prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Exportminskningen var störst till OECD-ländernaoch i synnerhet till . var det praktiskt taget endastleveranserna til! OPEC-länderna som ökade, dock inte lika mycket som under1975. Leveranserna tUl minskade ytterligare något 19751976, trotsen uppgång under andrå . De största minskningarna noteradesemeUertid på , och övriga länder (exkl. OPEC).. DentUlväxt i världshandeln som kunde noteras och somfortsatte i långsammare takt kom alltså ej den svenskaverkstadsexporten till del. Verkstadsexporten drabbades sålunda liksom av volymmässiga förluster av marknadsandelar. Bland defrämsta orsakerna till dessa förluster är den kraftiga höjningen avverkstads-exportens relativpris, under framför allt 1975, men även 1976. Under1976 fortsatte alltså exportleveranserna att sjunka kraftigt, nedgången var t.o. m. större än 1975. Exportvolymen minskade med ca 4 1/19751976 samtidigtsom exportpriserna höjdes med . Bil.1 Preliminär nationalbudget 97 Den inhemska efterfrågan på verkstadsprodukterberäknas ha stigit i litet snabbare takt 19751976 än 19741975, framför aUtberoende på ökade maskininvesteringar. steg den privata konsumtionenav verkstadsprodukter starkt 1976 efter den kraftiga ökningen 1975. Särskiltvar det inköpen av personbilar som fortsatte att öka i mycket hög takt. Trots ökningen av den inhemska efterfrågan förblevimporten av verkstadsprodukter nästan oförändrad 1975-1976. Denvikande efterfrågan i förening med en väl upprätthållen produk tionsvolymledde till hastigt växande producentlager 1975. har produktionensuccessivt anpassats nedåt i en takt som möjliggjort en kraftig uppbromsning avlagertUlväxten men ej en reduktion ay lagren. Delvis bidragande tiU dennautveckling av produktion och lager, har det statliga lagerstödet varit. Stödethar emellertid inte haft så stor verkan . Den underloppet av 1976 neddraga na produktionsvolymen medförde enproduktionsminskning,på ca-4 % mellan helåren 1975 och 1976 enligt preliminäraberäkningar. Till grund för bedömningen av verkstadsexportensutveckling ligger en exportenkät till verkstadsindustrin, insamlad av . Företagen räknar här med en värdemässig uppgång 19761977 på och. en prisuppgång på , vilket ger en volymökning på . De förväntningar om en fortsatt snabb expansion i världsekonomin som del vis låg till gmnd för prognosen i höstrapporten har efter hand dämpats. Detta medför att ökningen av verkstadsexporten 1977 bedöms bli lägre än enkätsiffrorna. En exportökning tUl flertalet av för väntas 1977, dock något lägre än tidigare antaget. Den förhållandevis kraftigaste exportökningen beräknas även 1977 faUa på OPEC-länder na, men också övriga förväntas efterfråga svenska verkstadsr produkter i större utsträckning än 1976. Detta sammantaget skulle ge en volymökning på mellan helåren 1976 och 1977..Efter de förluster av marknadsandelar som ägt mm , bedöms före tagen bli väsentligt mer återhåUsarama vad gäller export- prisutvecklingen. Uppgången av exportprisindex bedöins stanna vid 19761977. . .... Någon uppgång av efterfrågan från hemmamarknadenförväntas inte 19761977. Framför aUt beräknas ökningen av maskininvestermgarna avstanna, men även den privata konsumtionen av verkstadsprodukter förutses öka i lägre takt 19761977 än 19751976.. Den offentliga konsumtionen beräknas minska 1976-197.7, dock inte Uka mycket som 19751976. Leveranser av verkstadsprodukter sorn