prop · G00374 · 1976-12-31 00:00:00 — För att ulföramindre utbyggnader och kompletteringar vid radio-länkstaiioner och utpunkterbehövs . under näsla budgelår. Förluftbevakningstorn beräknas ell medelsbehov av . För mindrekompletleringsarbeten vid vissa slridsledningsradaraniägg-ningar behövs 1,7milj. 7 och 21. Försmärre objekt som vart och ell beräknas kosla högsl . behövssammanlagt 2,4 milj. kr. Förbelongförtåd för ammunition behövs 1,5 milj. kr. 8, 10, 11, 15 och16. På befintliga baser ulförs efterhand arbeten för atl komplettera basernalill normerad siandard. Arbetena är delvis föranledda av att flygplan 37kommeratt tillföras flottiljerna. För kompletleringsarbeten beräknas enmedelsförbrukning av 8,3 milj. kr. 9, 13 och 22. Förfortsatt utbyggnad av el- och teleanläggningar vid flygbaserna behövs 9,2milj, kr. under näsla budgetår. 12 och 20. För hangarplatlor ianslulning till hangarer och verkstäder behövs 4,9 milj. kr. För vissa anpassningsåtgärdervid flygbaser enligt nya principer behövs 6,9 milj. kr. 17, 18 och 19. För att vidbefintliga baser bygga ut lagringsanläggningar för drivmedel,uppställningsplatser för flytsyreanläggningar samt baracker beräknas ettmedelsbehov av 4,5 milj. kr. C. Anskaffning av kaserner m. m. (1 OOO-tal kr.) Förelag påbörjade eller avsedda atl påbörjas /77 Nybyggnadav flygverkstad 10 000 Nybyggnadav hangar 8 350 Nybyggnadav flygverkstad 10 000 Nybyggnadav hangar 7 350 F 17.Nybyggnad av hangar 9 050 Förelag avsedda all påbörjas1977/78 Nybyggnad av militärrestaurang 7 000 Nybyggnadav värmecentral 2 600 Nybyggnadav värmecentral 5 000 Nybyggnad av aggregat- och fordonsverkstad 3 000 Nybyggnad av aggregat- och fordonsverkstad med smörj- och tvätthall 3 400 12.F 13 M. Nybyggnad av kontrolltom 4 500 Nybyggnad av flygverkstad 8 000 14.Upprustning av målplatser 1 000 15.Tekniska försörjningsanordningar 2 000 16.Diverse smärte byggnadsobjekt 14 500 Reducering på grund av överplanering -7 750 Prop.1976/77:74 243 Regeringen har uppdragit åtfortifikationsförvaitningen att låta bygga ny flygverkstad vid F6 i Karisborgoch vid F 13 i samt en ny hangar vid envar av F 6, F 15 i Söderhamnoch F 17 i ävensom atl bygga ut drivmedelsanläggningen vid F6. Den nuvarande matinrältningenvid F4 med matsal för värnpliktiga, kökslokaler och personalmatsal är i sådåligt skick alt byggnaden har bedömts böra rivas. Samma förhållande gällermarkeienleriel med plutonofficersmäss. Det har därför ansetts nödvändigt alluppföra en ny fullständig militärreslaurang. Fortifikationsförvaitningen harredovisai huvudhandlingar för en sådan nybyggnad. Kosinaderna har beräknalstill 18,6 milj. kr. Genom att ett flertalnybyggnader vid F4 kommii lill måste värme-kapaciieien vid flottiljen ökas. Denbefinlliga värmecenlralen kan inle om-eller tillbyggas då den är gammal ochnedgången och det dessutom inte finns utrymme för någon om- eller tillbyggnad.Forlifikationsförvaltningen har redovisai förslag lill byggnadsprogram för enny värmecentral. Kostnaderna för byggnadsobjektet har uppskattats lill 5,6milj. enligl prislägel den . Behovet av en ny värmecentralvid F 6 i Karisborg har lidigare anmälts för i prop. 1975/76:100(bil. 6 s. 346). Regeringen har uppdragit åt forlifikationsförvaltningen altlåta bygga en för F6 och S2 gemensam värmecentral m. m. Kosinaderna harberäknals lill . enligl prislägel den , varav . belöper på F6. Vid F7 i behövs en nyaggregat- och fordonsverksiad. De nuvarande verkstadslokalerna är otillräckligaoch otidsenliga. har redovisat förslag tillbyggnadsprogram för byggnadsföretaget. Kosinaderna har uppskattats till . Regeringen uppdrog ijuli 1976 åtforlifikationsförvaltningen all utarbeta huvudhandlingar för byggnadsföretaget. Behov föreligger av en nyaggregat- och fordonsverksiad med smörj-och tvätthall vid F 13 i . Denuvarande verkstadslokalerna är otillräckliga och otidsenliga. 