prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — har ratificerat (nr 141) om organisationer av arbetande på landsbygden och derasroll i den ekonomiska och sociala utvecklingen samt (nr 142) om yrkesvägledningoch yrkesutbildning vid utvecklingen av mänskliga resurser. Konventionernaträder för del i kraft och . förrättade val avmedlemmar i organisationens lio industrikommittéer för den period som börjarår 1978. , som f. n. är medlem i kommittéerna för inlandssamfärdsel,järn- och stålindustri, verkstadsindustri, byggnads-, anläggnings- och offentligaarbeten samt i kommittén för tjänstemän och utövare av fria yrken,återinvaldes i de fem nämnda kommittéerna och valdes dessutom in i kommitténför den kemiska industrin. Regelbundet nordiskt samråd förekommer i frågorrörande . återfick vid senaste val till en ordinarieregeringsplats. Denna innehas av . Enligt nutillämpad turordning kandiderar till en plats i styrelsen . Förberedning av vissa ärenden rörande förhållandet till fiims en Prop.1976/77:100 Bilaga 15 14 kommitté,som har ledamöter från staten samt arbetsgivar- ocharbetstagarorganisationerna. En översyn av kommitténs arbetssätt har aktualiseratsav de instrument som antogs av internalionella arbetskonferensen . kommer att vara värdland för ett ILO-symposium om luftföroreningari arbetsmiljön. Inom ramen för det nordiska samarbetet har under år1976 bl. a. utarbetats ett program på arbetsmiljöområdet. Programmet kommer iform av ett ministerrådsförslag att föreläggas vid dess 25:tesession i . Det antagna programmet för samarbete påarbetsmarknadsområdet följs upp i nordiska arbetsmarknadsutskottet och dessimderorgan. har aktivt deltagit i arbetetinom bl. a. arbetskrafts- och socialkommitté. Vid ett kommittémöte påministernivå antog medlemsländema en ny rekonunendation omsysselsättningspolitiken. Även i har frågor mom departementetsverksamhetsområde bevakats. Särskild uppmärksamhet har ägnats frågor rörandemigrerande arbetare, däribland medborgarskapsfrågor. deltar på skilda sätt i internationelltsamarbete i frågor rörande skydd och omhändertagande av flyktingar.Huvudsakligen behandlas dessa frågor inom ramen för FN-samarbetet, särskilt iFN:s flyktingkommissaries exekutivkommitté. sammanträderpå inbjudan av flyktingkommissarien en konferens för att ta ställning tillfrågan om en konvention om s. k. territoriell asyl. har bilaterala förhandlingar medFörbundsrepubliken slutförts på arbetslöshetsförsäkringens område. Regeringen har beslutat att anslagsfrågor avseendesocialattachéernas verksamhet /78 skall anmälas under tolftehuvudtiteln. Anslagsförändringama inomarbetsmarknadsdepartementets verksamhetsområde i förhållande till molsvarandeanslag på statsbudgeten för /77 (exkl. anslagen på driftbudgetenrörande regional utveckling och anslagen på kapitalbudgeten Statens hantverks-och industrilånefond samt Regionalpolitiskt stöd: Lokaliseringslån vilka tasupp under fjortonde huvudtiteln) framgår av följande sammanställning (milj.kr.) D Invandring m. m. 1976/77: 100 Bilaga 15 15 Anmälantill statsbudgeten för /78 såvitt avser arbetsmarknadsdepartementetsverksamhetsområde 1975/76Utgift 13 497 749 1976/77Anslag 14 559 000 1977/78 Förslag 13 008 000 I anslutning till regeringsskiftet haransvaret för arbetet för att åstadkomma jämställdhet mellan kvinnor och mänförts över till arbelsmarknadsdepartementet från statsrådsberedningen/justitiedepartementet.Chefen för industridepartementet har förordnats att i chefens förarbetsmarknadsdepartementet ställe föredra ärenden angående regionalpolitiskafrågor. Anslag avseende regional utvecklingsplanering, regionalpolitiskt stöd,samråd i lokaliseringspolitiska ärenden samt uppföljning och bevakning avföretag som har fåll statligt stöd anmäls i industridepartementets bilaga lillbudgetpropositionen. Ansvaret för socialattachéernas verksamhet fr. o. /78 förs över lill frånsocialdepartementet. Till arbelsmarknadsdepartementet hör därefler frågor