prop · G003146 · 1976-12-31 00:00:00 — Tillstånd skall då gesendast om det är uppenbart att överiåtelsen är förenlig med allmänt intresse. För krigs- och beredskapsfall föreslår utredningenregler som i huvudsak överensstämmer med lag. Föregen del vill jag anföra följande. Utgångspunkten måste vara att svensk sjöfart sälångt möjligt skall drivas under svensk flagg. Sjöfartens utlandsinvesteringarkan emellertid - liksom etableringar utomlands av den landbaserade industrin -medföra avsevärda fördelar för det svenska näringslivets internationellakonkurrenskraft. Möjligheten måste därför finnas också för rederierna altetablera sig i andra länder. En okontrollerad och betydande avtappning avsvenskt tonnage till ullandel skulle dock kunna medföra allvarliga konsekvenserfördel svenska samhället och de anställda inom sjöfartsnäringen. lag innehåller inga kriterier för hurtillslåndsärendena skall bedömas. Genom all kommerskollegium och harhandlagt ärendena har handelspolitiska synpunkter och valutasynpunkter kommitalt beaktas. Även sysselsättningspoliiiska aspekter kan i viss utsträckningbeaktas. Som Jag nämner i del följande avser Jag att föreslåregeringen att låta göra en sjöfartspolitisk utredning och jag anser del intelämpligt att innan resultatet av denna utredning föreligger läggaflaggutredningens förslag till grund fören långsiktig lösning av problemet medflaggöverföring. Emellertid flnner Jag del angelägel atl redan nu genom ensärskild lag klargöra att sjöfartspolitiska synpunkter skall beaktas vidprövning av ansökan om tillstånd att till utlandei få överlåta svenskt fartyg.En sådan lag bör enligt min mening vara tidsbegränsad - förslagsvis t. o. m.juni 1978 - och i likhet med lag Prop.1976/77:146 29 omfattaalla slag av överlåtelser av fartyg eller andel däri till ullandel, dvs. bådemed och ulan bevarat svenskt drifisinflytande, om överiåtelsen innebär aufartyget upphör att vara svenskt. Emellertid anser jag liksom flaggutredningen atlman vid bedömningen av tillståndsärendena bör skilja mellan de båda slagen avöverlåtelser. försäljningar utan bevarat svenskt driftsinflylande får somtidigare nämnts anses vara ett normall inslag i rederiverksamheien och ett sättatt finansiera nyanskaffning av fartyg. Tillstånd bör alltså på samma sätt somi dag ges lill sådana försäljningar. I vissa situationer bör man kunna getillstånd även till överlåtelser med bevarat svenskt driftsinflylande. Liksomflaggulredningen anser jag atl del avgörande därvid bör vara om överiåtelsenkan vara lill gagn för svensk sjöfart. har angeit atttillstånd kan lämnas om ullandsregistrering är enda möjligheten att erhållaeller behålla betydande laslkontrakt lill följd av protektionistiskaälgärderelleratt fartyget avses ingå i internationellt samarbelsprojekl. Jagdelar denna utredningens ståndpunkt. Vid prövningen bör särskilt beaktas huröveriåtelsen påverkar effektiviteten och sysselsättningen inom sjöfartsnäringenoch de ombordanställdas förhållanden. Tillstånd bör inte lämnas, om detstrider mot väsentligt allmänt intresse atl fartyget upphör all vara svenskt.Man bör givetvis inrikta sig pä att idel konkreta fallet finna den lösning somframstår som den mest förmånliga för samhället, sjöfartsnäringen och deombordanställda. Så bör t. ex. den omständigheten alt rederiet i sin ansökan angeratt man avser att tillföra verksamheten under svensk flagg ett annat fartyg somfrän sysselsättningssynpunkt i princip motsvarar del som avses registreras iutlandet utgöra skäl för bifall till framställningen. De principer förbedömningen som jag nu har redogjort för står i samklang med den inställningföreträdare för rederinäringen och de ombordanställda har gett uttryck för iskrivelser till regeringen. Det sagda lar inte sikte på överföring lill landsom tillhandahåller bekvämlighetsflagg. Registrering under bekvämlighetsflaggåterverkar all varligt på den internationella sjöfarten, bl. a. genom sämresocialt skydd för de ombordanställda och minskad säkerhet. Liksomflaggulredningen anser Jag all fartyg under bekvämlighelsflagg är ettovälkommet inslag i världssjöfarten. Normalt fär därför överföring till sådanflagg antas strida mot väsentligt allmänt intresse. Emellertid måste även härfinnas möjligheter lill olika lösningar i del konkreta fallet. För atltillstånd lill överföring skall kunna ges måste det dock vara klarlagt att denfortsatta driften sker under förhållanden som är godtagbara utifrån svenskavärderingar och internationella åtaganden när