prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Kommittén beräknasredovisa ett delbetänkande angående flertalet av dessa frågor under försiakvartalet 1977. Flera grundläggande förändringar isjukförsäkringssystemet genomfördes . Det gällde främslomläggningen lill höjd och beskattad samt ATP-grundande sjukpenning ochinförande av en allmän landvårds-försäkring. Därefler har de genomfördaförändringarna i sjukförsäkringens förmånsregler framför allt gälltersättningarna vid läkarvård och andra former av sjukvård. Sjuklörsäkringens ersättningsregler förden offentligasjukvården harsuc- Prop.1976/77:100 Bilaga 8 28 cessivtbyggts ut och förenklats genom användning av enhetligaersättningsbelopp. Paiienlavgiften inom den offentliga öppna sjukvärden är nuhögsl . vid besök hos läkare och högst . när del gäller sjukvårdandebehandling som ulförs av annan personal än läkare. Ersättning uigär sedan frånförsäkringen lill sjukvårdshuvudmannen enligl enhetliga regler. Ersättningulgår på motsvarande sätt för sjukhusvård. En liknande utveckling har skelläven när det gäller sjukvård hos privatpraktiker. De tidigareåterbäringstaxorna har i det närmaste helt försvunnit och ersatts medersättningsregler som innebär atl de försäkrade vid exempelvis ett läkarbesökbetalar en förhållandevis låg enhetlig patientavgift. Ersättning belalas sedandirekt från försäkringen lill värdgivaren med belopp enligl taxa som ärfastställd av regeringen. I enlighet med vad jag redovisat i prop. 1976/77:44genomförs ell sådani ersättningssystem även för behandling hosprivatpraktiserande sjukgymnaster fr. o. m. . Paiienten kommerdå att fä betala en pa-lientavgifi pä . för varje behandlingstillfälle,medan ersättning frän försäkringen till sjukgymnasten utgår enligt taxa medbelopp som är beroende av behandlingens omfattning. Avsikien äralt inom korl göra en översyn i fräga omde fritidspraktiserande läkarnas möjligheter att ansluta sig lillsjukförsäkringens ersättningssystem. Sjukförsäkringen täcker också resekostnader isamband med sjukvård lill den del kostnaden överstiger . Sedan den 1januari 1976 har ersättningsmöjligheterna utvidgats till alt bl.a. gälla resori samband med ut-provning av hjälpmedel för handikappade. Överiäggningar pågår f n. med representanter försjukvårdshuvudmännen om sjukförsäkringens ersättningsregler för den offentligasjukvården för liden efler utgång. Avsikten är atl resultatet avdessa överiäggningar skall redovisas för i en särskild proposition. Sjukförsäkringen innefattar också den allmännatandvårdsförsäkringen. Den omfattar alla försäkrade och under enövergångsperiod även försäkrade i är. Alla barn ochungdomar har rätt till avgifisfri tandvård genomlandstingens folktandvård. Tandvårdsförsäkringen ersätter kosinaderna förlandvård enligt tandvårdstaxan med 50 96 upp lill I . saml med 75 96 förkostnader . samt för förebyggande åtgärder och vissa avtagbaraproteser. Från den har införts ell syslem som avser atl ökamöjligheterna för patienter som inte redan har egen tandläkare all la tillgängtill tandvård. Den som är i akut behov av tandvård skall tas om hand omgåendeinom akul- och Jourtandvården. Övriga försäkrade som söker tandvård skall säsnart som möjligl - som regel - få konsullera en landläkare.Behandlingen sker därefter inom den lid som bestäms av vårdbehovet.Tandvårdsförsäkringens regler om etableringskontroll skall ses över. Prop.1976/77:100 Bilagas 29 En ny har anlagils