1 befintligtvätthall kan endast mindre fordon tvättas. Den befinlliga smörjhallen äravstängd av yrkesinspektionen. har redovisaiförslag lill byggnadsprogram för nybyggnad för nämnda ändamål. Kostnaderna haruppskattats till 6,4 milj. kr. Regeringenuppdrog åt fortifikationsförvaitningen all utarbeta huvudhandlingarför byggnadsföretaget. Vid F 13:s detachement iMalmslätt behövs ett nytt kontrolltorn. Lokalerna i det befintligakonirolllornel, som är uppfört och som har använis avfömtvarande Östgöta flygflottilj, är hårt slitna och dessulomotillfredsställande från funktions-, miljö- och utrymmessynpunkl. Fortifikationsförvaitningenhar redovisai huvudhandlingar för byggnadsföretaget. Kostnaderna beräknas till . Verkstadstiänsten vid F 17 iRonneby bedrivs f n. i flera olika byggnader vilket omöjliggör en rationelldrift. Del har bedömts nödvändigt att bygga en ny flygverkstad i samma storiekoch utförande som de verkstäder som är under utförande vid F6 och F 13.Fortifikationsförvaitningen har redovisat huvudhandlingar förbyggnadsföretaget. Kostnaderna har beräknals lill 21,3 milj. kr. För uppmstning av målplatser behövsI milj. kr. under nästa budgetår. För tekniskaförsörjningsanordningar behövs 2 milj. kr. Medlen avses främst för attkomplettera distributionsnäten för el, värme och vatten vid förbanden. För diverse smärre byggnadsföretagbehövs 12,5 milj. kr. Chefen för flygvapnet har beräknatmedelsförbrukningen under anslaget för näsla budgelår lill 131,6 milj. kr. Jagbilräder förslaget och förordarall medel för nästa budgelår anvisas enliglföljande investeringsplan och anslagsberäkning. Av medelsförbrukningenberäknas 2,5 milj. kr. för markanskaffning, 40,1 milj. kr. föranskaffning avbefästningar m. m.och 89 milj. kr. för anskaffning av kaserner m. m. harredovisat huvudhandlingar för flertalet nya objekt som finns intagna i investeringsplanenoch som är underkastade det s. k. tvåstegsförfarandet. Om inle harnågol alt erinra torde det fä ankomma på regeringen atl efler prövning avhuvudhandlingarna och inom ramen för del anslag som anvisas av riksdagenbesluta om de redovisade förelagen skall utföras. Investeringsplan(I OOO-tal kr.) 75-02- 76-02- Faktisk Beräknad för 76-06- 1976/77 1977/78 Markanskaffning Befäs t n i ngars de I fo n d Delprogram 3.1 I.Mark för sirilanläggningar m. m.Delprogram 3.7 för krigsflygfält samtdiverse mindre markförvärv och oförutsedda utgifter 0. m. d e 1 f 0 n d värv och oförutsedda ut- B. Anskaffning av befäst- ningar m. m. a. Förelag påbörjade före läggningar (kompl. b. Förelag påbörjade eller läggningar (kompl. 75-02- 76-02- Faktisk Beräknad för år- 01 01 1. o. m. 1976/77 1977/78 Företag avsedda an påbörjas1977/78 Delprogram 3.1 Stridsledningsradaran-läggningar (kompl. Smärre objekt Delprogram 3.7 Summa B 1 (a-c) c. Förelag påbörjade jöre Företag påbörjade eller avsedda an påbörjas /77Delprogram 3.7 Anpassning till ny bas-filosofi,avseende vägbaser, uppställningsplatser och maskeringsutrustning 2 010 2 010 4 700 4 200 75-02- 76-02- 01 01 Faktisk Beräknad för är- lande t.o.m.