det gäller säkerhet,miljö, social trygghet och fackliga rättigheter för de ombordanställda. Degarantier som avkrävs överlätaren måste vara utformade med hänsyn bl, a. lillalt det kan förutses atl registreringslandet inte utövar effektiv jurisdiktionoch tillsyn över fartyget och besättningens sociala villkor. Lagen(1976:580) om medbestämmande i arbetslivet och de kollektivavtal Prop.1976/77:146 30 somträffas om medbesiämmanderätl för arbetstagarna torde komma au fä betydelse iärende om tillstånd till överiätelse av svenskt fartyg till utlandet.Avgörandet i ett konkret överlåtelsefall ligger givetvis hos prövningsmyndigheten.Enas rederiet och de anställda om en lösning som står i överensstämmelse medde principer för bedömningen som jag har redogjort för lorde i allmänhetanledning saknas att frångå denna. Med hänvisning lill det anförda förordar Jag altdet genom en särskild lag klargörs au också sjöfartspolitiska synpunkter skallbeaktas vid prövningen av lillståndsärenden. Lagen bör tidsbegränsas lillutgången av . Tillsländspliklen bör omfatta överlåtelse avregistreringspliktigt skepp eller andel däri som innebär att det upphör atlvara svenskt. Behov torde f n. inte finnas av en mera vittgåendelillständspliki. 1 linje med det anförda bör det ännu gällandeförordnandet om tillämpning av lag sällas ur kraft, dock atl - såsomföljer av den nya lagen om tillstånd till överiätelse av fartyg - 4, 5 och7v;{; skall ha motsvarande tillämpning utan något särskilt förordnande avregeringen. Jag avser atl senare för regeringen lägga framförslag till bestämmelser om verkställigheten av den nu föreslagna lagen omtillstånd till överiätelse av fartyg. För information vill jag häröversiktligt redogöra för vad dessa bestämmelser enligt min mening börinnehålla. I bestämmelserna bör sålunda föreskrivas att fråga om tillstånd tillöveriätelse av fartyg skall prövas av kommerskollegium i samråd med riksbanken.Eftersom vid prövningen skall beaktas sjöfartspolitiska sy npunkter anser jagdet naturiigt all kommerskollegium i mera betydelsefulla ärenden hörsjöfartsverket. Finner kollegiet att ärende har större principiell betydelseeller allmän räckvidd bör kollegiet med eget yttrande underställa ärendetregeringen för dess prövning. Detsamma bör gälla om de ombordanställdas organisationerhar motsatt sig bifall till ansökan. Jag förutsätter alt underställning alltidkommer att ske dä fråga är om att till bekvämlighetsflagg överföra fartyg medbevarat svenskt driftsinflylande. Vid underställning bör regeringen iförekommande fall kunna pröva ärendet även enligtexportförbudskungörelsen. Den nu föreslagna lagstiflningen innebär ingenförändring av den prövning har atl företa i lillståndsärenden. Redares och ombordanställdas organisationer har iolika sammanhang, bl. a. genom sin medverkan i flaggulredningen,och senast ianslutning lill de överiäggningar i sjöfartspolitiska frågor som har förtsunder min medverkan uttalat sig för atl den svenska sjöfartsnäringen bör bli föremål för en bred och allsidig utredning. Jag delar denna uppfattning.Utredningsarbetet bör leda till ett sjöfartspoliiiskt program baserat på ettklarläggande av näringens samhällsekonomiska betydelse saml framtida verksamhetoch konkurrensförmåga. Det arbete som utförts inom flaggulredningen och deninterdepartementala arbetsgruppen kommer därigenom alt inordnas i ett störresammanhang och bättre förutsättningar skapas för mera långsikligaställningstaganden. Prop.1976/77:146 31 Jag avser föreslå regeringen tillsällandet av ensådan sjöfartspolitisk utredning som skall arbeta skyndsamt och i denutsträckning detta är lämpligt etappvis redovisa resultat av sitt arbete.Utredningen skall sä långt möjligt klariägga de faktiska skillnader som kan rådanär del gäller villkor och förutsättningar för rederiverksamhet under olikaflaggor. Likaså skall en Jämförelse göras beträffande de förutsättningar undervilka å ena sidan rederinäringen arbetar och å andra sidan övriga delar av delsvenska näringslivet. Behovet hos svenska rederier att driva fartyg underfrämmande flagg skall belysas mot bakgrund av samhällsekonomiska,sjöfartspolitiska och företagsekonomiska värderingar. 