avriksdagen vären 1976. Den nya lagen iräder i krafi och ersätterdå den nuvarande lagen om yrkesskadeförsäkring. Lagen ger i princip räu lill full ersättning förinkomstbortfall lill den som drabbas av skada i sitt arbete.Arbetsskadeförsäkringen träder in vid skada som leder till inkomstbortfall. Liksom f n. skall den allmänna sjukförsäkringensvara för ersättningarna under de försia efter skadans uppkomst(samordningstiden), och försl därefler träder arbetsskadeförsäkringen in. Den nya lagen anknyter till de principer som gällerför invalidiietsbe-dömning inom den allmänna försäkringen. Det är därigenom denfaktisk- nedsättningen i den försäkrades förmäga att skaffa sig inkomsl genomförvärvsarbele som besiämmer livräntans sioriek. Livräntan vid arbetsskadaskall utgöra skillnaden mellan den inkomst som den försäkrade kan antas ha haftom han inte hade skadats och den inkomst som han trots skadan kan beräknaskomma att fä. Livräntan ersätter årlig inkomstföriust upp till samma inkomsllaksom gäller för ATP, dvs. 7,5 basbelopp som f n. motsvarar ca . Ifråga om samordningen mellan den allmänna pensioneringens förmåner ocharbetsskadelivräntan gäller förenklade regler jämfört med . Livräntan täckerden del av inkomslföriusten vid arbetsskada som inte ersätts genomförtidspension. Livräntan är pensionsgrundande för ålderspension från ATP ochutgår fram till pensionsåldern . Därefter gäller en garantiregel. Den nyaarbetsskadeförsäkringen finansieras liksom nuvarande yrkesskadeförsäkring heltgenom arbetsgivaravgifter. Administrationen av arbetsskadeförsäkringen decentraliserasfrån riksförsäkringsverkel lill de allmänna försäkringskassorna. Övergångsvisskall äldre yrkesskadeärenden handläggas av . Yrkesskadeförsäkringskommitténhar avlämnat sitl slutbetänkande. 1 betänkandet föresläs bl. a.att den nya arbetsskadeförsäkringen skall uividgas till alt omfatta ävenegenföretagare och uppdragstagare. Vidare föreslås uppräkning av äldreyrkesskadelivräntor samt en ny lagstiftning om ersättning vid skador förvärnpliktiga, tjänstepliktiga och intagna pä anställer m. m. De nyabestämmelserna föreslås träda i kraft med arbetsskadelagen den 1 juli1977. På grundval av kommitténs förslag och remissbehandlingen kommer enproposition alt läggas fram för . Ett utredningsförslag har ocksålagts fram om ändrade besvärsregler inom socialförsäkringen. a. atl omorganiseras ny fristående mellaninstans uppdelad på 1976/77:100 Bilaga 8 30 tre regionala enheter, försäkringsrätter. De nyabcsvärsreglcrna och organisationen avses gälla fr. o. m. den I juli 1978.Samtidigi upphör ocksä det nuvarande försäkringsrådei. Beiänkandel harrcmissbehandkits och prövas f n. inom socialdepartemeniel. Försäkringens omfattning och kostnader Antalet folkpensionärer ochkostnaderna för folkpensionerna framgår av följande sammanställningar. 'För tid före den Ijuli 1975 är handikappersättning i formav invalidiietstillägg inte inräknad. Utvecklingen åren 1975-1979påverkas till stor del av sänkningen av pensionsåldern lill . 