--------------------- mån. 76-06- 1976/77 1977/78 mån. Komplettering av flygbaser för anpassning tillflygplan 37 c. Förelag avsedda an påbörjas1977/78 Delprogram 3.7 Anpassning till ny basfilosofi, avseende vägbaser,uppställningsplatser och maskeringsutrustning Kompletleringsarbeten på befintliga baser Komplettering av flygbaser för anpassning till flygplan37 Summa B II (a-c) Summa B (l-II) 8 900 10 000 1 300 650 1 600 1 600 33 845 34 920 6 900 5 500 51 250 91 594 72 540 191 854 18 837 4 995 12 095 300 2 100 1000 1 700 3 000 75-02- 76-02- Faktisk Beräknad för är- 01 01 1.0. m. 1976/77 1977/78 C. Anskaffning av kaserner m. m. a. Förelag påbörjade Nybyggnadav flygverkstad och värmecentral b. Förelag påbörjade eller avsedda au påbörjas /77 Delprogram 3.99 57 750 58 985 47 906 11079 10 000 8 350 19 850 15 700 10 000 9 300 22 300 17 650 62 880 45 750 87 540 113 280 c. Förelag avsedda all påbörjas1977/78 Delprogram 3.99 Nybyggnad av aggregat- ochfordonsverkstad med smörj-och tvätthall 0. m. Upprustning av mål platser Summa C (a-c) Anslagsberäkning (1 OOO-tal kr.) Jag hemsläller alt regeringen föreslår atl lill Flygvapenförband:Anskaffning av anläggningar för budgelårel 1977/78 anvisa eltinvesteringsanslag av . Prop.1976/77:74 250 Statens datamaskinfond: Försvarets delfond skall gentemotstatskontoret svara för all anskaffning och utnyttjande av datamaskiner för försvaretsamordnas. Datamaskinutmstning m. m. för försvaret upphandlas av siatskonioreii samråd med institutet. För finansiering och redovisning av generelltanvändbar datamaskinutmstning finns statens daiamaskinfond inrättad. Fondenhar två delfonder, varav en för försvarel. Statskontoret förvaltar bådadelfonderna. Från investeringsanslagen lill fonden bestrids dels utgifler förförvärv av datamaskinutmstning, dels andra utgifter av investeringskaraklär isamband med anskaffning av utmstning som är av sådan art alt de börperiodiseras. Utmstning som redovisas på fonden ställs mot avgift tillförfogande för de myndigheier som skall svara för driften av anläggningarna.Avgifterna fastställs av statskontoret efter samråd med riksrevisionsverketoch försvarels rationaliseringsinstitut. Utöver normal avskrivning eller hyraför utrustning m. m. skall avgifterna täcka kosinaderna för fondensadminislralion. Anskaffningen av dalamaskiner kan inte hänföraslill vissl huvud- eller delprogram ulan täcker hela försvaret. Verksamhetenbudgeteras på ett primämppdrag och finansieras från investeringsanslagetAnskaffning av dalamaskiner. ProgramplanFör perioden /78-1981/82 Belräffande utvecklingen under programplaneperiodenanför bl. a. följande. Av de tre beställda datamaskinerna Univac 1100 hartvå (/Ny och ) levererats. Den iredje (/Ny) skall levereras iseptember . 1 överensstämmelse med överbefälhavarens planeringsdireklivhar institutet tagil upp medel för ytteriigare en slor datamaskin avsedd förbl. a. högkvarterels behov. Enligl nu gällande planer kommer samlliga fyrastora datamaskiner all vara placerade i . Detta förhållande kanmedföra en flyttning av utmstning. Värnpliktsverkels behov av datamaskinkapacitetefler avveckling av dalamaskinerna Burtoughs under /81 harförulselts kunna läckas genom de centrala/regionala datamaskinerna Univac.Institutet utreder i samarbete med värnpliklsverket hur värnpliktsverkelsframlida behov av datamaskinkapacilel i sin helhet bör lillgodoses. Det av insiilutel föreslagna datakraftaltemativetrealtidsdrift