankulturtidskrift för vilken intäkterna inie läcker utgifterna och för varsutgivande ägaren inte har lillräckligl stöd från annat håll. Projektbidrag kanutgå för utarbetande av essä eller artikelserie för kulturtidskrift ellerideell lidskrift. Med slödköp avses tilldelning av medel lill statlig ellerkommunal myndighet för prenumeration på kulturella och ideella tidskrifter.Tidskrifts-stödet administreras av och uppgår för budgetåret1975/76 till 1,6 milj. kr. Slutligen bör framhållas all både dagspressen ochtidskrifterna har gynnats av relativt låga taxor vid postbefordran.Särkostnaderna i postverkets lidningsrörelse beräknas f n. översliga intäkternamed ca 90 milj. kr. I proposition 1975/76:127 föresläs altavgiftssystemet i postverkels tidningsrörelse utformas i enlighet med denöverenskommelse som träffats mellan postverket och tidningsutgivarna inom ramenför tidningstaxeutredning. Överenskommelsen förutsätter attunderskottet i tidningsrörelsen skall avvecklas. Detta avses ske genom ensuccessiv höjning av lidningsavgiflerna. Först skall avgifternatäcka tidningsrörelsens särkostnader, vilket möjliggör en successiv anpassningför tidningsutgivarna. Slutligen föreslås atl postverket erhåller elt anslagöver statsbudgeten för läckande av särkostnader i lidningsrörelsen. /77 föreslås anslaget utgå med 90 milj. kr. Bidraget föreslåsvidare successivt avtrappal i lika slora delar . Mot den redovisade bakgrunden anser jag detangeläget att tidskrifternas problem utreds. Tidskrifternas slora belydelse fördemokratin är oslridig. pressutredning har visat all lidskrifternafungerar som ett betydelsefullt komplement lill dagspressen. Denna funktionhos tidskrifterna har tilltagit i betydelse i takt med den ökadekoncentrationen på dagstidningsmarknaden. Tidskrifterna spelar vidare encentral roll i organisationernas och folkrörelsernas verksamhet. Det svenskasamhället är beroende av atl dessa organisationer och folkrörelser fungerar påelt tillfredsställande sätt. Tidskrifternas ekonomiska svårigheter och tecknenpå att dessa kan komma att öka ytterligare är i flera avseenden ell allvarligthot mot den fria opinionsbildningen. Det är därför väsentligt attstatsmakternas roll för atl främja ett mångsidigt och varierat tidskriflsulbudsnarast utreds. Jag förordar därför all särskilda sakkunniga tillkallas förändamålet. Till ledning för utredningsarbetet vill jag anföraföljande. Enligl min mening finns motiv för ett mer allmänt tidskriflsslöd vidsidan av existerande stödformer. Förslag om utformningen av ell sådant stöd börläggas fram av utredningen. Utgångspunkten för utredningsarbetet bör vara denroll som tidskrifterna spelar för informationen i samhället - inte minst inomområden med anknytning till de fackliga, politiska och ideella rörelserna -saml för opinionsbildningen. Tidskrifternas möjligheter atl utifrån enförankring i bestämda åsiktsriktningar kommentera händelser och företeelser isamhället är härvid av särskilt stor betydelse. En annan viktig utgångspunkt ärden belydelse som tidskrifterna har i fråga om gruppkommunikaiion mellanförtroendevalda och medlemmar i olika organisationer och folkrörelser.Organisationerna fyller således en avgörande funktion för lidskriflsulgivningeni vårt land. Det förhållandel all tidskrifterna ofta utgör en så integrerad delav organisationernas verksamhet bildaren viktig förutsättning förutredningsarbetet. Närdet gäller dagspressen har annonsintäkterna en avgörande betydelse 85 Kommittéer: Budgetdepartementet Del II B:2 Annonsmarknaden verkar selektivt till fördel för detidningar som har den största marknadsläckningen. Mot den bakgrunden har delvarit nödvändigt atl ge slödel lill dagspressen en selektiv utformning för allkompensera de tidningar som har en låg hushållstäckning och således en svagställning på annonsmarknaden. Tidskrifismarknadenfungerar inte på samma sätt som dagspressmarknaden. Del är bland lidskrifternat. ex, inte fråga om direkta konkurrensförhållanden på lokala eller regionalamarknader. För tidskrifterna är annonserna normall inte lika avgörande som fördagspressen. Med hänsyn härtill och till alt tidskrifterna ofta i hög grad är integreradei organisationernas verksamhet är del angeläget all utredningen söker finna enform för stödet som inte verkar styrande på inriktningen och utformningen avorganisationernas informerande och opinionsbildande verksamhet utan som iställel syftar till alt i mer generella former stödja tidskrifternas spridning.Vidare har pressutredningen framhållit all kostnaderna för postdistributionenutgör en av de tyngsta och snabbast växande posterna i de flesta tidskriftersbudget. innebär att utredningen i första hand bör pröva