'Be räknal. Prop.1976/77:100 Bilaga 8 31 Av sammanställningarna framgår att antalet personermed olika förmåner inom folkpensioneringen ökat successivt sedan 1960-ialetsbörjan. Till följd av den fortlöpande förändringen av befolkningsstrukturen harframför alll anialet ålderspensionärer ökal. Däruiöver innebar sänkningen avpensionsåldern från 67 lill fr. o. m. den en kraflig ökningav antalet ålderspensionärer, som antalet personer med förlids-eller änkepension eller huslrutillägg minskade genom bortfall av de två äldstaåldersgrupperna. Denna utveckling av antalet pensionärer har medverkat till enkrafiigi ökad anslagsbelastning. Kostnadsutvecklingen sammanhänger också i höggrad med etappvisa standardhöjningar av folkpensionerna och en anpassning avpensionsbeloppen lill förändringar i penningvärdet. De kraftiga kostnadsökningarnaunder senare år orsakas av de tidigare nämnda reformerna som innefattar höjdagrundpensioner, förbättrade handikappförmåner, höjda pensionstillskott ochsänkt pensionsålder. uppgår folkpensionens årsbelopp -inklusive pensionstillskott men exklusive kommunall bostadstillägg - till . för en ensam ålderspensionär och till . för ett pensionärspar.Vid utgången av beräknas de.ssa belopp inklusive höjning avpensionstillskottet ha ökat med ca . för ensamstående ålderspensionär ochmed lillsammans ca I . Årsbeloppet till en ensamförtidspensionär uppgår till . I slutet av åretberäknas detla belopp ha ökal med ca I . Statens sammanlagda folkpensionskostnader beräknasunder nästa budgetär öka med I 675 milj. kr. Jämfört med innevarande budgetår.Av kostnadsökningen avser 355 milj. kr. ökal antal pensionärer, 265 milj. kr.avser höjda pensionstillskott och återstoden kosinaden för värdesäkring avpensionerna. Anslagsbehovet för folkpensioner under budgetåret1977/78 beräknas till 20 250 milj. kr. Kosinaderna förde kommunalabostadstilläggen lill folkpensionärerna beräknas församma tid lill 2 300 milj.kr. Folkpensioneringen finansieras delvis genom ensocialförsäkring.savgifl som belalas av arbetsgivare och egenföretagare.Avgiften har förär 1977 höjts lill 8,3 96 avavgiftsunderlaget. Avgiflen,som tillförs statsbudgeten, beräknas läcka ca 75 %av statens kostnader för folkpensioneringen. Ytteriigare uppgifter om folkpensionsförmänernalämnas under anslaget B 4. Den allmänna tilläggspensioneringen (ATP)infördesår . ATP innefattar ålderspension av den åriigainkomsien, uttryckt som elt genomsnitt av de 15 bästa åren i arbetslivel.Bortsett från vissa äldre ålders- Prop.1916/11:100 Bilaga 8 grupper krävs förvärvsarbele för full pension. Denåriiga pensionsgrundande inkomsien är maximerad lill 7,5 basbelopp, vilketförär 1977 motsvarar ca . Reglerna för pensionsåldern överensstämmermed molsvarande regler för folkpensionen. ATP innefattar ocksä förtidspensionoch fii-miljepension. Tilläggspensioneringen är värdebesiändig genomförmånernas anknytning lill basbeloppel. Pensionsgrundande inkomsl beräknadesförsia gången . Utbetalningen av ATP-pensioner larför alll större betydelse. Av de 1 283 000 ålderspensionärer och 250000 förtidspensionärer som f n. har folkpension lär 622 000 resp. 158 000 ocksåpension från ATP. Totalt lar 990 000 personer f n. pension från ATP. Såvälantalet ATP-pensionärer som genomsnilisbeloppen för utgående pensioner ökarkraftigt . Antalet ATP-pensioner ochkostnadsutvecklingen för ATP-utbetalningar-na framgårav följandesammanställning. Utvecklingen 1975-1980 påverkas till stor delav sänkningen av pensionsåldern till den . Kostnader för ATP-pensioner. 