prop · G003135 · 1976-12-31 00:00:00 — Mittförslag kommer således allmänt sett atl medföra en klar lindring av de ideellaföreningarnas skattebörda. För all ytteriigare minska risken för atl någonenslaka ideell förening kommer att träffas av högre skatt i det nya än i delgamla systemet, finns det skäl alt införa elt gmndavdrag som flr göras frånsådan inkomsl av jordbruksfastighet, annan fastighet eller rörelse som enligldel föregående är skattepliktig. Avdraget, som bör få åtnjutas vid såväl denkommunala som den statliga taxeringen, kan lämpligen bestämmas till 2 000 kr.Därigenom vinner man också den fördelen alt skattepliktiga fastighets- ellerrörelseinkomster av begränsad storlek inle föranleder någon skattedebilering.Del särskilda avdragetbör fl åtnjutas endasl av föreningar som uppfyller kraven för befrielse frånskatt på inkomst av kapital och tillfällig förvärvsverksamhet. Avdraget kommeralltså inte att ha nägon betydelse för andra ideeUa föreningar än sådana som ärallmännyttiga men vars faslighels- eller rörelseinkomster inle är av sådantslag att de kan undantas från beskattning. 8.3.6Ändring av stadgarna m. m. Ulredningen anför att en ideell förening kan - ulanatt föriora sin identitet -besluta att den i fortsättningen skall främja ettannat ändamål . En förening är också enligt utredningen oförhindradall besluta att den ideella verksamheten skall upphöra och alt föreningenstillgångar skall skiftas ut till medlemmarna eller andra personer. Mot dennabakgmnd föreslår ulredningen att en förening skall kunna befrias från skattendasl under förutsättning att dess ändamål har varit allmännyttigt under helabeskattningsåret. Utredningen föreslår vidare att eventuell utskiftning avegendom från föreningen skall föranleda beskattning hos medlemmarna. Vad somutskiftas utöver inbetald insats - om sådan undanlagsvis skulle förekomma -skall sålunda enligt förslaget tas upp som inkomst av kapital. Vad utredningen anfört om de skattemässigakonsekvenserna av stadgeändring och utskiftning har på det hela tagelgodtagits av remissinstanserna. Även jag är av den uppfattningen attskallebefrielse förutsätter att föreningens ändamål varil allmännyttigt underhela beskattningsåret. Utredningens förslag i denna del bör därför genomföras.Vad gäller förslaget om beskattning vid utskiftning kan till en börjankonstateras att regeln sannolikt kommer all fl ytterst liten praktiskbetydelse. 1 de flesta ideella föreningars sladgar finns uttryckligaföreskrifter om vad föreningen skall göra med eventuell behållning om denupplöses. Det normala lorde vara att behållningen skall överföras till enannan organisation med samma ideella ändamål eller alt behållningen på annatsätt skall användas för det ändamål som föreningen har verkat för. Heltuteslutet är det dock inle all den utvidgade skattefriheten kunde - omutskiftning inte skulle medföra några skattekonsekvenser - fl vissa föreningaratl överväga möjligheten atl fördela sin förmögenhet mellan medlemmarna. Den avulredningen föreslagna beskattningsregeln är ägnad att förebygga ett sådaniförfarande. 138 § KL bör därför införas en bestämmelse om atl vad som - utövereventuell inbetald insats -utskiftas från ideell förening till medlemmarna isamband med upplösning av föreningen skall räknas som intäkt av kapital. Sammaskatteeffekt bör inträda om medel utskiftas lill medlem vid delupplösning avföreningen eller i samband med att medlemmen lämnar föreningen. Påpekas kanvidare atl den omständigheten att föreningens förmögenhet inle betalas ut tillmedlem- 1976/77:135 88 marnautan t. ex. till deras anhöriga, givetvis inte medför att medlemmarna undgårbeskattning. Jag vill i detta sammanhang slutligen framhålla atlmedlemsavgifter givelvis inte skall anses som inbetald insats. För atl en sammanslutning skall kunna registrerasoch därmed tillerkännas rättskapacitet som ekonomisk förening krävs enligl 1 Slagen (1951:308) om ekonomiska föreningar atl föreningen bedriver ekonomiskverksamhet av kooperativ natur. En