med lokal datalagring innebär att ell antal mindre datamaskinerplaceras där de lokalt 1976/77:74 ~ kanbetiäna ett begränsal antal användare lill sior del via terminal. I syfte altvinna erfarenhei och bygga upp kompelens inom detla område har institutettagil initiativ till försöksverksamhet med mindre datamaskiner. I avvaktan påytterligare underiag har medel tagils upp molsvarande ca 15 mindre dalamaskinerför operativ och taktisk ledning saml ell begränsat antal för fredsbehov.Behovel av mindre datamaskiner liksom fördelningen av datamaskiner mellananvändningsområden blir beroende av försöksverksamhetens utfall och i vilkentakt berörd systemutveckling kan bedrivas. Speciellt gäller della förfredsadminislralivi bruk där utvecklingen av system för förnödenhetsredovisningoch värnpliktsverkets framlida syslem kan förändra behoven. Deltotala behovet av terminaler kan inte entydigtfastställas. De mest omfattande anskaffningarna av terminaler under periodenhänför sig lill system för förnödenheisredovisning, ekonomisk budgetering ochpersonaladministration. Institutet anser all terminaler bör anskaffas ochutnyttias samordnat. Omlokaliseringen av delar av försvarels forskningsanstaltmedför behov av datamaskinkapacilel i och dessulom i ochUmeå. Omlokaliseringen inom kommer all krävadatamaskin-kapacitet i Ursvik i slulel av programplaneperioden. För all läckabehoven i planerar insiilutel dels för en datamaskin iforskningsanstaltens lokaler, dels för en terminal för samband med Stockholmsdatamaskin-central. På gmnd av omlokaliseringen av huvudenhet fyra krävs enmindre datamaskin för reelltidsbearbetning. För bearbetningar på störte datamaskinerkommer huvudenhet fyra att utnyttja datamaskincentral. har f n. en dalamaskin som är avskriven . Medel har beräknats för elt utbyte budgelåret1981/82. I föregående års programplan anmäldes behov avdatamaskinulrustning specielll avsedd för bearbetning av underrättelsedata.Institutet kommer under innevarande budgetår all uireda frågan i samverkan medförsvarsstaben. Bland annat skall prövas om behovel kan lillgodoses genom kompletteringav datamaskin /Ny och/eller med en minidalamaskin. Den av rationaliseringsinstitutet beräknadeulvecklingen av betalningsmedlen under anslaget Anskaffning av dalamaskinerframgår av följande sammanställning (prisläge ; 1 OOO-tal kr. 1976/771 1977/78 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 Summa 24 0002 34 000 22 000 25 000 18000 20 000 119 000 ' Prisläge febmari 1975, 2 Anslag . Det beräknade behovet av beställningsbemyndigandenför anskaffning av datamaskiner samt bemyndigandeskuldens storiek underprogramplaneperioden framgår av följande sammanställning (1 OOO-tal kr. 1976/77 1977/78 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 Summa BemyndigandebehovBemyndigandeskuld vid utgången av resp. budgetår - 45 000 12 000 32 000 10 000 3 000 102 000 39000 50 000 40 000 47 000 39 000 22 000 IX 1.Anskaffning av datamaskiner Behållning 25 006 088 Kostnaderoch medelsbehov (f OOO-tal kr.) Primäruppdrag m. m. anger i sinårsredovisning förbudgelårel 1975/76 all den forcerade upphandlingen somgenomfördes av dalamaskinerna Univac 1100 har starkl begränsalinvesteringsutrymmet för annan datamaskinutmstning på kort sikt. Under budgetåret har reglerna för såväl upphandlingsom finansiering av datamaskinulrustning diskuterats och ifrågasatts av fleraförsvarsmyn-digheler. Enligt institutets mening har detla