1976/77:100 Bilagas 33 ATP finansieras genom avgifier frånarbetsgivare och egenföretagare. ATP-avgiflen för är 11 'Vi av denpensionsgrundande inkomsten och höjs enligt fattade beslul till föråren 1977-1979. förbereder förslag angående ATP-avgiflenför tiden därefler. ATP-avgifien belalas in lillAP-fonden. är uppdelad på fyra dellbnder med varsinfondstyrelse. AP-fonden uppgick till 480 milj. kr. och har sedanvuxit lill 7 300 milj. kr. är 1965, 31 300 milj. kr. och drygt 100 000milj. har som lidigarenämnts införts en delpensionsförsäkring. Pensionsformen omfattar anslälldalöntagare och innebär att den som vill trappa ner sin arbetsinsats mellan 60och 65 ärs ålder skall kunna göra det genom att övergå till deltidsarbete ikombination med delpension. Föratt kunna få delpension skall man ha hafi ATP-grundandeinkomst under sammanlagt efler och haförvärvsarbetat under fem av . Arbetstiden skall haminskats med i genomsnitt minst och uppgå lill i genomsnittminst . Delpensionen ulgår med 65 96 avinkomstbortfallet vid övergången lill deltidsarbete. Den disponibla inkomstenav deltidsarbetet tillsammans med delpensionen kan normalt beräknas molsvara8.5-90 96 av den lidigare inkomsten vid heltidsarbete. Delpensionen ärATP-grundande inkomsl och reducerar inle ålderspensionen frånfolkpensioneringen och ATP. Delpensionsreformen har varil ikrafl och 15 000 personer har beviljats delpension.Antalet ansökningar om delpension under innevarande budgelår beräknas uppgålill 30 000. Delpensioneringen finansieras hellgenom en arbelsgivaravgifi pä 0,25 96 av löneunderlaget. Kosinaderna fördelpensioneringen beräknas för lill ca 300 milj. kr. Delpensioneringenomfattar inte egenföretagare och dessa betalar därför inte någon avgift tillförsäkringen. Sjukförsäkringssystemet omfattarhela befolkningen. Försäkringen ger rätt lill dels sjukpenning vid. sjukdom med90 % av arbetsinkomster upp till 7,5 gånger basbeloppet (f n. ca . ),dels viss ersäuning i samband med läkarvård, tandvård, sjukhusvård, viss annansjukvårdsbehandling saml för sjukresor. Närmare uppgifler om sjukförsäkringensomfattning lämnas under anslagen B 6 och C 3. Kosinaderna för sjukförsäkringeninkl. tandvårdsförsäkringen och föräldraförsäkringen beräknas för är 1977till 18 570 milj. kr. Prop.1976/77:100 Bilaga 8 34 Kostnadsutvecklingen för sjukförsäkringen framgåravföljande samman-siallning(milj. Som framgår av sammanställningen har kostnadernaökat avsevärt . Det beror främsl på införandet av denbeskattade sjukpenningen, tandvårdsförsäkringen och föräldraförsäkringen år1974. Den betydande kostnadsstegringen föranleds,förutom av antalet sjukdagar och lönehöjningarnas effekt pä sjukpenningbeloppen,framför allt av höjda ersättningar till sjukvårdshuvudmännen för sjukvård ioffentlig regi. Antalet sjukdagar som ersätts av sjukförsäkringenhar varit i storl sett oförändrat och fram lill är 1974, dä delgenomsnittliga antalet sjukdagar ökade från 19,5 till 21,5.Ökningen har därefter fortsalt men i långsammare lakl.En utredning pågår inom om orsakerna lill de senasteårens ökning av antalet sjukdagar. Fr. o. m. finansieras sjukförsäkringen till15 96 av statsbidrag och till 85 96 av socialförsäkringsavgifler frånarbetsgivare och egenföretagare. Socialförsäkringsavgiften tillsjukförsäkringen utgör f n. 8 96 av avgifls-underlaget. Riksförsäkringsverkethar i sin anslagsframställning anmält au socialförsäkringsavgiflen f n. inteberäknas täcka den lagstadgade andelen av sjukförsäkringens utgifler. För år1975 beräknas underskottet bli ca 400 milj. kr. Det åriiga underskottet kanberäknas uppgå till slorieksordningen I 500 milj. kr. fr. o. m. är 1976. Motdenna bakgrund kommer frågan om avgiftsnivån för atl senare tas upptill prövning. Som tidigare