omarbetsmarknad, arbetsmiljö, invandring och svenskt medborgarskap, jämställdhetmellan kvinnor och män samt internationellt samarbete som berör dessa frågor.Departementet har personal på sammanlagt 100 personer. Av dessa är 54 handläggare.Med stöd av bemyndigande (prop. 1965: 65 s. 19, SU 1965: 105, rskr1965: 295) har regeringen inrättat två tjänster för departementsråd, varav denena i utbyte mot kanslirådstjänsl, samt en tjänst för kansliråd iarbetsmarknadsdepartementet. Prop.1976/77:100 Bilaga 15 16 överföringen av regionalpolitiskafrågor lill induslfidepartemenlet innebär att ett antal tjänster flyttas frånarbetsmarknadsdepartementet. Kostnaderna för dessa tjänster m. m. bestrids under getårfrån detta anslag. Handläggande personal Övrig personal Reseersättningar(även utrikes resor) 11 936 000 327 OOÖ 745 000 Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget för nästa budgetår till . Jag har därvid beräknat medelför ytterligare tre tjänster för handläggare. Jag hemställer atl regeringenföreslår att tillArbetsmarknadsdepartementet för /78 anvisa ett förslagsanslagav . Kommittéer m. m. 1975/76Utgift 1976/77 Anslag 1977/78 Förslag 10 647 56211697 000 13 297 000 För /78 förordar jagatt anslaget förs upp med . Jag har därvid räknat med 4 550 000kr. till forsknings-och utvecklingsarbete (-. För övrig utredningsverksamheträknar jag med ett medelsbehov av . ( + ). Jag hardärvid beräknat medel för jämställdhetskommittén (Ju 1976: 08) som enligtregeringens beslut har förts över till . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Kommittéer m. m. /78 anvisa elt reservationsanslag av . 1975/76 Utgift 1976/77 Anslag 1977/78 Förslag För /78 förordar jagatt anslaget förs upp med samma belopp som för /77, dvs. Prop.1976/77:100 Bilaga 15 Arbetsinarknadsdepartementet \i Jaghemställer att regeringen föreslår att till Extra utgifter för /78anvisa elt reservationsanslag av . 1975/76Utgift 4 322 796 1976/77Anslag 5 300 000 1977/78Förslag 5 600 000 Från anslaget skall bestridas kostnader förSveriges deltagande i internationella arbetsorganisationens () verksamhetoch för . Kostnader för annat intemationellt samarbete inomdepartementets ansvarsområde bestrids också från anslaget liksom kostnader försådana intemationella kongresser i , för vilka åtar sig värdskapet,bl. a. inom ramen för FN-samarbetet. JaghemstäUer att regeringen föreslår att till Internationellt samarbete för budgetåret1977/78 anvisa ett förslagsanslag av . 1975/76Utgift 1 146 310 1976/77Anslag 1 550 000 1977/78Förslag 1 586 000 Dettaanslag har förts över från femle huvudtiteln (. L 1.) F.n. finns femsocialattachéer som är stationerade i , , , ochWashington. 9 1/2 + 1/2 Reseersättningar (resor till och från vid tjänsteuppdrag och semester) Expenser (inkl. reseersättningar Vissa kostnader för biträden m. 267 000 1 550 000 Medhänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget till 2 Riksdagen1976/77.1 saml. 1976/77: 100 Bilaga15 . Jaghemsläller att regeringen föreslår liksdagen att till Socialattachéer för /78anvisa ett förslagsanslag av . 1976/77: 100 Bilaga 15 19 Underår ökade antalet sysselsatta myckel kraftigt och låg vid slutet av året80 000 högre än . Under slutet av och hela 1976 haremellertid ökningstakten successivt bromsats upp och under tredje kvartalet1976 låg antalet sysselsatta stilla i förhållandetill föregående år. Bland kvinnorna, som även tidigare svarat för huvudpartenav sysselsättningstillväxlen, låg antalet sysselsatta fortfarande tredjekvartalet 1976 ca 20 000 högre än närmast föregående år.