insatsva.ror förvän-: tas minska något även 19761977 - tUl stor del beroende på varys- industrms kraftigt sänkta efterfrågan på verkstadsprodukter. . , Tidigareerfarenheter .visar att då aysättningsläget utomlands är bättre 7 1976177.1 saml 100. Prop.1976/77:100 Bilagal Finansplanen 98 änpå den svenska marknaden, minskar säljtrycket från konkurrentländerna på densvenska marknaden. Man skulle därför kunna tänka sig att den inhemskaefterfrågan i större utsträckning än kan tUlgodoses medinhemsk produktion. Importprisema ökade emellertid under 1975 och 1976väsentUgt långsammare än priserna på den inhemska marknaden och effekternahärav väntas göra sig gällande även . Mot denna bakgmnd har i stäUetantagits att de svenska tillverkarna tappar någon terräng även på den inhemskamarknaden . Importökningen 19761977 har beräknats tiU knappt 11/. Vid utgången av 1976 var lagren hos producenternaexceptioneUt stora. Först förväntasefterfrågeökningen bli så pass stark att dessa lager kan börja reduceras.Produktionsutvecklingen bedöms då bli fortsatt svag under första delen av1977, medan en försiktig uppgång skulle kunna påräknas mot slutet av 1977.Därmed skulle produktionsvolymen bU obetydligt högre 1977 jämfört med . Vid en utveckling enUgt det högrelönekostnadsalternativet bedöms konsumtionen av verkstadsprodukter öka i högretakt än i meUanalternativet. De högre lönekostnaderna bedöms leda tiU ensnabbare uppgång av exportpriserna, vUket får tiU effekt en lägre ökningstaktför exportvolymen. får den högre lönekostnadsstegringen negativa effekterpå efterfrågan på verkstadsprodukter som insatsvaror. Den slutliga efterfråganpå verkstadsprodukter beräknas sålunda öka med ca 11/19761977, att jämföramed en uppgång på i mellanalternativet. Effekterna på importvolymen i det högrelönekostnadsalternativet är av två slag å ena sidan verkar den lägreefterfrågan dämpande på importvolymen, å andra sidan får den högre inhemskaprisutvecklingen till följd att den inhemska efterfrågan i ökad utsträckningriktas mot: utlandet. Den senare effekten är starkare än den förra, varförimport-volymen, bedöms öka med , i stäUet för 11/i mellanalternativet.Effekterna på de inhemska leveranserna bUr alltså negativa,, dels på grund avden lägre efterfrågan, dels på grund av den högre importen. får manräkna med att de lägre inhemska leveranserna tUl viss del resulterar i enhögre lageruppbyggnad hos verkstadsindu-strm, varför effekten på produktionenblir av mindre storlek än på de inhemska leveranserna. Produktionen bedöms meddet högre lönekostnadsalternativet bli oförändrad . Sammaresonemang men med omvända förtecken har tillämpats vid antagandet om det lägrelönekostnadsaltemativet. Inköpen för privat konsumtion av verkstadsprodukterblir alltså lägre, exportprisutvecklingen blir likaså lägre, vilket öppnarmöjligheter för en högre tUlväxt; av exportvolymen. Nettoeffekten på efterfrågan blir positiv den bedöms i dettaalternativ öka med . Den lägre inhemska prisutvecklingen styr över"den inhemska efterfrågan i ökad omfattning på svenska verkstadsprodukter. Dettamedför större återhåUande effekt på importutvecklingen än den uppdragande effektsom uppkommer på gmnd av ökningen av den inhemska efterfrågan. Importenberäknas sålunda öka med i derma alternativkalkyl. beräknas dehögre inhemska leveranserna leda till en lägre lagemppbyggnad, vUket begränsareffekten på produktionen. Den bedöms sålunda öka med 19761977 