prop · G003150 · 1976-12-31 00:00:00 — Prop.1976/77:150 Regeringens proposition medförslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /78, m. (kompletteringsproposition); Regeringenförelägger vad som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll för de åtgärder som framgår av föredragandenas hemställan. Ipropositionen behandlas den ekonomiska politiken mot bakgrund av den samhällsekonomiskautvecklingen. Detförslag till statsbudget för /78 som lades fram i åretsbudgetproposition kompletteras med hänsyn till senare inträffade förändringarrörande såväl inkomst- som utgiftssidan av budgeten. I samband därmed redovisasen förnyad beräkning av budgetutfallet för innevarande budgetår. Denna ger vidhanden att totalbudgetunderskottet skulle minska med 700 milj. kr. iförhållande till beräkningarna i årets budgetproposition. Sålunda förutses nuett underskott om ca . För /78 beräknades ibudgetpropositionen ett underskott om ca . De nyaberäkningarna visar ett underskott av ca . Ipropositionen föreslås att den i budgetpropositionen föreslagna höjningen avdet allmänna barnbidraget skall genomföras . Vidare läggsförslag fram om vissa besparingsåtgärder m. m. rörande statsbudgeten. Isärskilda bilagor redovisas den reviderade finansplanen 1977, det revideradebudgetförslaget 1977/78 samt departementens besparingsförslag m. m. a. en reviderad nationalbudget för och en långtidsbudgetför budgetåren 1977/781981/82. 1 1976/77. Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , Åsling, Söder,, Mundebo, Krönmark, , , , Föredragande:statsråden , , , , , , ,, Propositionmed förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /78, m.m. (kompletteringsproposition) StatsrådetMundebo anför: Regeringen har i årets budgetproposition (prop. 1976/77: 100)förelagt ett förslag till statsbudget för /78. På depunkter där förslaget upptog endast beräknade belopp har regeringens förslagsedermera redovisats i särskilda propositioner. Enligtbestämmelserna i 3 kap. 2 § riksdagsordningen skall regeringen förutomförslaget till statsbudget i budgetpropositionen avge ett särskilt förslagtill slutlig reglering av statsbudgeten för det kommande budgetåret i den s. k.kompletteringspropositionen. Detta förslag bör nu lämnas till . Isamband därmed bör regeringen redovisa sin bedömning av den ekonomiskapolitiken i en reviderad finansplan. Likaså bör en reviderad nationalbudgettillställas . Statsrådenföredrar de delar av förslaget till kompletteringsproposition som faller inomvederbörandes ansvarsområde. Anförandena redovisas i underprotokollen förresp. StatsrådetMundebo hemställer att regeringen i en gemensam proposition förelägger riksdagenvad föredragandena har anfört för de åtgärder som de har hemställt om. 1976/77:150 3 Regeringenansluter sig till föredragandenas överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredragandena har anfört för de åtgärdersom föredragandena har hemställt om. Regeringenförordnar att de anföranden och förslag som har upptagits i underprotokollenskall bifogas propositionen som bilagorna 17. 1976/77:150 Bilaga 1 Anmälantill slutlig reglering av statsbudgeten för /78 såvitt avserreviderad finansplan 1 Den internationella utvecklingen Detär nu konjunkturåterhämtningen började i ochJapan. För flertalet länder i är uppgången ett och ett halvt årgammal. Den internationella produktionstillväxten var mycket snabb i slutet av1975 och början av 1976. Därefter blev konjunkturuppgången avsevärtlångsammare. Tillväxttakten för den privata konsumtionen minskade ochlagerutvecklingen spelade en allt mindre roll. Ökningen av investeringarna varinte tillräckligt stark för att bära upp en hävdad tillväxt under andra hälftenav . Avsaktningen i konjunkturuppgången avspeglades påarbetsmarknaden och arbetslösheten nådde åter den rekordhöga nivån från dentidigare lågkonjunkturen. Inflationen fortsatte dock att bromsas även om denfortfarande var hög i flertalet länder. Denekonomiska politiken i de tongivande industriländerna har under de senaste årenhaft inflationsbekämpningen som främsta mål. tog sig detta uttryck ien omläggning av politiken i restriktiv riktning. Denna tidiga återgång försiktig finans- och penningpolitik torde vara speciellt kännetecknande fördenna konjunkturuppgång. Inom ramen för samarbetet i uttrycktemedlemsländemas regeringar sitt stöd för en gemensamtillväxtstrategi till 1980. Den centrala tanken var, att konjunkturuppgångeninte fick bli så snabb att den blåste nytt liv i inflationen. Den måste dockbli tillräckligt hävdad för att successivt kunna nedbringa arbetslösheten.Inflations- och arbetslöshetsbekämpning skulle således ske parallellt och meden förväntad successiv framgång på båda dessa fronter. Dessutomsyftade strategin till att utjämna de stora skillnaderna mellanmedlemsländerna bl. a. med avseende på bytesbalansutvecklingen. i /17. 