nämnts har antagit en ny lagom arbetsskador, som den Ijuli 1977 ersätter nuvarande yrkesskadeförsäkring.Arbetsskadeförsäk- 1976/77:100 Bilaga8 35 ringenger alla arbetstagare samt i vissa fall den som genomgår utbildning ersäuningvid arbetsskada eller arbetssjukdom. Därmed avses all den gäller vid skadagenom olycksfall i arbetet eller vid färd till eller från arbetet samt vidsjukdom som kan anias ha samband med arbetet. Den är samordnad med denallmänna sjukförsäkringen pä så vis att ersättningen betalas frånsjukförsäkringen sedan skadan uppkom (samordningstiden). Från arbetsskadeförsäkringen utgår eflersamordningslidens utgång ersäuning för sjukvårdskostnader inkl. resor ochandra kostnader. Vidare utgår sjukpenning och - vid invaliditet - livränta.Livräntan kan också ulgå till eflerievande anhörig. Antalet redovisade arbetsskador har under flera ärvarit 125 000-135 000 . Av dessa harca 115 000 utgjort olycksfall,ca 10000 färdolycksfall och ca 2 000 arbeissjukdomsfall. Under de senasie åren haren kraflig ökning skett av antalet anmälda arbetssjukdomar. Under år 1975anmäldes således ca 9 500 sådana fall och ca 14 000. Den starkaökningen beror till ivå tredjedelar på att riktade hälsokontroller inomframförallt byggnadsbranschen upptäckt ett stort antal hörselskador pä grundav buller. 1 övrigi torde ökningen bero på den allmänt ökade vaksamheten pådetta område. Av samtliga arbetsskador har 2 000-2 500 lett tillinvaliditet och ca 400 till dödsfall. Även antalet livräntefall har visaten kraflig ökning . uppgick de till ca 3 500 ochår 1976 till c,a 6 000. Ca 45 96 resp. av livräntefallen utgjordes avyrkessjukdomsfall. Ca 90 96 av de anmälda yrkesskadefallen avslutasinom samordningstiden. Det innebäratl ersättning från den nuvarandeyrkesskadeförsäkringen utgår endast i ca 15 000 skadefall . Detsammanlagda antalet utgående livräntor var ca 80 000.Utbetalningarna frän försäkringen var ca 480 milj. kr. under är 1976.Finansieringen sker genom atl arbetsgivarna betalar en avgift på 0,25 96 avavgiftsunderiaget för anställda. Vid genomförandet avyrkesskadeförsäkringskommitténs förslag angående egenföretagare och uppdragstagareskall avgifl även eriäggas för dessa. För egenförelagarna eriäggs avgiflen somegenavgifi och för uppdragslagarna eriäggs den av uppdragsgivaren. Prop.1976/77:100 Bilaga 8 1975/76 Utgift 4 245 799 1976/77 Anslag 4 102 000 1977/78 Förslag 4 412 000 Försäkringsdomstolen är högsla prövningsinstans försocialförsäkringen. Den har atl pröva sädana beslut av ,försäkringsrådet eller tillsynsmyndigheten för erkända arbetslöshetskassor,över vilka besvär anförts eller vilka underställts domstolens prövning.Domslolen har f n. nio lagfarna och nio icke lagfarna ledamöter. Beräknadändring 1977/78 -1- 52 000 Pris- ochlöneomräkning + . O-alternativetskulle innebära personalminskning, t. ex. med en föredragande och ettkvalificerat bilräde och leda till en ökad väntetid för ärenden hos domstolen. På grund avökad arbetsbelastning behövs försiärkning med tre biträden och enexpeditionsvakt (-1- . Med hänvisning till sammanställningen beräknar Jaganslaget till . Jag har därvid beräknat medel förbi. a. ytteriigareett biträde. Jag hemställer alt regeringen föreslår att till Försäkringsdomstolen /78 anvisa ett förslagsanslag av 4 412 000kr. 1976/77:100 Bilaga 8 har alt följayrkesskadeförsäkringens tillämpning och utveckling och ulgör förstabesvärsinslans i vissa yrkesskadeärenden m. m. Rådet består av minst sjuledamöter, varav tvä representerar arbetsgivarna och två arbetstagarna. 