förening med ideellt ändamål kan alltså intebli registrerad enligt denna lag. Som framgår av min lidigare lämnade redogörelsevar det emellertid enligt lag om ekonomiska föreningar möjligt atlregistrera föreningar med ideellt syfte som ekonomiska föreningar. Avövergångsbestämmelserna till lagstiftning framgår att dessa äldreekonomiska föreningar av ideell karaktär fär bestå som juridiska personer. Såväl äldre som yngre ekonomiska föreningar är iprincip oinskränkt skattskyldiga för inkomst. I praxis har emellertidförekommit atl en förening, som med slöd av äldre lag registrerats somekonomisk förening, skattemässigt behandlats som en kvalificerat allmännyttigideell förening. Normalt torde dock äldre registrerade föreningar taxeras påsamma sätt som nya ekonomiska föreningar även om viss del av verksamheten är avideell natur. är del vanligt atl folkets husföreningar och folkels parkföreningarär registrerade som ekonomiska föreningar enligt äldre lag. Del är, anförulredningen vidare, ofta myckel svårt för en äldre ekonomisk förening att ändrasin föreningsform till ideell förening. a. denna bakgrund föreslärulredningen att ekonomiska föreningar, som är registrerade enligl 1911 årslag, skall kunna befrias från inkomst-och förmögenhetsskatt enligt de reglersom gäller för ideella föreningar. Förslaget ar dock begränsat lill föreningarvars främsta syfte är atl tillhandahålla samlingslokaler eller samlingsplatserför föreningslivet. Utredningens förslag har med 11 undantag godtagitsvid remissbehandlingen. Några remissinstanser beklagar dock all ulredningenstannat för all särbehandla föreningarsomägersamlingslokaler ellersamlingsplatser. Enligl dessa remissinstanser bör de förmånligareskatlebestämmelserna lillämpas på samtliga äldre ekonomiska föreningar somuppfyller de villkor för skattefrihet som ulredningen har föreslagit. 1 etl remissyttrande anförs att avvecklingen aväldre faslighetsägande ekonomiska föreningar (byggnadsföreningar) hindrats avregeln i 38 S 1 mom. tredje stycket KL. Enligt denna regel skall nämligen vadsom vid upplösning av ekonomisk förening utskiftas till medlem utöver betaldinsats anses som utdelning frän föreningen. 1 remissytlrandel fömlsälls att deav Prop.1976/77:135 89 utredningenföreslagna skallebestämmelserna medför att en förmånsbehandlad ideellförening,somägerandelarien byggnadsförening,skall kunna undgå beskattning pågrund av sådan utskiftning även om föreningen inte på en gäng förbrukar avutskiftat belopp i den ideella verksamheten. Föregen del vill jag anföra följande. Som utredningen påpekat finns det etl antaläldre föreningar med ideella ändamål som främst av formella skäl ärregistrerade som ekonomiska föreningar enligt lag om ekonomiskaföreningar. Flertalet av dessa äldre föreningar torde ha lill uppgift all ägaoch förvalta en allmän samlingslokal eller en allmän samtingsplats. Även andraändamål kan emellertid förekomma. Sålunda är exempelvis De blindas föreningregistrerad som ekonomisk förening enligl äldre lagstiftning. Enligl min meningframstår det som obilligt all enbart av formella skäl utesluta denna typ avföreningar frän möjligheten lill skattebefrielse. Detta gäller såväl desamlingslokal- eller samlingsplatsägande föreningarna som andra äldreregistrerade föreningar med allmännyttiga ändamål. Jag föreslår därför atl enförening,som med slöd av övergångsbestämmelserna till lagstiftning omekonomiska föreningar har fltt bestå som registrerad förening, skattemässigtskall behandlas som en ideell förening om den har ett allmännyttigt ändamål.Mitt förslag innebär att en äldre ekonomisk förening kan befrias från skall påkapitalinkomster och realisationsvinster under förutsättning all kraven päallmännytta, öppenhei och inkomslanvändning är uppfyllda. Likabehandlingenmedför vidare att en sådan förening blir fri från skatt för fastighets- ochrörelseinkomsier om inkomsterna härrör från finansieringskälla av traditionellnalur eller om de hänför sig lill verksamhet som har naturiig anknytning lillföreningens