möjligheten atlknyta stödet lill kosinaderna för postdistributionen. Enviktig fråga är atl definiera den kategori tidskrifter som bör omfattas av eltstöd lill distributionen. Frågan om avgränsningen mellan dagstidningar och tidskrifterbehandlas i propositionen om statligt stöd till dagspressen. Deställningstaganden som görs där bör vara vägledande i detta sammanhang, I frågaom avgränsningen mellan olika tidskrifter har, som jag framhållit,statsmakterna redan gjorl en avgränsning syftande lill att fastställa vilkatidskrifter som skall befrias från mervärdeskall. De ställningstaganden somgjorts i detta sammanhang bör enligl min mening i allt väsentligt tillgodose desyften som här är aktuella och således vara vägledande för utredningsarbetet.Del bör dock slå utredningen fritt all pröva huruvida mindre avvikelser fråndenna gränsdragning framstår som nödvändiga. Avvad jag nu anfört följer all någon särskild avgränsning i förhållande lill delidskrifter som erhåller statligt tidskriflsslöd inte är nödvändig. Eustöd till distributionen av tidskrifter av den mer allmänna utformning som jaghär har förordat kan knappast heller få en sådan omfattning all del på någotavgörande sätt skulle påverka den ekonomiska situationen för de lidskrifter somnu erhåller tidskriflsslöd. Distributionskostnaderna utgör normalt enförhållandevis liten andel av dessa lidskrifters totala utgifter. Chefen för ulbildningsdeparlemenlei kommer inomkort alt lägga fram förslag om en översyn av stödet lill kulturtidskrifter. Enannan fråga som de sakkunniga bör överväga är huruvida del finns ekonomiskamotiv atl differentiera stödet exempelvis med avseende' på upplagans storlek. Med hänsyn till del nära samband som finns mellanstödet till dagspressen och ell stöd lill tidskrifterna av den typ jag nu harförordat bör de sakkunniga utgå från alt del nya stödet skall handläggas avpresslödsnämnden. Med hänsyn till del bekymmersamma lägel för mångalidskrifter bör utredningsarbetet bedrivas så skyndsamt all övervägandena kanredovisas i sådan tid all förslag i frågan kan läggas fram /77 årsriksmöte. Härigenom blir del möjligt atl stöd kan utgå redan för kalenderåret1977. De sakkunniga bör under utredningsarbetet samråda med fackliga och ideellaorganisationer. DelllB:3 Skr 1976/77:103 86 3.Vissa frågor ang. avdrag vid inkomsttaxering för kostnader för tryggande avanställds pensionering, m. m. Chefenför , statsrådet , anför. beslutade slalsmaklerna om nyabeskattningsregler för pensionsförsäkringar och arbetsgivares kostnader förtryggande av anställdas pensionering (prop. 1975/76:31, SkU 1975/76:20, rskr 1975/76:132,SFS 1975:1347-1354). Denna lagstiftning innebär en genomgripande förändring avvad som har gälll på delta område. Lagstiftningsarbetet grundade siglill huvudsaklig del på livförsäkringsskattekommilléns (Fi 1971:07)delbetänkande (SOU 1975:21) Pensionsförsäkring-Avdragsrätl vid inkomstbeskattningenför försäkringspremie och konloavsällning m. m. Under remissbehandlingen avdelta belänkande liksom vid riksdagsbehandlingen av regeringsförslagel i prop,1975/76:31 har det visat sig atl della ämne är både komplicerat ochkontroversiellt. A ena sidan är del klart all en så omfattande nydaning avregelsystemet som del här är fråga om måste medföra problem och behov avjusteringar som bättre kan överblickas efter någon lids erfarenhet av den praktiskatillämpningen. A andra sidan finns del problem som kan urskiljas redan nu ochsom synes kräva åtgärder inom en snar framlid. Sålunda har redan i prop 1975/76:31 (s. 145)uppmärksammats det problem som har uppkommit genom atl lagstiftningen brutit detintima sambandet mellan de civilrältsliga reglerna i lagen (1967:531) omtryggande av pensionsutfästelse m. m. (tryggandelagen) och skattereglerna.Vidare har i propositionen erinrats om andra viktiga frågor som fortfarande ärolösta, nämligen frågan om aviappningen av konto Avsatt till pensioner ochfrågan om ålerföring av medel som avsatts lill stiftelse i fall däravsättningen kan antas uppenbarligen ha tjänat annat än pensioneringssyfle. Vidare har i skrivelse lill regeringen(rskr 1975/76:132) begärt prövning av möjligheterna att tillgodose önskemål ombibehållen avdragsrätl för tryggande av pensionsåtaganden, som innebär mindreavvikelse från s. k. allmän pensionsplan. Vad försl angår den av begärda prövningenav möjligheterna att tillgodose önskemål om bibehållen avdragsrätl förpensionsåtaganden, som innebär mindre avvikelse från allmän pensionsplan, ärföljande all märka. Den nya lagstiftningen innebär i detta hänseende i principall arbetsgivare (avdrag för så stor del av sina kostnader för de anställdaspensionering som behövs för all trygga pensionsåtagande