varil lill men förverksamheten Prop.1976/77:74 253 ochlagil resurser från del egentliga planerings- och anskaffningsarbelet.Institutet förutsätter all formema för anskaffning av generellt användbardatamaskinutrustning bibehålls. Under budgelårel 1976/77 beställs bl.a. mindredalamaskiner och terminalutrustningar. /78 Försvarels ralionaliseringsinstiiul Anslaget bör föras upp med . och ettbeställningsbemyndigande om . De begärda betalningsmedlen är avsedda för attbetala datamaskinutmstning m. m. som har beställts med stöd av lämnadebeställningsbemyndiganden. Under /78 skall bl. a. följandeutmstning m. m. beställas och/eller belalas. a) Central/regional datamaskinkapacilel för attdels läcka delar av hög kvarterets behov, dels för programkonvertering och kompletteringar av b) Utrusining förförsöksverksamhet med mindre datamaskiner. c) Terminalutrustning förcenlrala, regionala och lokala myndigheier. Överbefälhavaren har tagit fram ett förslag tillöversiktlig informationssystem- och dalakraflplan för försvarel. Jag är nuinle beredd atl ta ställning till den inriklning av verksamheten underprogramplaneperioden som överbefälhavaren har angetl. I enlighet med rationaliseringsinstitutets förslagbör bemyndigande inhämtas all för näsla budgetår medge beställningar avdatamaskinutmstning-ar till ett belopp av 45 milj. kr. Liksom tidigare bör detfi ankomma på regeringen atl ta slällning till vilka anskaffningar m. m. sombör ske inom ramen för det beställningsbemyndigande som kan komma atllämna. Min beräkning av medelsbehovet framgår avsammanställningen över koslnader och medelsbehov. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. lill Anskaffning avdatamaskiner för /78 anvisa ett investeringsanslag av 34 000 000kr., 2. medge attdatamaskinutmstning beställs till en kostnad av -utöver tidigare medgivetbelopp - högst . 1976/77:74 254 S.l Civilförsvarets fortsatta utveckling De allmänna grunderna för civilförsvaretsperspektivplanering har varit desamma som för försvarsmaktens planering. Olikalyper av angreppsfall skulle tas till ulgångspunkl. Behovet av beredskap ochuthållighet skulle bedömas. Planeringen borde vidare utgå från det fredslidasamhällets stmktur saml den utveckling av denna som kan fömtses. Det ekonomiska sludieområdel för början av1990-talel skulle föriäggas inom ett intervall mellan 450 och 900 milj. kr. perår i ett antaget pris-och löneläge . Civilförsvarsslyrelsenbelyste i en försia fas av planeringen den svenska samhällsutvecklingensbetydelse för civilförsvarets framlida ulformning. Förändringar i samhället ärav betydelse både för civilförsvarets möjligheter all verka i krig och dessmöjligheter alt bygga upp en lämplig organisation i fred. De faktorer som ärmest styrande för civilförsvarets planering är tätorternas utveckling,riskobjektens lokalisering, bostadsbyggandets omfattning ochbebyggelseutformningen. Koncentrationen av befolkning till tätorter fömtseskomma all fortgå. Vid hot eller verkställighet av hot innebärbefolkningskoncentralionen lill tätorter påtagliga nackdelar i försvarssammanhang. Civilförsvarsslyrelsen påpekar att civilförsvaretsroll vid fredskatasirofer bör klariäggas ytteriigare. Del miliiära försvarets slyrka och säll alt förastriden har den allra största betydelse för civilförsvarets ulformning.Oberoende av försvarsprincip kan en angripare genomföra förbekämpning på ettsådant sätt atl invasions-riktningen mycket sent blir uppenbar för oss. Detlager