ideella ändamål. ha skattepliktiga faslighels-och rörelseinkomster bör dock - i likhet med vad som gäller för andraekonomiska föreningar - skattesatsen vid laxeringen lill statlig inkomstskattvara . Dessa äldre ekonomiska föreningar bör inle heller laxeras förförmögenhet. Värdet av föreningens förmögenhet får i stället - i likhet med vadsom gäller för andra ekonomiska föreningar -beaktas vid delägarnasförmögenhelslaxering. Deltorde vara ganska vanligt att andelarna i en äldre samlingslokalägande förening(byggnadsförening) ägs av flera ideella föreningar pä orten. säljer sin fastighet och därefter skiftar ut behållningenlill de delägande föreningarna, är det utskiftade beloppet att anse somutdelning från byggnadsföreningen. Utdelningen kommer, om mitt förslaggenomförs, dock inle all beskattas hos delägarna om dessa uppfyller kraven påallmännytta, öppenhei och inkomslanvändning. Tillräckliga skäl atl för dessaspeciella fall införa ell undanlag frän fullföljdsrekvisilel, dvs. frän kravelpå atl åtminstone bortåt av avkastningen skall användas i den ideellaverksamheten, föreligger enligt min mening inle. Som jag lidigare harframhållit är emellerlid inle ett enda års avkastning och verksamhet avgörandeför bedömningen av om fullföljdsrekvisilet skall anses iakttaget eller inte.Frågan om della rekvisit är uppfyllt avgörs normall pä gmndval av Prop.1976/77:135 90 Jag vill också erinra ommöjligheten för ideell förening, som avser atl använda del utskiftade beloppettill en större investering, att erhålla dispens från fullföljdsrekvisilel. 8.5Periodiskt understöd från ideell förening m. m. Periodiskt understöd eller därmed jämföriigperiodisk intäkt ulgör enligl 31 S KL i regel inläkt av tjänst. Detta gällerdock inle bidrag som utbetalas från en kvalificerat allmännyttig ideellförening eller stiftelse om utbetalning sker till fullföljande av delallmännyttiga ändamålet. Sådant bidrag är enligt punkt 2 av anvisningarna lill31 S KL skatlefritt för mottagaren. kan det i och för sig sättas i fråga om det - med tanke på denutveckling som skett på del sociala området - är motiverat alt en person, somunder längre lid uppbär bidrag från en stiftelse eller en förening, inte skallbeskattas för bidragen. Frågan bör enligt utredningen dock inte lösas separatför föreningarnas del utan prövas först sedan slällning lagils till hur beskattningenav stiftelser bör utformas. Någon utvidgning av skattefriheten för periodisktunderstöd från ideell förening anser ulredningen emellertid inte böra kommatill stånd. För all periodiskt understöd från en förening skall undanlas frånbeskattning bör därför enligl ulredningen fördel första fordras atl föreningenuppfyller de av utredningen uppställda kraven på skallefrihel. Dessutom skallföreningens ändamål vara kvalificerat allmännyttigt och bidragen utbetaladelill fullföljande av etl sådani allmännyttigt ändamål. Utredningens förslag har, bortsett från någrasmärre påpekanden av formell nalur, inle mött några invändningar vidremissbehandlingen. För egen del kan jag anslula mig till vadulredningen anfört om beskattning av periodiskt understöd frän ideell förening.Jag anser således alt del inte är lämpligt atl nu la slällning till denprincipiella frågan i vad mån bidrag, som betalas ul från allmännyttigaföreningar eller stiftelser, bör vara skattefria för mollagaren. Denna frågabör lösas i samband med en allmän översyn av stiftelsers beskattning. Somulredningen framhållit kan emellertid de förmånligare beskattningsreglerna förideella föreningar inte anses motivera en motsvarande utvidgning avskattefriheten för periodiska understöd. En förutsättning för all eltperiodiskt bidrag från en ideell förening skall vara skattefritt bör därförliksom vara atl föreningen är kvalificerat allmännyttig och attutbetalningen utgör ett led i denna kvalificerat allmännyttiga verksamhet.Vidare bör krävas all föreningen är befriad från skall på inkomsl av kapitaloch tillfällig förvärvsverksamhet enligt de av mig i det föregående