i detlägre lönekostnadsalternativet. Varvens fartygsleveranser var tiU följd av tidigarebestäUningar mycket höga 1976 och leveransvärdet uppgick enligt preliminärakalkyler till hela . Varvens orderstockar för leverans under1977 och senare uppgick till 7,9 mUjarder kr. i löpande priserenligt den enkät tiU varven som då insamlades av . Avdenna orderstock beräknas fartyg till ett värde av . levereras1977, Återstående beställningar hänför sig till största delen . Exporten av nybyggda fartyg uppgick eiUigtprelimmära beräkningar till 4,4 mUjarder kr. i löpande priser en mycketstark uppgång jämfört med såväl värdemässigt som volymmässigt. Samtidigtminskade emellertid de inhemska leveranserna och lagren av varor i arbete som ökade starkt drogs ned i samband med de väsentligt lägrefartygsleveranserna 1977. Detta ledde tUl en produktionsminskning påuppskattningsvis i volym 19751976. Fartygsleveranserna till utlandet kommer 1977 attbli väsentligt lägre än 1976 exportvärdet har beräknats till 3,8 miljarderkr. Leveranserna till svenska redare beräknas bli av ungefär samma storlek som1976. får man räkna med ytterligare minskningar av lagren av varor iarbete med tanke på de avsevärt färre beställningarna och . Ensådan utveckUng av leveranser och lagei- skulle leda till en produktionsminskningpå 19761977. De industrier som ingår i den heterogenaövrigséktorn producerar huvudsakligen färdigvaror vilka till övervägande delenavsätts på den inhemska marknaden. I huvudsak går dessa varor till privatkoiisum-tion och i form av insatsvaruleveranser till industrin och byggnadsverksamheten.Den andel av sektorns produktionsresultat som funnit avsättning påexportmarknaderna har hittUls varierat mellan 1/4 och 1/3beroende på efterfrågeläget. 1 Sektorn omfattar textil-, beklädnads-, läder- ochlädervaruindustri (SNI 32), trähus- och byggnadssnlckeriindustri, möbelindustrisamt övrig trävaruindustri utom sågverk (SNI 33 exkl. 33111), pappers- ochpappförpacknings-jndustri (SNI 3412), övrig pappers- och pappvaruindustri (SNI3419), grafisk industri (SNI 342), kemisk industri, gummivaru-, plast- ochplastvaruindustri (SNI 351, 352, 355, 356), jord- och stenvaruindustri (SNI 36)samt annan tillverkningsindustri (SNI 39). Prop.1976/77:100 Bilaga 1 Finansplanen Tabell4: S Försörjaingsbalans för övrig industrisektor 19751977 1968 årsproducentpriser gående år, % -0,8 -0,8 -1,4 --2,8 1,8. 2,2-: ' Produktionen framkommer söm saldo i balansen ochavviker från årsberäkningar överproduktionsutvecklingen. Försörjningsbalansens produktionsföräildring förprognosperioden korrigeras därför i enlighet med mönstret för tidigareavvikelser. expanderade den inhemska efterfrågan påövrigvaror starkt, men riktade sig i ökad utsträckning mot utiandet viUcetresulterade i en kraftig importvolymöknmg 19731974. stagneradeexporten under loppet av året och produktionsökningen 19731974 kom därmed attbli blygsara. En endast begränsad ökning i efterfrågan för privatkonsumtion tillsammans med avtagande behov äv övrigvaror för lager och löpandeförbmkning inom landet ledde tUl en minskning av den inhemska efterT frågan påövrigvaror 1974rl975. Den internationella recessionen medförde en reduktionav utlandsefterfrågan så att en exportvolymminsk-ning på drygt 12 %registrerades 19741975. Sammantaget framtvingade denna efterfrågeutvecklingen produktionsneddragning med inom övrigvaruindustrin 19741975samtidigt som importvolymen