enligl allmänpensionsplan. Allmän pensionsplan har samma innebörd i skattelagstiftningen somenligl 4 § iryggandelagen. Med allmän pensionsplan likställes dessutom iskattelagstiftningen - i fall där någon allmän pensionsplan inte föreligger -pensionsåtagande för pensionsförmåner, som ryms inom vad som är sedvanligtenligl allmän pensionsplan i fråga om arbetstagare med motsvarande uppgiftereller hans eftertevande. Om arbetsgivaren tillämpar metoden all trygga pensionernagenom avsättning lill konto Avsatt lill pensioner, skall åtagandet dessutomvara kreditförsäkrat. Viss möjlighet lill dispens utöver här angivenavdragsrätl föreligger. I praktiken förekommer en rad pensionsarrangemang,som innebär avvikelser från vad som gäller enligl allmän pensionsplan, främstITP-planen. Del kan vara fråga om obetydligt bättre efterlevandeförmåner, rättall 87 Kommittéer: Budgetdepartementet Del II B:3 tillgodoräknatidigare tjänstetid, rätt lill förlidspensionenng med bibehållna förmåner m. m. För den fortsatta diskussionen bör följandeanmärkas. Den nya situationen innebär inte all avtalsfriheten har rubbals. Delär således fortfarande möjligt all lämna pensionsutfästelse helt efleravtalsparternas önskan. A andra sidan är del klart all möjligheterna all göraavdrag för kosinaderna för tryggande av dessa utfästelser kan ha avgörande belydelseför utfästelsernas storiek. Den genomförda skattelagstiftningen bygger pågrundsatsen all avdragsrällen skall omfatta endast kostnader som har lagts nedi pensioneringssyfte. Som generellt mått på rimlig pensioneringsslandard harman vall förmånerna De nya skattereglerna om arbetsgivares rätt tillavdrag för kostnader avseende anställdas pensionering har inte retroaktivverkan med undanlag för kostnader avseende anställd med bestämmande inflytandei aktiebolag eller ekonomisk förening. Skalleavdrag i framliden får såledesåtnjutas för pensionsåtaganden, som hänför sig till tid före den I januari 1976oavsett pensionsförmånernas storiek med undanlag för nämnda kategori. För tillgodoseende av del önskemål som riksdagenhar uttalat och som innebär bibehållen avdragsrätl för pensionsåtaganden, som ismärre hänseenden avviker från allmän pensionsplan, finns två olika vägar. Mankan nämligen utgå från avvikelser på antingen förmånssidan eller kostnadssidan.Som jag ser del skulle en lösning på kostnadssidan vara enklare all genomföra.Bortsett från de svårigheter som kan föreligga när det gäller all bedöma vadsom s. a. s. ryms inom allmän pensionsplan-särskilt om planen själv stipulerarmöjligheter till avvikelser i speciella fall - torde kostnadssidan vara lättareall beloppsmässigt entydigt fixera än förmånssidan. Dessutom kan man länka sigelt mindre allmänt schablonulrymme för avvikelser som får bli beroende avförhandlingar mellan arbetsgivaren och hans anställda. På förmånssidan skulleen dylik schablonregel sannolikt bli myckel svårare all hanlera. Självklart harjag inte härmed tagit ställning lill vilken lösning som bör väljas. Oavsettvilken väg man går bör emellertid inte medges något avsteg från de kvalitativavillkor för pensionsförmåner som gäller på grund av reglerna i punkt 1 avanvisningarna lill 31 S nämnda lag. När det gäller den fråga som jag i prop. 1975/76:31förulskickade skulle utredas, nämligen sambandet mellan Iryggandelagen ochskallereglerna liksom problemet med avtappning av överskottsmedel på konto ochi stiftelse m. m., är följande all anmärka. Med arbetsgivares pensionsreserv förstås itryggandelagen hans skuld för åtagande enligl allmän pensionsplan och förupplupen del av sådan utfäst pension som han enligt nämnda lag får redovisa påkonto Avsatt till pensioner. En särskild föreskrift, även den i iryggandelagen,förbjuder alt posten Avsatt till pensioner minskas under pensionsreserven ividare män än denna har täckning i pensionsstiftelses förmögenhet. Del finns givetvis ingen anledning att - efler dennu genomförda regleringen av rätten till avdrag för pensionskostnader -framtvinga ett kvarhållande av medel på konto Avsatt till pensioner i den månde måste skallas av. Härutöver är del önskvärt med en översyn av reglerna omavskalining av disponibla pensionsmedel. Flera skäl talar för en sådan översyn.Den nya lagstiftningen har definierat omfattningen av de pensionsåtaganden somför framtiden får tryggas med obeskattade medel. Även om rätten till avdrag förpensionsåtaganden som hänför sig lill liden före den har lämnatsi huvudsak orubbad, finns i princip inget skäl all Delll B:3 Skr1976/77:103 88 bibehållaskattefriheten för medlen i den mån de inte längre svarar mot en aktuellpensionsreserv beräknad med hänsyn till de nya reglernas utformning. Häruppkommer problem, bl.