föreslagnareglerna. Periodiskt understöd från en ideell förening med kvalificeratallmännyttigt ändamål kommer således atl vara skattepliktigt för mollagaren omföreningen -1, ex. på grund av att den inte uppfyller kravet på öppenhei - äroinskränkt skattskyldig för sina inkomsler. Prop.1976/77:135 91 Jag har i del föregående (avsnitt 6.1) redogjortför reglerna om taxering av ideella föreningars fastigheter. Av redogörelsenframgår att en fastighet, som ägs av en kvalificerat allmännyttig ideellförening, f n. är undantagen frän skalleplikt om fastigheten är avsedd förföreningens ideella verksamhet. Sådan fastighet skall inle åsättastaxeringsvärde. Omfatlar en och samma taxeringsenhet såväl skattepliktig somskattefri egendom, skall hela taxeringsvärdet anges saml vad av delta sombelöper på den inte skattepliktiga delen. Ändrar en taxeringsenhetbeskattningsnatur, skall taxeringsenheten erhålla nytt taxeringsvärde, Ulredningenföreslär alt fasligheter, som tillhör skattefria ideella föreningar, skallundantas från skatteplikt. Förslaget innebär alt sådana fasligheter inte skallåsättas taxeringsvärde och alt föreningen inte behöver ta upp garantibeloppelsom inkomst. däremot oinskränkt skallskyldig - vilkel kaninträffa bl.a. om föreningen innehar fastigheter som kapitalplaceringsobjekl -skall enligt utredningen samlliga fastigheter vara skattepliktiga. Vadulredningen föreslagil om taxering av fastighet har föranlett viss kritik frånremissinstansernas sida. Del har sålunda hävdals all förslaget bryter molgällande systematik pä området och all samordningsproblem kan uppkomma mellaninkomsttaxeringen och fastighetstaxeringen. Problem anses också kunna uppslåvid fastighetstaxeringen om en ideell förening ell år är oinskränktskattskyldig men etl annat är är hell frikallad från skatt. Föregen del vill jag anföra följande. En faslighet, som en ideell förening äger,måste alllid ingå i förvärvskälla tillhörande något av inkomslslagenjordbruksfastighet, annan fastighet eller rörelse. Enligl del av mig föreslagnasystemet för beskattning av ideella föreningar är en sådan förening i principskattskyldig för inkomsl från nämnda förvärvskällor. Inkomsten kan dock bli frifrän skatt under förutsättning bl.a. all inkomsten hänför sig tillfinansieringskälla av traditionell natur eller till verksamhet som har naturliganknytning till den föreningens ideella ändamål. a. prakiiska skäl bör skallefriheten kunnaomfatta även garantibeloppel för en fastighet som ingår i den skattebefriadeförvärvskällan. Är t, ex. en fastighet direkt avsedd för föreningens ideellaverksamhet bör föreningen alltså kunna befrias frän skatt för såväl den löpandeinkomsten som garantibeloppel. 1 nuvarande syslem för beskattning av ideellaföreningar är skallebefrielse för garanlibelopp knutet till fastighetstaxeringen.En fastighet som ägs av kvalificerat allmännyttig ideell förening är, omfastigheten är avsedd för den ideella verksamheten, undantagen frånskatteplikt. Eftersom garanlibelopp skall bestämmas endasl för skattepliktigfastighet medför delta att föreningen inte blir beskattad för garantibelopp pågrund av faslighelsinnehavet. Eltgenomförande av min principlösning för beskattning av ideella Prop.1976/77:135 92 föreningarflr lill följd alt skallefrihel för löpande fasiighelsinkomster ochgarantibelopp kan komma i fråga för elt myckel slörre antal fastigheter än vadsom gäller f n. Det kan därför antas bli vanligare alt taxeringsmyndigheternasbedömning av den förvärvskälla vari fastigheten ingår kommer all skilja sigfrån motsvarande bedömning för närmast föregående beskattningsår. Som påpekatsunder remissbehandlingen är del nuvarande systemet med koppling mellanfastighetstaxering och inkomstaxering besvärligt att tillämpa i sädana fall.Till detta kommer att det synes mindre lämpligt all föregripa I976årsfaslighetslaxeringskommillés(Fi 1976:05) arbete genom att nu utvidga kretsen avfastigheter som skall vara undantagna frän skatteplikt. Övervägande skäl talarmot denna bakgrund för att fastighetstaxeringsreglerna lämnas oförändrade ochatl den åsyftade effekten - möjligheten lill befrielse frän beskattning avgarantibelopp - i stället uppnås genom en ändring av reglerna för beräkning avgaranlibelopp för fastighet. 