sjönk . Konjunktursituationen för övrigsektom förbättradesnågot . Exportefterfrågan tog fart och export ökningen 19751976 skattas nu tUl strax . Exportpriserna steg under loppet av året och prisökningen 19751976 torde ha upp gått tiU ca 7 1/. Enfortsatt tiUväxt av den privata konsumtionen kom i ökad utsträck- Bil.1 Preliminär nationalbudget IQi ningövrigsektorn tillgodo 19751976. Industrins och byggnadsverk:, samhetens behov av insatsvamleveranser för löpande förbmkning .synes,, däremot ha avtagU 19751976. En viss uppbyggnad av övrigsektprns insatsvarulager torde ha ägt, mm-1976. pkningen av övrigsektoms fär digvarulager verkar inte ha blivit lika omfattande som de två föregåen de åren. Handelns lager av övrigvaror visade däremot ett kraftigt posi- . tivt omslag 19751976., . , ,..'. Det förefaUer som om efterfrågetiUskottet19751976, i Ukhet med utvecklingen 19731974, till en inte obetydlig delriktat sig mot ut-, landet. Volymökningen för .övrigvaruunporten skattas tilldrygt ; Prisöknmgen på importvarorna beräknas ha uppgått till 1975,1976. Den ovan relaterade utveckUngen, förefaller mte hagett utrymme för . en produktionsuppdragning med mer än 19751976. . Den fortsatta tUlväxten i den priyata konsumtionenväntas i klart ökad grad komma att riktas, mot. öyrigsektom 1977.Konsumtionsefterfrågan beräknas sålunda bU det huvudsakliga pådrivandeelementet i efterfrågeutvecklingen. Dessutoni väntas insatsvaruleveranserna förlö-. pande förbrukning till såväl industrin som byggnadsverksamheten öka 19761977.Såväl handelslagreu som Den förväntat goda inhemska efterfrågan påövrigvaror antas även 19761977 generera en hög importtillväxt;importvolymökningen 1976 1977 skattas tiU . Importpriserna väntas stigaca mellan' helårsgenomsnitten 1976 och 1977. Med den förutsedda högaimport-tillväxten synes den emotsedda efterfrågeutvecklingen 19761977 intekunna bära upp en produktionsölaimg större än . Den ovan skisserade efterfråge-. ochproduktionsutvecklingen för övrigindustrin 19761977 hänför sig tiU detmeUersta av de tre alternativen beträffande lönekostnadsstegringarna 19761977som redovisas i kapitel 6. Det lägre lönekostnadsalterijiativet beräknas ge enhögre volymtillväxt för exportens del, en, något måttUgare expansion iefterfrågan för privat konsumtion och en viss sänkiung av importvolymensökningstakt 19761977. Nettot härav skuUe bli en höjning av produktionsöknmgen19761977 med knappt 1/. Härmed har dä fömtsätts att,lagertillväxten på färdigvamsidaii, i öyrigsektom kan hållas mer begrän-,, sadän enUgt raittenalternativet. Dethögre lönekostnadsaltema.tivet beräknas av motsvarande skäl ge, 1976/77:100 Bilaga 1 Finansplanen 102 enproduktionsvolymökning 19761977 som skulle vara knappt 1/lägreän enligt mittenalternativet. Den helt övervägande delen av produktionen inomlivsmedelsindustrin inkl. dryckesvaru- och tobaksindustrin går till privatkonsumtion inom landet. En kraftig ökning av Uvsmedelskonsumtionen19731974 möjUg-gjorde en produktionsökning för livsmedelsindustrin med 21/2%.Konsumtionen av livsmedel ökade i ett lugnare itémpo 19741975 somnegativa lageromslag noterades för såväl livsmedelsindustrins färdigvarulagersom livsraedelslagren inom handeln. Dén matta efterfrågeutvecklingen 19741975medgav en produktionstillväxt på endast drygt 11/inom livsmedelsindustrin. Livsmedelskonsumtionen torde ha ökat endastmåttligt 19751976, Exporten synes emeUertid ha ökat i volym