Ökningstakten har emellertid även för denna grupp mattats under det senasteåret. Bland de äldre männen har sysselsättningen minskatmed 20 000 . Denna nedgång är till en del föranledd avden sänkning av den allmänna pensionsåldern från 67 till som trädde ikraft den Ijuli 1976. Arbetskraften har under årel ökat i ungefär sammatakt som sysselsättningen. Kvinnornas arbetskraftsdehagande har alltsåfortsatt att öka, om än i en något långsammare takt mol slutet av året. Som enföljd av detta befinner sig nu av kvinnorna i åldern de åldrardär förändringen varit kraftigast på arbetsmarknaden. Antaletpersoner i arbetskraften och sysselsatta enligt arbetskraftsundersökningama() åren 19717976 (/ OOO-tal) Det fortsatt goda sysselsättningsläget förklaras ihuvudsak av att de offentliga tjänsterna, främst inom vård och utbildning,fortsatt att expandera . sysselsattesinom denna sektor 40 000 fler än året innan. Delta innebär att ökningen inomoffentliga tjänster varit något långsammare , men atlden ändå varil tillräcklig för att balansera den svaga ulvecklingen inomindustrin. Som en följd av den vikande efterfrågan påarbetskraft inom industrin sjönk antalet sysselsatta inom denna sektor ibörjan av med 1976/77: 100 Bilaga 15 20 ca 20 000 i förhållande till närmast föregående år. Dennanedåtgående tendens har dock inle förstärkts . Under den första hälften av1970-talet har sysselsättningen inom byggnadsverksamheten genomgått en relativtkraftig tillbakagång, främst som en följd av minskningen i bostadsbyggandet.Under år 1975 bröts denna utveckling och byggnadssysselsättningen har under år1976 legat på en hög nivå. Utvecklingen av efterfrågan påarbetskraft framgår även av följande tabell och diagram, som visar antalet vidarbetsförmedlingen kvarstående obesatta platser resp. nyanmälda platser. 1 :a kv. 26 000 26 000 36 000 49 000 40 000 41 000 42 000 65 000 73 000 65 000 34 000 38 000 50 000 45 000 45 000 25 000 34 000 45 000 35 000 38 000' Antalet obesatta platser har underden första hälften av legat lägre än år1975. steg emellertid siffrorna till nivån året innan. Utvecklingen av antalet tillarbetsförmedlingen nyanmälda platser är av särskilt intresse, eftersom den merdirekt kan sägas avspegla aktiviteten på arbetsmarknaden. Samma tendensframträder här som för de Till arbetsförmedlingen nyanmälda lediga platser åren19741976 ]:a kv Industriarbete 2: a kv 3: c kv 4: c kv ' Eftersom allmän platsanmälaninförts i , och fr.o.m. , ärtalen inte helt jämförbara med motsvarande siffror tidigare. Prop.1976/77:100 Bilaga 15 21 Tillströmningen av platser slutade sjunka under Iredjekvartalet 1976. Såväl totalt som för industriarbetare antyder siffrorna enviss återhämtning. Denna kan ses som en följd av att industrin i högre utsträckning börjat nyrekrylera för atl upprätthållapersonalstyrkan på en oförändrad nivå. ligger dock tillströmningenav platser klart års nivå. Enligtkonjunkturbarometern för industrin uppgav av företagenatt de hade brist på yrkesarbetare. Delta innebär en klar ökning sedan förstakvartalet då motsvarande siffror låg på . Den uppgång i orderingång ochkapacitetsutnyttjande som kunde avläsas i barometerundersökningen andrakvartalet 1976 synes dock ha försvagats något under del tredje kvartalet,främsl som en följd av mer dämpad utveckling av den utländska efterfrågan änvad som lidigare hade förutsetts. Även i länsarberfsnämndemas höstprognoser ärförväntningarna om en snabb uppgång i industrins arbelskraflsefterfråganmindre optimistiska än tidigare . Iföljande figur redovisas den totala omfattningen av antalet berörda av varselom nedläggning och permitteringar . Varselom personaUnskränkningar (samtliga berörda) t" 6 000 - - Prop.1976/77: 100 Bilaga 15 22 steg antalet personerberörda av varsel successivt. Antalet varsel har stabiliserats påungefär samma nivå som . Den markerade toppen beror på entillfällig anhopning av varsel från ett begränsal antal företag med storlantal berörda, varav flera med mycket långa varseltider, och bör inte ses somnågon markerad vändpunkt. Vid bedömning av utvecklingen över tiden måste manockså beakta att lagen om anställningsskydd, som trädde i kraft den 1 juli1974, medfört en utbyggd skyldighet för arbetsgivama att varsla om planeradepersonalinskränkningar. Det ökade antalet varsel behöver därför inte i och försig innebära någon ökning i antalet verkställda