147 S KL bör därför införas en regel om alt ideellförening kan undgä alt beskattas för garanlibelopp även om lästighelen ärskattepliktig vid fastighetstaxeringen. Garanlibelopp bör sålunda inle beräknasför fastighet som ingår i förvärvskälla för vars inkom.st föreningen ärfrikallad frän skattskyldighet. Mitt förslag innebär sammanfattningsvis allfastigheter, som tillhör en allmännyttig ideell förening, skattemässigt alllidkommer att behandlas på enhetligt sätt om de ingår i en och sammaförvärvskälla. Äger en ideell förening en fastighet som delvis använts i detideella arbelel och delvis hy rs ul för annal ändamål, blir föreningen befriadfranskan för all faslighelsinkomst och hela garantibeloppel såvida fastighetenär avsedd huvudsakligen för den ideella verksamheten. 1 annat fall skall föreningenbeskattas för all inkomsl och hela garantibeloppel. Den bedömning avfasligheten som sketl vid fastighetstaxeringen kommer inte all ha nägonbelydelse för beskattning av garanlibelopp och löpande inkomsl. 8.7Processuella frågor m. m. Elt viktigt inslag i en reform avbeskattningsreglerna för ideella föreningar är atl undersöka hurkontrollsystemet och taxeringsförfarandet bör vara utformat. Bestämmelserna om deklarationsskyldighet itaxeringslagen (1956:623), TL, gäller även för de ideella föreningarna.Beslämmelserna innebär alt en förening är skyldig atl ulan anmaning lämnasjälvdeklaration om den skattepliktiga bruttointäkten under beskattningsåretuppgått till . Deklaralionsplikt föreligger också om föreningen ärskattskyldig för garantibelopp för fastighet och om föreningens skattepliktigatillgångar vid beskattningsårets utgång överstiger . Oavsettintäkternas eller tillgångarnas sloriek är en ideell förening skyldig att efteranmaning avge självdeklaration. som är hell eller delvis frikallad från skallskyldighet Prop.1976/77:135 93 kompletterasbeslämmelserna om deklarationsskyldighet av en föreskrift i 33 S TL omskyldighet att lämna särskild uppgift om den skattefria inkomsten ellerförmögenheten. 1 uppgiften skall anges bl. a. föreningens inkomster ochutgifter under senaste räkenskapsåret, tillgångar och skulder vid räkenskapsåretsbörjan och slut samt de omständigheter som enligl föreningen bör föranleda frihetfrän skattskyldighet. I motsats till vad som gäller för självdeklaralionernabehandlas uppgifter av delta slag inte av taxeringsnämnd utan av länsstyrelseni det län där föreningens förvaltning utövas. Ulredningenhar föreslagit atl prövningen av frågan om en ideell förening uppfyllervillkoren för skattefrihet bör prövas av taxeringsnämnderna och atl föreningarsom uppfyller dessa villkor inte bör belastas med arbetet att upprättasjälvdeklaration. En förening, som anser sig uppfylla villkoren för skattefrihet,bör däremot enligt utredningen åläggas alt till laxerings-nämnden avlämna enuppgift enligt 33 S TL. Ulredningen har vidare föreslagil atlsjälvdeklaralioner och uppgifter enligl 33 S TL skall granskas av s. k.fögderinämnder saml all möjligheten för skattechefen att medge befrielse frånden i 33 § TL föreskrivna uppgiflsskyldigheien skall slopas. Utredningens förslag har vid remissbehandlingen iallmänhel tillstyrkts eller lämnats ulan erinringar. undanlag gällerförslaget atl laxeringarna skall handhas av fögderinämnder. Fleraremissinstanser anser all granskningen - på sätt som sker f n. - bör göras ide särskilda taxeringsnämnder, s. k. länsnämnder, som enligt 4 S femte stycketTL taxerar andra skattskyldiga än fysiska personer, dödsbon ochfamiljestiftelser. För egen del vill jag framhålla följande. Deförslag som jag har lämnat i del föregående innebär genomgripande ändringar idel syslem som gäller för beskattningen av de ideella föreningarna. Förslageninnebärati regelsystemet blir enklare