från 1975års nivå. Totalt sett förefaller en uppbyggnad av Hvsmedelslagren av ungefärsamma omfång som 1975 ha ägt mm även 1976. Sammantaget synesefterfrågeutvecklingen dock inte ha medgivit någon produktionsökning inomlivsmedelsindustrin 19751976 då importvolymen stigit ca4 %. Förstärkt konsumtionsefterfrågan emotses under 1977men import-volymökningen 19761977 väntas bU av ungefär samma storleksordningsom 19751976. En viss minskning av exportvolymen kan komma att ske 19761977.Livsraedelslagren väntas totalt sett byggas upp i ungefär samma omfattning som1976. Med dessa antaganden om efterfrågeutvecklingen torde utrymme finnas fören viss höjning av produktionen inom livsmedelsindustrin 19761977. 4.3Övriga näringsgrenar och den totala produktionen Beräkningarna över dén totala produktionstiUväxteni ekonomin pekar på en relativt måttligt höjd aktivitet under 1976.Bmttonationalprodukten mätt från produktionssidan beräknas ha ökat med 0,19751976. Motsvarande kalkyler från användningssidan ger som framgår avkapitel 1 en något högre tUlväxttakt; ökningen anges där till 19751976. Inedanstående tablå ges en sammanställning av de preliminära förändringstalenför de olika näringsgrenarna 1975 1976 samt prognoser för 19761977.Prognoserna iakluderar effekterna av de i finansplanen redovisadeekonomiskt-politiska åtgärderna. Jordbrukets produktionsvolym beräknas av ha ökat med 1975-1976. Skördeutfallet blev bravad gäller brödsäden, men betydligt sämre för fodersäden och oljeväxterna.Totalt sett beräknas vegetabilieproduktionen ha minskat med 19751976.Animalieproduktionen har däremot enligt de preliminära Bil.1 Preliminär nationalbudget 103 Andel av total Förändring produktion, % tionsvolym, Elkraftproduktion, m. m. 6,5 -2,5 1 V.' Summa varu- och kraftproduktion Privata tjänster OflTentliga tjänster Under förutsättning av normalskörd 1977 fömtsesproduktionsvolymen inom jordbmket kunna öka med ,tiU 1977. Skogsbrukets förädlingsvärde beräknas ha ökat medca i volym 19751976 efter den kraftiga minskningen 19741975. Under 1977väntas avverkningarna åter niinska främst på grund av de mycket stora lagren avmassaved. Som framgår av avsnitt 1 i detta kapitel beräknasindustriproduktionen ha minskat med i volym 19751976. Därmed skulleindustrins produktionsvolym ha . Även förutses industriproduktionen utvecklasförhåUandevis svagt; volymökningen 19761977 förutses enligtkonjunkturinstitutet bli . Med'hänsyn tiU de i finansplanen aviseradeåtgärderna beräknas ökningen i industriproduktionen bli 1 1/19761977, På grundval av energibalanser ,framtagna av , beräknas produktionen inom elsektorn ökamed 19751976. Ökningen faller helt på värmekraftproduktionen, medanvattenkraftproduktionen tiU följd av ett osedvanligt ogynnsamt läge i fråga omvattenmagasinens storlek minskade . Vattenmagasinen låg vid slutetav vid den lägsta nivå som uppmätts under den senaste tioårsperioden.Bortfallet i vattenkraftproduktionen har inte helt kompenserats med ökadkärnkraftproduktion utan oljekondenskraft har utnyttjats i ungefär dubbelt såstor utsträckning som . Under antagande om normala väderleks- ochtUUinningsförhåUanden beräknas elproduktionen öka raed ca 4,5 %19761977. Den lägre ökningstakten jämfört med 19751976 förklaras bl. a. avatt 1976 var kallare än normalt. I kapitel 7 beskrivs utveckUngen av byggnads- ochanläggningsverksamheten. De totala bmttoinvesteringama i byggnader ochanläggningar 1976/77:100 