personalinskränkningar. Någonstatistik häröver finns dock inte. Antaletarbelslösa enligl , fördelat på kön och ålder (1OOO-tal) Som framgår av tabellen hararbetslösheten i stort sett legat på en säsongmässigt låg och stabil nivåsedan första kvartalet 1975. antydde en viss tendenstill uppgång i arbetslösheten, framförallt bland ungdomsgrupperna. Siffrornahar legat på en låg nivå, som väl kan jämföras medföregående högkon-junkturår. Antaletarbetslösa i procent av antalet personer i arbetskraften enligl åren19741976 5 - 4 -.1 *-2 I /A/V J FMAM] JASONDJFMAM3 JASONOJ FMAMJJAS 1974 1975 1976 Prop.1976/77:100 Bilaga 15 23 Den relativa arbetslösheten har under år 1976motsvarat av arbetskraften som ett årsgenomsnitt. De relativaarbetslöshetstalen för olika åldersgrupper den senastetreårsperioden framgår av följande tabell. Arbetslösheteni procent i olika åldersgrupper enligt tredje kvartalet åren 19741976 Arbetslösheten låg förflertalet åldersgrupper på ungefär samma nivå som . Denmarkerade nedgången i arbetslösheten för åldersgrupper kan ihuvudsak hänföras till den tidigare omnämnda sänkningen av pensionsåldern . Vad beträffar ungdomsgmpperna totalt sett hararbetslösheten reducerats betydligt . När det gällerde yngsta kvinnorna, , har emellertid utvecklingen varit mindregynnsam än för de övriga ungdomarna. Arbetslösheten låg här under tredjekvartalet på , vilkel är avsevärt mer än för ungdomsgruppen totaltsett. I fråga om arbetslöshetens regionala utveckling kankonstateras att inga större förskjutningar skett mellan de större länsgruppema.För såväl storstadslän, skogslän som övriga län låg arbetslösheten tredje kvartalet1976 på ungefär samma nivå som . Arbetsförmedlingarnas statistik över arbelslösamedlemmar i arbetslöshetskassorna visar en utveckling som i stora dragöverensstämmer med arbetskraftsundersökningarnas uppgifter. Arbetslösheten harunder 1976 legat nivå med undantag för den äldsta åldersgruppen,där antalet arbetslösa som en följd av sänkningen av pensionsåldern fallitmarkant . Andelen arbetslösa kassamedlemmar har undertredje kvartalet varit inom byggnadskassorna, inom industrikassornäoch inom tjänstemannakassorna. Byggarbetsmarknaden har, med vissa regionalaundantag, präglats av en låg arbetslöshet och brist påarbetskraft inom vissa yrkeskategorier. Prop.1976/77:100 Bilaga 15 24 Vidarbetsförmedlingen anmälda arbetslösa kassamedlemmar ochinom skilda åldersgrupper Sedd i ell internationellt perspektiv, harutvecklingen på den svenska arbetsmarknaden varit synnerligen gynnsam under år1976. Arbetslösheten har legal på en nivå motsvarande den närmast föregåendehögkonjunkturen och sysselsättningen har varit fortsatt hög även om dentidigare myckel starka sysselsättningsökningen visat tecken på att stagneraunder andra hälften av året. Denna gynnsamma utveckling skall ses i ljuset avbl. a. de arbetsmarknadspolitiska åtgärder som under stor enighet i riksdagengenomförts . vidtogs en rad åtgärder för attstimulera investeringar och produktion inom industri och byggnadsverksamhet.Dessa åtgärder har i olika avseenden kompletterats och förstärkts under år1976. Giltighetstiden för utnyttjande avinvesteringsfonderna har förlängts Uksom rätten att ta i anspråk fondmedel förbyggnadsinvesteringar och gäller nu t. o. m. . Utnyttjandet av deolika fonderna har varit högt. Fr. o. m. haransökningar om att få ta i anspråk medel i investeringsfonderna, de särskildainvesteringsfonderna och arbelsmiljöfonderna, beviljats för investeringar påsammanlagt . För att ytterligare stimuleramaskininvesteringarna höjdes del särskilda invesleringsavdrag sominfördes från för maskiner som levererades underår 1976. Perioden har sedermera utsträckts till . För att iövrigt stimulera en god arbetsmarknadspolitisk beredskap och tryggasysselsättningen för olika yrkesgrupper på byggarbetsmarknaden har en radåtgärder vidtagits . a. vidgades ramarna för skolbyggande ochbidrag till detaljplanering av sådana kommunala investeringar som kantidigareläggas i arbetsmarknadspolitiskt syfte. Även projekteringen avstatliga byggnader utökades. 