och mer enhetiigt än vad som gäller f n.Den nya ordningen kommer att medföra atl antalet föreningar som åtnjuterskallebefrielse kommer ali öka högsl väsentiigt. Del är mol denna bakgrundnaturligt all man också ser över de olika regler i TL som på ell eller annalsätt berör de ideella föreningarna, Ellgenomförande av de föreslagna reglerna för beskattning av ideella föreningarinnebär alt dessa kan delas upp i tre olika grupper. Den första gruppen bestårav oinskränkt skallskyldiga föreningar, t. ex. arbetsgivarföreningar,fackföreningar och branschföreningar. Till den andra gruppen hör föreningar somär frikallade från skattskyldighet för kapitalinkomster och realisationsvinstermen som har fastighets- eller rörelseinkomster som skall Iräffas avbeskattning. Föreningar som ingår i den iredje gmppen skall inle beskattas förkapitalinkomster och realisationsvinster och har inte heller någraskattepliktiga fastighets- eller rörelseinkomster. Föreningarsom tillhör den första gmppen, dvs. oinskränkt skattskyldiga föreningar, vållarinle några särskilda problem i taxeringshänseende. En sådan förening skall avgesjälvdeklaration om de skattepliktiga intäkterna överstiger . eller omföreningen är skattskyldig för garanlibelopp för 1976/77:135 94 fastighet.Deklarationsplikt föreligger också om föreningens skattepliktiga tillgångar vidbeskattningsårets utgång överstiger . Denandra gruppen består av föreningar som är skattskyldiga för viss inkomst(förmögenhet) men frikallade från skattskyldighet för annan inkomst(förmögenhet). Med lillämpning av nuvarande taxeringsbestämmelser skailföreningar med såväl skattepliktiga som skattefria inkomsler avge dels ensjälvdeklaration, dels en uppgift enligt 33 S TL, Deklarationen granskas f n.av taxeringsnämnd medan uppgiften enligt 33 S TL granskas av . Ensådan ordning kan inte anses lämplig. Starka skäl talar för att granskningensamordnas och i sin helhet förläggs lill taxeringsnämnderna. Bådedeklarationen och uppgiften bör alltså prövas av en och samma taxeringsnämnd.Uppgiften,som i dessa fall närmast flr karaktär av en bilaga tilldeklarationen, bör som vara avfattad på en särskild blankett och innehållai ston .sett samma upplysningar om föreningens verksamhet som nuvarHude uppgiftenligt 33 § TL Till uppgiften, som avges under straffansvar, bör föreningenfoga ett exemplar av sin årsredovisning och revisions- berättelse. Det lärankomma på RSV alt utarbeta en blankett som är enkel för föreningen att fylla isamtidigt som den ger myndigheterna godtagbari underlag förtaxeringskonirollen. Målsättningen bör vara att föreningar, som har enårsredovisning och revisionsberättelse av normal kvalitet, skall kunna fullgörasin uppgiftsskyldighet huvudsakligen genom kryssmarkeringar. Föreningar som tillhör den tredje gruppen, dvs.föreningar som är frikallade från skattskyldighet för alla sina inkomster ochhela sin förmögenhet, synes inte behöva avge självdeklaration.Informationsplikten gentemot taxeringsmyndigheterna bör kunna fullgöras enbartgenom att föreningen fyller i en uppgiftsblankett och till denna fogarårsredovisning och revisionsberättelse avseende det ifrågavaranderäkenskapsåret. Till den uppgiflsblan-ketl som första gången skickas in börföreningen dessutom foga ett exemplar av sina sladgar. Stadgarna bör ocksåbifogas om de har ändrats under det ifrågavarande räkenskapsåret. Samlliga nunämnda handlingar bör granskas av taxeringsnämnd. Uppgifter enligl 33 S TL böralltså inte längre behandlas av . Ulredningenhar föreslagit atl deklarationer och uppgifter, som avlämnats av ideellaföreningar, skall prövas av fögderinämnder. Förslaget har motiverats med atldessa nämnder allmänt sett haren bättre kännedom om de lokala förhållandena ände taxeringsnämnder som arbetar på länsnivå. Flertalet remissinslanser anseremellerlid alt den särskilda sakkunskap och erfarenhet, som utbildas ilänsnämnderna, är värdefullare för taxeringsarbetel än de lokalataxeringsnämndernas evenluella kunskaper om förhållandena på orten.