Bilagal Finansplanen 104 beräknasminska med i volym 19751976. väntas' en volymökning på ca 1 %.Inkluderas reparationer och underliåll beräknas volymminskningen tiU ca 2,5 %19751976 och uppgången tUl 19761977. Därvid har deinvesteringsstimulerande åtgärder som redovisas i finansplanen antagits haendast margineU effekt på byggnadsinvesteringarna . Produktionsvolymen för de privata tjänstesektorernaberäknas ha ökat med 19751976. För varuhandeln tyder statistiska centralbyrånsberäkningar för de första tre kvartalen 1976 på en något lägre ökningstakt (1,). Inom samfärdseln förutses en fortsatt låg aktivitet , medanproduktionsvolymen inom övriga privata tjänster sammantaget ökar något snabbareän genomsnittet. antas den totala privata tjänsteproduktionen öka inågot snabbare takt än ; produktionsöknmgen har beräknats till drygt2 %. Den offentliga tjänsteproduktionen beräknas hastigit 19751976. TiU uppgången bidrar främst kommunerna men även denStatUga tjänsteproduktionen ha ökat med under 197(5. Från 1976 till 1977väntas den utveckling som beskrivs i kapitel 8 leda tUl aitt den totalaoffentliga tjänsteproduktionen ökar med . Med ovan redovisade förändrihgstal skuHebruttonationalproduktens volymtillväxt, mätt från produktionssidan, uppgå tiU2,19761977. Liksom under 19751976 svarar tjänstesektorerna för detstörsta bidraget till ökningen i totalproduktionen. Varuproduktionen förutsesöka efter volymminskningen både . De ovan beskrivna produktionstalen utgår i principfrån det s. k. mellanalternativet vad' gäller lönekostnadsutvecklingen(alternativ II, jfr kap. 6). Den långsammare lönekostnadsökningen i alternativI torde innebära att en något snabbare ökning av varuproduktionen vore möjlig19761977. Effekten på den privata tjänsteproduktionen skulle däremot viasänkt tjänstekonsumtion bli den motsatta. Totalt sett tordebruttonationalproduktens tUlväxttakt i låg- resp. högalternativet knappastavvika armat än marginellt jämfört med mellanalternativet; totaleffekten harberäknats till av bruttonationalproduktens tiUväxttakt. Efterfrågan på arbetskraft, mätt med antaletregistrerade lediga platser hos arbetsförmedlingarna, sjönk under loppet av1975. bromsades denna nedgång upp. Antaletnyanmälda lediga platser tredje kvartalet 1976 låg under nivån förstakvartalet. Till stor del var denna nedgång betingad "av den minskadeefter-; frågan på arbetskraft inom industrin. låg antalet kvarståendelediga platser .inom tUlverkningsindustrin relativt på en låg nivå.Från den offentliga sektorn var emeUertid arbetskraftséfterfrå-gan fortsattgod. Speciellt gällde detta personal inom vårdsektorn. Den kraftiga ökningen av antalet sysselsatta 1974och 1975 började avta . Den ökning i antalet sysselsatta somnoterades föJI främst på åldersgrupperna . Som en konsekvens av pen-,sionsålderssänkningen från 67 till minskade sysselsättningenbiand de äldsta åldersgrupperna. Arbetslösheten låg ungefär på den låganivå som noterades . var av arbetskraften, 62000 personer, arbetslösa enligt arbetskraftsundersökningarna. Av dessa var 25000 personer . Denna låga öppna arbetslöshet förklaras bl. a. av deåtgärder som insattes . Antalet ungdomar iberedskapsarbeten ökade kraftigt . Stöd för lagerproduktion,frisläpp av investeringsfondsmedel och utbildningsbidrag m. m. har hållitsysselsättningen uppe inom många företag. Arbetskraftsutbudet i antal personer bestäms av trefaktorer: inhemska