1976/77: 100 Bilaga 15 25 Detaljplaneringsbidrag infördes för projektering avnya bostäder i flerfamiljshus och områden med blandad bebyggelse. Stödel harförlängts till att gälla projektering som avslutas före . har vidare AMS bemyndigats art lämnabidrag till tidigarelagda kommunala industribeställningar inom en ramav 200 milj. kr. Vissa statliga industribeställningar har också lagts ut. Det 20-procentiga bidrag till lagerökning sominfördes föriängdes till att gälla åretut. Fram t. o. m. hade preliminära beslut om lagerstöd fattatsför en beräknad lagerökning på . Dessa beslut berör över 1 400företag representerande närmare en tredjedel av hela industrisys-selsätlningen.Beslul har fatlats om stöd till lagerhållningen i dessa förelag även underförsia . har företagen visat en ökadbenägenhet att behålla den redan anställda arbetskraften även under periodermed otillräcklig efterfrågan. Denna strävan till ökal socialt ansvarstagandeför de anställda har under den ekonomiska eflerfrågedämpningen förstärkts avtrygghetslagsliftningen, som trädde i kraft , och denyss redovisade arbetsmarknadspoUtiska åtgärderna, som i hög grad förbättratföretagens ekonomiska möjligheter atl upprätthålla produktionen. När produktionen ändock inte kunnat upprätthållaspå oförändrad nivå har företagen givils förbättrade möjligheter att iställetutbilda personalen. Utbildningsstödet till permitteringshotad personal harsåledes fr. o. m. givits en generösare utformning med bidrag på 8 kr.per timme och anställd under och . ochanställd av totalt elt halvår. Antalet berörda av dennastödform har legat på i genomsnitt ca 4 000 personer. Genom dessa olika förebyggande åtgärder synesavskedanden och permitteringar ha hållits tillbaka i betydande omfattning.Enligt arbetskraftsundersökningarna har i genomsnitt avantalet arbetslösa berörts av personal- och driftsinskränkningar, vilket inteär högre än vid , då högkonjunkturen just kulminerat, och intemer än hälften så högt som under lågkonjunkturen 1971 1973. Atl de företag som trots allt skurit ner sinpersonalstyrka i allt väsentligt har klarat detta genom naturlig avgångframgår av att arbetslösheten inom industrikassorna inte ökade nämnvärt trotsen sysselsättningsnedgång på 20 000 personer inom industrin . De olika förebyggande åtgärder som här har nämntshar i första hand haft betydelse för anställda inom företagen, dvs. den redanetablerade arbetskraften. Däremot har de i mindre utsträckning direkt berört de 1976/77:100 Bilaga 15 26 personersom är på väg ut på arbetsmarknaden, dvs. det nytillskott av ungdomar somlämnar utbildningsväsendet och de kvinnor i särskilt mel-lanåldrarna som i allthögre utsträckning söker sig ul på arbetsmarknaden. När det gäller de ny- och återinträdande kvinnornahar sysselsättningsexpansionen inom den offentliga tjänstesektorn spelat enbetydelsefull roll. Av den ökning av sysselsättningen inom de offentliga tjänsterna,huvudsakligen inom undervisnings- och vårdområdena på drygt 100 000 personermellan , var sålunda kvinnor. Liksom harkvinnornas arbelsmarknadsinträde underlättats genom utbildningsinsatser inombl. a. arbetsmarknadsutbildningen. I fråga om vmgdomsgruppema har det däremot krävtsen betydande ökning av de sysselsättningsskapande åtgärderna inomarbetsmarknadsverkets område. Som har nämnts visade arbetslösheten entendens att stiga bland ungdomsgrupperna . Genom en snabbutbyggnad av arbetsmarknadsutbildning och olika former av beredskapsarbetekunde emellertid denna tendens motverkas. Utan denna snabba utökning avåtgärderna skulle ungdomsgrupperna sannolikt ha fått vidkännas väsentligt högrearbetslöshetstal än övriga grupper. Av ökningen på 16 000 personer iarbetsmarknadsutbildning och beredskapsarbete mellan första halvåren 1975 och1976 föll 11 000 på ungdomar . vardärigenom i medeltal av ungdomarna i arbetskraften sysselsatta idessa