1976/77 Beräknadändring 1977/78 Försäkrings- Före- rådei draganden -1- 2 000 -1- 2 500 Pris- ochlöneomräkning + . 0-alternaiivetskulle innebära personalminskning och minskad verksamhet. .Medel harberäknats för ytterligare en tjänst som försäkringsråd (+149 000 kr. Med hänvisning tillsammanställningen hemställerjag att regeringen föreslår att till /78 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1976/77:100 Bilaga 8 38 1975/76 Utgift 78770 711 1976/77 Anslag 69475 000 1977/78 Förslag 90092 000 ärcentralförvaltningsmyndighet främsl förärenden som rör den allmänna försäkringen -dvs. sjukförsäkring med föräldraförsäkring och tandvårdsförsäkring,folkpensionering, tilläggspensionering och delpensionsförsäkring - samt förärenden som rör utbetalning av allmänna barnbidrag, studiestöd vidvuxenutbildning och utbildningsbidrag vidarbetsmarkn.adsulbildning. I verketsuppgifter ingår bl. a. alt utöva tillsyn över de allmänna försäkringskassorna,som är lokala organ för den allmänna försäkringen m. m. Utbetalning avförmånerna sker i huvudsak genom verkets försorg. Verket ochförsäkringskassorna ombesörjer även beräkning och utbetalningav ersättning lill värnpliktiga under repetiiionsutbildning. Vidare skallverkei och försäkringskassorna fr. o. m. övertaadministrationen av bidragsförskotten frän kommunerna. Verket bedriver ävenförsäkringsverksamhel enligl lagstiftning om yrkesskadeförsäkring ochkrigsförsäkring för sjömän m. fl. samt handlägger ärenden om ersättning vidkroppsskada under militärtjänstgöring. I verkei handläggs även ärenden angåendedebitering och uppbörd av arbetsgivaravgifter. Verket är första besvärsinstansenligl lagen om allmän försäkring. Verket är vidare redovisningscentral och harett revisionskontor för ett antal statsmyndigheter. utgörs av engeneraldirektör och en överdirektör samt fem särskill förordnade ledamöterjämte tvä personalföreträdare. Verket är organiserat på en administrativavdelning, en tillsynsavdelning, en planeringsavdelning, enyrkesskadeavdelning och en besvärsavdelning. Avdelningama är organiserade påsammanlagt 16 byråer och tre fristående sektioner samt ett revisionskontor.Verkets tekniska byrå med datacentral är placerad i . 1976/77:100Bilaga 8 Sektionschefer och högre personal Handläggande personal Övrig personal + 5 + 70 + 46 + 3 + 41 + 24 därav för resor till andra länder (30 000) Kostnader för drift av datama- skinanläggning m. m. (40 000) m. m. Ersättning frän allmänna pen- Ersättning från de allmänna för- Ersättning från statens personal- pensionsverk för datadrift m. m. och försäkringsrådei som redo- visas på driftbudgetens inkomst- + 17 908 000 + 8782 000 + 950 000 + 340000 (-) (+ 10 000) + 1 381 000 + 1457 000 + 20011000 + 20011 000 + 4 157 000 + 2572 000 (+ 2 196000) (+ 1 510 000) + 44 407 000 + 33162 000 + 12 500 000 + 12 000 000 + 545 000 + 545 000 + 29 812 000 + 20617 000 2 600 000 + 2 600 000 Pris- och löneomräkningm.m. 0-alternaiivetskulle innebära sländigt ökande ärendebalans och att av statsmakterna beslutadereformer inom socialförsäkringen m. m. inte kunde genomföras planenligt. Riksförsäkringsverketlar flera nya arbetsuppgifter är 1977. Fr.o.m. den införs ell nyttersättningssystem för sjukgymnasiisk behandling m. m., träder dennya arbetsskadeförsäkringen i kraft och den 1976/77:100 Bilaga 8 40 Ioktober