1976/77:150 Bilaga1 Reviderad finansplan 2 Sålundaskulle de starkare länderna, dvs. de med god bytesbalanssituation ochförhållandevis låg inflation, upprätthålla en hög tillväxttakt i den inhemskaefterfrågan i syfte att underlätta en exportledd konjunkturuppgång iunderskottsländerna. För att strategin skulle kunna bli framgångsrik ansågs attOECD-ländernas samlade bruttonationalprodukt (BNP) måste öka med igenomsnitt eller något därutöver åren 19761980. Deninternationella konjunkturutvecklingen präglades av sviknaförhoppningar i flera hänseenden. Den avsaktande tillväxttakten ledde tillosäkerhet om vart konjunkturen var på väg vilket försvagade och försenade denförväntade investeringsuppgången. En ofördelaktig kostnadsbild, en högimporttillväxt och en svagare återhämtning än väntat av exporten förvärradesituationen för det stora antal underskottsländer som ser sig nödsakade atthålla tillbaka ökningen av den inhemska efterfrågan för att komma i balansgentemot omvärlden. Ansvaret för den fortsatta expansionen har därmed i höggrad kommit att falla på de länder som har möjlighet att låta den inhemskaefterfrågan stiga förhållandevis starkt, dvs. främst , ochFörbundsrepubliken . har med som måttstock varit mindre framgångsrika i att åstadkomma enbättre fördelning av över- resp. underskott i bytesbalansen och i att få nedarbetslösheten. Däremot har de lyckats bringa ned inflationen något snabWare änväntat. Denbedömning av den internationella konjunkturutvecklingen som gjordes iårets finansplan står sig i allt väsentligt. En liten justering i optimistiskriktning torde dock vara befogad. Konjunkturkurvan ser ut att peka någotkraftigare uppåt . Sedan finansplanen skrevs har regeringarnai . och föreslagit åtgärderför att befästa och förstärka konjunkturuppgången. Åtgärderna torde dock få enbegränsad effekt på utvecklingen . Konjunkturuppgången förväntas blistarkast i och där BNP-tillväxten torde bli . IVästeuropa beräknas uppgången däremot bli åtskilligt svagare. Det beror framförallt på att , och i viss mån även Tabell1 Bruttonationalproduktens utveckling i vissa länder 19741977 Årligprocentuell förändring 1974 1975 1976 1977 -1,8 -1,8 -1,3 -3,2 -1,6 -1,4 Ekonomidepartementet svarar för bedömningarna . 1976/77:150 Bilagal Reviderad finansplan 3 Frankrikebedriver en återhållande politik för att förbättra kostnads-ochbytesbalansläget. Dessutom torde den västtyska produktionstillväxten knappastbli större än , vilket ändå innebär en viss korrigering uppåt jämförtmed bedömningarna i finansplanen. Flertalet av de mindre länderna kommer medall saimolikhet att få en svag tillväxt i den inhemska efterfrågan. a. bli fallet för sådana stora mottagare av svenska exportvaror som Danmarkoch . För OECD-området i sin helhet förutses en produktionsökning 1977med inemot . Lagerförändringarnaberäknas få en relativt liten betydelse för konjunkturförloppet iflertalet stora länder. Den privata konsumtionen och investeringarna väntasfrämst bära upp den ekonomiska expansionen. En avvaktande hållning tillrisktagande och nyinvesteringar har kännetecknat konjunkturuppgången.I , och även i serdet nu emellertid ut att kuima bli en rätt god ökning avindustriinvesteringarna. I flertalet övriga länder torde det lågakapacitetsutnyttjandet och en svag produktionstillväxt inverka negativt påinvesteringsviljan. Inflationen beräknas inte bromsas in i någon störreutsträckning. Den betydande skillnaden mellan olika med avseende påprisutvecldingen väntas kvarstå. Arbetslösheten torde inte kunna nedbringasspeciellt mycket med undantag möjligen för . Inom EG torde4,av arbetskraften vara utan arbete 1977. Denojämna konjunkturutvecklingen har lett till extremtkraftiga fluktuationer i världshandeln och till stora förskjutningar ibytesbalanserna. steg världshandeln och den fortsattakonjunkturuppgången väntas medföra en ökning med 7 a . OECD-ländernasbytesbalansunderskott, som uppgick till ,beräknas bli endast ett par miljarder mindre . Gentemot deicke-oljeproducerande har f. n. ett överskott på irunt tal . Underskottet gentemot OPEC-ländema är däremotmer än . och de oljeimporterande u-ländernahar inga reella möjligheter att på kort sikt eliminera det stora underskott somblivit en följd av de höjda oljepriserna. De måste leva med underskottet enlång tid framöver. Till skillnad från de studier som gjordes för ett par årsedan visar de senaste uppskattningarna från attOPEC-länder-nas överskott kommer att ligga kvar på en hög nivå åtskilliga årframöver. Denojämna fördelningen av över- och underskott mellan inbördes görbördan av oljeunderskottet extra tung för ett stort antal länder. Förentastaterna, och , som svarar för avOECD-ländernas totala produktion, beräknas få ett gemensamt underskott på ca 2miljarder dollar . 