korta tider för beslul om och genomförande av invasionsutrymning. Enförsvarsprincip som betonar de inledande striderna utanför gräns och kustbedöms medföra mindre krav på ändringar av nu gällande principer förbefolkningsskyddet än vad som är fallet med en försvarsprincip som betonarstriden på svenski territorium. Civilförsvaret bör utformas så atl del kan bidratill totalförsvarets fredsbevarande funktion genom sådana ålgärder och förberedelseralt befolkningens vilja och förmåga lill motstånd stärks. Utsätts landet förangrepp skall civilförsvaret skydda liv och egendom samt lindra verkningarna av Prop.1976/77:74 255 skador.Studier av krigsföriopp pekar på att strävan bör vara all så långt möjliglbehålla samhället intakt och att därför på ge befolkningen tillgångtill skyddsrum för alt därigenom kunna begränsa behovel av utrymningar. Civilförsvarsslyrelsen anför atl den lägslaekonomiska nivån som studerats innebären medveten risktagning och attcivilförsvaret inte ens vid angrepp enbart med konventionella stridsmedel kanmöta många viktiga krav på ett tillfredsställande säll. På medelhög ekonomisk nivå är resurserna tillräckligaför alt förverkliga lösningar med i huvudsak godtagbar effekl i flertaletangreppsfall eller god effekl vid angrepp med endasl konventionellastridsmedel. På den högsla ekonomiska nivån är resursernatillräckliga för all civilförsvarslösningar med god effekl i samlligaangreppsfall skall kunna förverkligas. Tillgången lill skyddsmm anses grundläggande förcivilbefolkningens skydd. Utrymning bör ses som elt komplement lillskyddsrummen. bedömer att denna princip fullt utveckladskulle öka del miliiära försvarets handlingsfrihel. 1 den fortsatta perspektivplaneringen redovisarcivilförsvarsslyrelsen civilförsvarets uppbyggnadsläge och brisler . Planerad utveckling av försvarsmaktens strilsyslemtillgodoser enligl styrelsen i huvudsak civilförsvarels behov av förvarning.Alarmeringen har dock ett antal svagheter, och uthålligheten är otillräcklig.Bl. a. finns larmnäl endasl i nuvarande skyddsmmsorter och reserv för dellelefonbaserade nätet saknas. Det finns 5,4 miljoner skyddsrumsplatser.Kvaliteten på dessa är enligt civilförsvarsslyrelsen varierande och slorabrisler finns i innerområden, låghusbebyggelse och i orter med mindre än 5 000invånare. Det finns ca 2 milj. moderna skyddsmasker. Gällande utrymningsplaneromfattar ca 3,8 miljoner personer. Planläggningen gmndar sig på de tidigaremera aktuella hoten om insats av kärnvapen och terroranfall men anpassas f n.lill försvarsbeslut. Personellt är del lokala allmänna civilförsvaret iförhållande lill del bedömda behovel uppbyggt till drygt 90 96, del regionalalill och verkskydden lill ca 80 9é. Materiellt är uppbyggnadsläget 95 %i förhållande till bedömt behov. utnyttiar för sin planeringbegreppet verkansnivå för värdeting av olika civilförsvarsslruklurers effekl.Verkansnivå I innefattar alla anbefallda typer av angreppsfall, nämligenkonventionellt angrepp, angrepp med ABC-stridsmedel, holfall ochneutralitetsfall, verkansnivå 2 endast konventionellt angrepp och verkansnivå 3endast neulralilelsfallet. Prop.1976/77:74 256 Närframlida civilförsvaret utformas bör strävan enligl varaföljande. - Att i möjligaste mån behålla samhälletsfunktion intakt även under kris-och krigsförhållanden. - Alt kunna lä förvarning omanfall från luften och atl ha möjlighet atl alarmera civilbefolkningen. - All ge alla invånare skydd