överförs administrationen av bidragsförskotten från kommunerna tillriksförsäkringsverkel och försäkringskassorna. Vidare har arbetsuppgifternabelräffande utbildningsbidrag och studiepenning visat sig mer arbetskrävandeän som ursprungligen beräknats. Förstärkning behövs därför på verkets bådalillsynsbyräer med tio tjänster för handläggande personal. Påtillsynsavdelningens administrativa sektion behövs ytteriigare fem kvalificeradebiträden. (+ I .) Pä tekniska byrån harpersonalresurserna visat sig vara otillräckliga för att pä etttillfredsställande sätt kunna svara för de ADB-system som är i drift. Härtillkommer nya system som successivi skall sättas i drift i samband med beslutadereformer. installeras ytteriigare en datorenhet. Enligt enutredning som gjort i samråd med statskontoret behövs enväsentlig förstärkning av personalresurserna, varav större delen behövs redanunder innevarande budgetär. Enligt utredningsrapporten behövs 19 tjänster fördriften av den nya daiorenheien, 22 tjänster för genomförande av nya systemunder innevarande budgetär och dessutom 13 tjänster för nya system under1977/78. Härtill kommer 16 tjänster som enligt regleringsbrev /77 fårinrättas utöver budgetanslaget. Sammanlagt krävs medel för ytteriigare 70tjänster vid tekniska byrån, varav en som datasäkerhetschef, en förhandläggning av maskinfrågor, 34 för system- och programmeringsarbete m. m., 30för ökad maskindrift samt fyra för biträdes- och expeditionsvaktsgöromäl. (+ .) Organisationsbyrån behöver förplaneringsuppgifter och rationaliseringsinsatser m.m. förstärkas med trehandläggare (+367 000 kr. Med hänsyn lill viklen avriksförsäkringsverkets informations- och utbildningsfunktioner och sambandeimellan dem bör en särskild informations-och utbildningsbyrä inrättas.Personalförstärkning på den nybildade byrån behövs med sammanlagt 13 Ijänster,nämligenen byråchef åtta handläggare och fyra kvalificerade biträden. (+1 333000 kr.) På kanslibyrån behövs enhandläggare till generaldirektörens och överdirektörens kansli. a.budgetfrågor krävs två handläggare. Vidare behövs i enlighet med krav frånpersonalorganisationerna en personalkonsulent. Tvä tjänster som biträde resp.maskinist kan dras in. (+371 000 kr.) På lagbyrån krävs förstärkning med tvähandläggare för ökade arbets uppgifter på det internalionella området och för utgivning av en författ ningssamling. (+226 000 kr.) Planeringsavdelningens arbetsuppgifter har ökatkraftigt. På utred ningsbyrån behövs ytteriigare tre handläggare,ett kvalificerat biträdeoch ettbi träde. Maiemalisk-slalistiska byrån behöver ytteriigare en handläggare. På av giftsbyrån krävs för ökade arbetsuppgifter i samband med ett flertal reformer inom avgiftsområdet ytteriigare . som medel för tillfällig personal. (+1600 000 kr.) Dennya arbetsskadeförsäkringen som träder i kraft Prop.1976/77:100 Bilaga 8 41 skalli första hand administreras av försäkringskassorna. Äldre skadeläll skall dockallijämi handläggas på riksförsäkringsverkels yrkesskadeavdelning. Till följdav alt antalet anmälningarom yrkessjukdomar ökal kraftigt behövs förstärkningmed två handläggare, tvä kvalificerade biträden och tre biträden. (+ 556 000kr.) Tillströmningen av ärenden päbesvärsavdelningen har ökal i sam band med reformerna inom socialförsiäkringen. Förstärkning behövs med tre handläggare. (+368 000 kr.) På revisionskontoret behövs förrevision av ADB-system medel för tillfällig personal (+ .