typer av åtgärder mot av vuxna män och kvinnor. Deima inriktning av åtgärdema mot ungdomsgruppernahar framförallt möjliggjorts genom de kommunala beredskapsarbetena och de statligapraktikarbetena. Detta innebär en markerad nyorientering i förhållande tillinriktningen under tidigare konjunkturnedgångar. Statsbidragen för arbetsintensiva kommunalaberedskapsarbeten inom naturvård samt inom vård- och tjänsteområdet höjdes ifebruari . sysselsatte dessaarbeten drygt 9 000 ungdomar. De statliga praktikarbetena sysselsatte ca 5 000 ungdomar. infördes ett bidrag på upp till 10 kr.per timme för företag eller organisationer som i form av beredskapsarbeteanställer ungdomar . hade 3 600 ungdomarfått arbete genom denna åtgärd. Även den kombination av arbetsmarknadsutbildningför anställda och beredskapsarbete för ersättare som prövatsinom kommuner och landsting avser främsl ungdomar. har en liknandeåtgärd införts på den privata sidan i form av ett bidrag på . per timmesom utgår till företag som utbildar en redan anställd och rekryteraren fast anställd ersättare. Föratt ytterligare förstärka insatsema mot ungdomsarbetslösheten Prop.1976/77:100 Bilaga 15 27 har ungdomar beretts vidgattillträde till arbetsmarknadsutbildning. Den försöksverksamhet med intensifieradeförmedlingsinsatser för ungdomar som sysselsättningsutredningen bedrivit sedanår 1975 har fortsatt . I oklober förlängde regeringen påAMS begäran de särskilda ungdomsåtgärderna att gälla fram lill mitten av år1977. Denna förlängning skall ses mot bakgrund av den fördröjning ikonjunkturuppgången som blivit uppenbar och despeciella problem som denna ulveckling medför för de mindre konkurrensstarkagrupperna på arbetsmarknaden. Tids- Antal personer som Genomsnittligt antalpersoner i period fått flyttningsbidrag --------------------------------------------------------------- arbetsmarknadsut- allm.beredskapsarbete särsk. beredskaps- 1974 1975 1976 1974 1975 1976 1974 1975 1976 1974 1975 1976 6 300 5 400 4 900 52 600 42 400 47 000 12400 4 300 9 800 19 100 13 700 14600 5 900 5 200 4 900 39 000 36 000 39 300 12400 4 080 15 400 19 200 14 700 16600 7 100 1400 2 200 27 000 25 000 29 100 3 600 1400 9 500 10 800 10 500 10200 3 400 3 100 3 148 44 400 39 100 45 600 5700 3 200 15 400 23 600 12 600 12500 Situationen på den svenskaarbetsmarknaden är vid ingången av god med internationellt sett lågarbetslöshet i flertalet branscher och regioner samt inom olika grupper avarbetskraften. Som har framhållits i finansplanen präglas de ekonomiskautsikterna för året emellertid av en betydande osäkerhet. Återhämtningen såvälinom den internationella som inhemska ekonomin går således betydligtlångsammare än vad tidigare prognoser har gett vid handen. Den svenskaindustrins konkurrensläge har främst försvagats bl.a. till följd av högt kostnadsläge och oro på den internationellavalutamarknaden. lågt kapacitetsutnyttjande och mycket betydandefärdigvarulager har hållit tillbaka företagens behov av nyrekrytering. Denökade produktionen som är möjlig inom ramen för företagens nuvarande personaltillgångargör att man måste räkna med att produktivitetsstegringen vid enkonjunkturuppgång blir relalivt snabb. Det finns således utrymme för enproduktivitetsökning ulan motsvarande sysselsättningsexpansion. De ökademöjligheterna till ålderspension, deltidspension och förtidspension kan dockväntas förstärka efterfrågan på arbetskraft. Inom industrin torde dennaefterfrågan dock i första hand avse yrkesutbildad och van arbetskraft. För byggnadsverksamheten bedöms sysselsättningen blifortsatt god Prop.1976/77:100 Bilaga 15 28 understörre delen av året, även om problem kan uppstå för vissa regioner och orter.Inom den offentliga tjänstesektorn väntas sysselsättningen öka. Främst gällerdetta vård och undervisning. Som har redovisats stagnerade den sysselsättningsökning som oavbrutet pågått i landet sedan år1973. har antalet sysselsatta ökal från ca 3,9 milj.lill ca 4,1 milj. personer.