iskyddsrum, så att alla llr samma överiev-nadsmöjlighet och della oavsett lid pådygnet. - Att kunna rädda instängda ochnödställda människor samt ge skadade en första hjälp och därefler transportlill sjukvårdsinrättningar. - Atl begränsa utrymningar lillenbart särskill hotade områden och hotade områden med dålig tillgång tillskydd. har genomfört studiertillsammans med överbefälhavaren avseende förvarning/alarmering. Därvid harframkommit alt tiden från larm till vapenverkan kan bli . Denna lidstämmer i huvudsak överens med den tid det tar för befolkninen att i rimligutsträckning nå skyddsmm med nuvarande principer för skyddsrumsbyggande.Studiema har även visal behovel av landsomfattande täckning avalarmeringssystemet. Belräffande skyddsrumskvalilel fortsätts studierna tillsammansmed försvarels forskningsanstalt. Betydelsen av förvarning har föranlettcivilförsvarsslyrelsen alt rekommendera atl försvarsmakten tilldelas resurserså all den högsla stridslednings- och luftbevakningsnivån kan nås, vilket bl.a. innebär förbättrad uthållighet. redovisar vidare enförstudie i frågan om ökad samverkan mellan kommuner och civilförsvar samlanmäler önskemål om samordning av radiokommunikationerna inom totalförsvaret. Perspektivplanenbehandlar i fråga om skyddsmmmen i huvudsak fyra skyddsmmsprogram, A-D, inomdet sludieintervall som anvisningarna för planeringen föreskrivit, nämligenmellan 150 000 lill 300 000 tillkommande skyddsmmsplatserperår. Dessa programinnehåller inom sig olika alternativ i vad avser urval av skyddsmmsorter ochandra urvalsgrunder med hänsyn till bedömda risker. Det mest omfattandeprogrammet innebär atl skyddsrum byggs i alla tätorter och att brister läcks ilåghusområden och nytillkomna skyddsrumsorier. 1 samtliga program är inräknattäckning av brisler på skyddsmmsplatser i innerområden. De i anvisningarna angivna ekonomiskastudienivåerna för planeringen har räknats om lill prisläge febmari 1975.Civilförsvarsslyrelsen beskriver de olika handlingsvägarna för utvecklingenpå följande säll. Funktionerna utrymning, skyddsmaskanskaffning,skydd (utom skyddsmm) och rekrytering varieras inte i nämnvärd grad i de olikaekonomiska nivåerna. 1976/77:74 257 Utrymning börenligl civilförsvarsstyrelsenbetraktas som ett komplement lill alt bygga skyddsrum. Skyddsrumsbrisi kommeratt föreligga . Därför måste en ulrymningsplanläggning behållaslills vidare. Målelför skyddsmaskanskaffningen på lång sikl bör enligl civilförsvarsslyrelsenvara att alla kan disponera della skydd. På kortare sikl skall produktionsberedskapupprätthållas. Produktionskapaciteten är f n. ca 300 000 masker och kanhöjas lill 500 000 ulan slörre investeringar. Fyra alternativ förskyddsmaskproduktion har studerats, nämligen all produktionen avbryts samtlåg, medelhög och hög produktionstakt. Om produktionen avbryts /80 är tillgången noll . Med lågproduktionstakt (därmed avses 150 000 masker ) är tillgången 4 milj.masker . Med hög produktionstakt (därmed avses 600 000 masker ) ärtillgången 7 milj. masker. Civilförsvarsslyrelsen beräknar med hänsyntill produktionsberedskap och beläggning vid industrin alt en produktionstaktom 350 000 masker är att föredra oavsett ekonomisk ram förcivilförsvaret totalt. Härigenom nås målet ca 7 milj. masker omkring år 1992och produklionsbeläggningen kan även därefler behållas på grund av omsättning. Utgångspunkt för skyddsrumsprogrammen är bl. a.behovsberäkningsnor-mer för olika typer av bostadshus.