befolkningsförändringar, migrationsströmraarna och förvärvsfrekvensen.Den sistnämnda faktorn anger den andel av befolkningen i en viss åldersgruppsom befinner sig på arbetsmarknaden, antingen som sysselsatt eller arbetslös. Folkmängden ökade eUer 31 000personer; Drygt hälften av denna ökning berodde på en ökad nettoinvandringmedan födelseöverskottet var rekordlågt endast 14 000 personer. UtveckUngenunder 1976 har varit likartad. Ökningen av folkmängden första halvåret 1976uppgick till 10 300, invandrmgsöverskottet var 5 500personer. 1976/77:100 Bilaga 1 Finansplanen Diagram 5; 1. Arbetskraft och sysselsättning 19701976 1970 1971 1972 1973 1974 1975 registrerades officiellt 42 400 invandrare som24 400 personer utvandrade. noterades en kraftig invandring frånDanmark. Denna minskade betydligt . För periodenjanuarinovember registrerades 2 500 invandrare från till ,en halvering jämfört med . Invandringen från ökadeigen . Nettoinvandringen därifrån under januarinovember uppgicktUl drygt 8 500 personer, en fördubbling jämfört med . Från Turkietnoterades en kraftigt ökande invandrmg. Officiellt registrerades 2700 invandrare från under januarinovember. fattaderegeringen beslut om stopp för invandringen av turkiska assyrier tiU Sverige.Tidigare infördes visumtvång för resande från och . Den viktigaste faktorn förarbetskraftsutbudets förändring har emellertid varit förvärvsbenägenhetensutveckling hos olika befolkningskategorier. För männen i åldern Uggersedan länge det relativa arbetskraftstalet , med en topp på drygt 95 %för åldersgmp-pen . Förvärvsfrekvensen för kvinnorna har haft en trendmässigökning under dén senaste tioårsperioden. av kvinnorna ()befinner sig nu i arbetskraften. 1 Preliminärnationalbudget 107 ' Antalet personer i arbetskraften ökade starkt under1974 och 1975. Ökningen mätt mellan genomsnittslägena 1974 och uppgick tiU eller 85 000 personer. Av.dessa var 68 000 kviimor. Som framgår av diagram 5: 1 var inte ökningen av arbetskraften aUs så kraftig . Under januarinovember 1976 låg antalet perso ner i arbetskraften ungefär, 20 000 över motsvarande nivå 1975. Mätt under loppet av 1976 blev uppgången i arbetskraften mycket svag. Den lägre ökningstakten i förvärvsfrekvenserna som noterades hänförde sig tUL.ungdomsgmppema () och kvinnor i åldern . Pensionsålderssänkningen inne bar att en stor grupp män, ca 20 ÖOO personer, ; lämnade ar betskraften. Arbetskraftsutbudet mätt i timmar ökade ni,ed jämfört med . noterades en utbuds ökning på jämfört med motsvarande halvår 1975. ; En mdikator på efterfrågan av arbetskraft är tUlströmningeniav nyanmälda lediga platser till arbetsförmedlingarna. Tillflödet av ledigiaplatser började totalt sett sjunka under.tredje kvartalet 1974 och fortsatteså successivt med en specieUt, kraftig nedgång tredje kvartalet.Under loppet av 1976 förefaller nedgången att. ha bromsats upp, men antaletnyanmälda platser tredje kvartalet 1976 låg, säsong-korrigerat, . Utvecklmgen av de nyanmälda platserna inomtillverkningsindustrin följer i stort ovanstående förlopp. Dock var antaletnyanmäldaplatser tredje kvartalet något fler . än under första kvartalet 1976.En fortsatt god efterfrågan på arbetskraft från den offentliga sektom harnoterats . Det gäUer speciellt kommunernas och landstingskominunernasefterfrågan på personal. 1 diagram 5: 2 illustreras utvecklingen av seriernaöver de kvarstående lediga platserna totalt och inom några näringsgrenar.