1enlighet med vad Jag nu har anfört har inom kommunikationsdepartementetupprättats förslag till lag om tillstånd till överlåtelse av fartyg. Med hänvisning till vad Jag nu har anförthemställer Jag atl regeringen föreslår delsatt antaga förslaget till 1. lag omtillstånd lill överlåtelse av fartyg, dels att 2. godkänna de riktlinjer för lämnande av garantierlill svenska rederier som jag har förordat, 3. bemyndiga fullmäktige i riksgäldskonioret att undertiden 30 Juni 1978 ikläda staten garantier till svenska rederierlill ett sammanlagt belopp av , 4. till Bidrag till vissa resor av sjöfolk /78 utöver av redan beviljat förslagsanslag anvisaytterligare . Ärendetbör behandlas under innevarande . Regeringen ansluter sig till föredragandensöverväganden och beslutar atl genom proposition föreslå atl antaga deförslag som föredraganden har laat fram. 1976/77:146 32 Lag(1939:299, ändrad 1957:289) om förbud 1 vissa fall mot överlåtelse ellerupplåtelse av fartyg m. m. 1 §Befinner sig riket i krig, skola bestämmelserna i 1-A S? ; äga tillämpning. Vid krigsfara, vari riket befinner sig, eller eljest under utomordentliga, av krig föranledda förhållanden äger Konungen förordna, aii nämnda bestäm melser skola tillämpas. Förordnande som i första siycket sägs skall, vidäventyr alt del eljest förfaller, inom en månad underställas för dessprövning av frågan huruvida förordnandet skall bestå. Blir förordnandet ickeinom från det underställningen skett av gillat, skalldetsamma vara förfallet. 2 §/ mom. Utan tillstånd av Konungen eller den Konungen därtill be myndigat må ej a) svenskt fartyg eller andel däri överiåtas tillutlänning eller till svenskt aktiebolag, vars aktiebrev må ställas lillinnehavaren, eller vars aktiekapital enligt vad aktieboken utvisar till mer änen tredjedel är i utländsk ägo; b) teckning av aktie i svenskt aktiebolag, som äger fartyg eller andeldäri, verkställas för utlänning eller svenskt aktiebolag, som avses under a),ej heller överlåtelse av dylik aktie äga rum till utlänning eller till bolag,som sist nämnts; c) svenskt fartyg upplåtas till utlänning genom tidsbefrakiningeller lill nyttjande, ej heller rätt till tidsbefrakining av svenskt fartygeller nyttjanderätt därtill överlåtas å utlänning. Vad i I mom. sagts medför ej inskränkning i: aktieägaresrätt till teckning eller erhållande av del antal nya aktier i bolaget, som svarar mot hans andel i detförutvarande aktiekapitalet, den rätt att teckna eller erhålla nya aktier, som,där någon under tid då 2-4ijij äga tillämpning annoriedes än genom teckning eller överlåtelse bekommitakiie, vid tiden härför enligt bolagsordningen var förenad med 3 §Utfärdas teckningslista för bildande av aktiebolag, vars aktier enligt 2;; ej må tecknas av eller överiåtas till utlänning eller aktiebolag, som i 2 ? ; 1 mom. a) är nämnt, skall teckningslisian innehålla erinran härom. Lag samma vare, där aktiekapitalet i sådant bolagökas medelst ny aktieteckning och teckningsrätt därvid tillkommer annan änaktieägare. 4 §Överlåtelse, aktieteckning eller upplåtelse, som sker i strid mot be stämmelserna i 2 >; 1 mom., vare utan verkan. Ulgives akiiebrev till obehörig aktietecknare,medföre brevet icke rätt i bolaget så länge brevet innehaves av den obehörigetecknaren eller annan, som enligt lag icke är behörig innehava detsamma. 1976/77:146 33 5 §Har i strid mot bestämmelserna i 2 M mom. överlåtelse eller upplåtelse skett, straffes överiåtaren eller upplätaren med dagsböter eller fängelse i högst . Fälles någon, som i strid mot bestämmelserna i 2 jI mom. a) eller b) överlåtit egendom, till ansvar enligt första stycket, mådomstolen, efter ty skäligt finnes, förklara egendomen förverkad eller, om denej kan tillrätta-skaffas, förplikta honom atl utgiva ersättning för egendomensvärde. Den som eljest förbrutit sig som i första stycket sägs må, efter tyskäligt finnes, dömas alt utgiva belingai vederiag. Har överlåtelse av aktie förmedlats av någon, somyrkesmässigt i kommission köper och säljer fondpapper, skall vad i dennaparagraf är stadgat om överlåtare äga tillämpning å kommissionären; hava såvälöveriåtaren som förvärvaren anlitat kommissionär, skall vad nu sagts gälla densom handlat för förvärvarens räkning. 6 §Har vad i 3 >; stadgas ej iakuagils vid utfärdande av teckningslisia, varde stiftare eller, där fråga arom ökning av aktiekapital, ledamot i bolagets styrelse dömd till dagsböter. Har på grund av aktieteckning, som skett i stridmot bestämmelserna i denna lag, aktiebrev utgivits till utlänning eller bolag,som '\ 2i; \ mom. a) är nämnt, varde styrelseledamot, med vars begivande brevetutgivits, straffad med dagsböter eller fängelse i högst . 7 §Böter, som ådömas enligt denna lag, ävensom förverkad egendom sann ersättning och vederiag, varom i 5 >; förmäles, tillfalla kronan.