1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 4 Förraåret hade de ett överskott på ca . Den utjämning som liggerbakom dessa siffror är välkommen. Dock fortsätter ackumulera överskott. 1977 torde Förbundsrepublikensöverskott uppgå till ca . Underskottsländerna(exkl. ), vilka endast svarar för ca 1/3 av OECD-ländernasproduktion, måste därför bära ett underskott på ca i år.Enligt allmänt omfattande bedömningar fordras en restriktiv politik i dessaländer för att reducera underskotten. Anpassningen kommer i många fall att blibåde svår och långsam. Bland underskottsländerna återfinns de flesta småOECD-länderna som haft stora underskott . Sådana långvarigaunderskott i flera länder i kombination med hög arbetslöshet och svårabranschproblem ökar risken för protektionistiska åtgärder inom handels- ochindustripolitiken. Jämviktsbristeni handelsutbytet kräver en mycket betydande kapitalöverföring tillunderskottsländerna. Det är viktigt att dessa finansieringsbehov kantillgodoses i former som svarar mot bytesbalansunderskottens storlek ochländerfördelning. Det officiella betalningsbalansstödet, huvudsakligen frånInternationella valutafonden (IMF), spelar härvid en ledande roll. Beslut hartidigare fattats att förstärka IMF:s låneresurser genom en allmän ökning avmedlemsinsatserna. För att inte låta det internationella banksystemet få enalltför stor finansieringsbörda övervägs f. n. möjligheterna att ytterligareöka IMF:s andel av kapitalöverföringen genom särskilda upplåningsarrangemangmed ett antal valutastarka länder. kommer denna fråga att behandlasi IMF:s s. k. interimskommitté, i vilken kommer att övertadet nordiska ordförandeskapet efter . Deteuropeiska växelkurssamarbetet, den s. k. valutaormen, som omfattarFörbundsrepubliken , Beneluxländema och de skandinaviska länderna,fungerar väl. Kursmarginalerna mellan deltagarvalutorna justerades i oktober1976 och . Justeringarna har inneburit att D-marken och i mindregrad beneluxvalutorna höjts i förhållande till de skandinaviska valutorna. 2 Konjunkturer och ekonomisk politik 1976 Denekonomiska politiken i vårt land har sedan oljekrisen 1974 och den därpåföljande internationella lågkonjunkturen inriktats på att tillåta en högefterfrågan här hemma för att upprätthålla sysselsättningen som manaccepterade betydande underskott i de utrikes betalningarna. Härom har råttpolitisk enighet. För att denna politik skulle bli lyckosam behövde två viktigaförutsättningar infrias. Den ena var att den internationella konjunkturensloille återhämtas efter den tidrymd som man normalt brukar kunna räkna med,den andra att 1976/77:150 Bilagal Reviderad finansplan 5 vårhöga inhemska efterfrågenivå inte fick leda till en kraftig försämring av vårtkonkurrensläge. Dessa två föriitsättningar har dessvärre inte kommit att bliuppfyllda. Den internationellakonjunkturen som nådde en god expansionstakt i samband med lageruppbyggnadenunder slutet av 1975 och första delen av 1976 tappade fart . De särskilt betydelsefulla tillväxtfaktorerna konsumtion ochinvesteringar, visade sig inte vara tillräckligt starka för att bära upp enfortsatt expansion. Vidare försämrades konkurrensläge kraftigt under1975 och 1976. Att vår export inte baradrabbats av den försvagning av den internationella handeln som lågkonjimkturenutomlands lett till utan också tappat andelar på världsmarknaden är ostridigt.Konjunkturinstitutets fördjupade undersölaungar visar attmarknadsandelsförlusterna endast i begränsad utsträckning kan förklaras av vårexports speciella länder-och varusammansättning. I allt väsentligt liggerförldaringen i den svenska pris- och kostnadsutvecklingen. Förbearbetade varor, som utgör av exporten, ökade exporten tillOECD-länderna i volym räknat med 1976, vilket skall jämföras med enmarknadstillväxt på . Hela exporten ökade något snabbare som följd av enosedvanligt stor fartygsexport just detta år. Närexporten inte kom att uppfylla de förväntningar som hystes ännu sent på våren1976 måste efterfrågan här hemma även fortsättningsvis tillåtas expandera föratt hålla sysselsättningen intakt. Efterfrågeök-ningen kom främst till ståndgenom en växande konsumtion. Den totala konsumtionen, både den privata och denoffentliga, ökade såväl 1975 som 1976. Konsumtionsöloiingen skall sesmot bakgrund av att produktionen i landet under dessa båda år i genomsnittökade med blott . Detta kan jämföras med utvecklingen 19701974, då konsumtionensteg medan produktionen ökade . Påden offentliga sidan steg den kommimala konsumtionen som haft enhög och jämn expansionstakt snabbast, eller . ökade denkommunala sysselsättningen med 40 000 personer. Procentuellvolymförändring från föregående år Bruttonationalproduktenfrån produktionssidan 0,4 1,0 tjänsteproduktion 1,1 2,9 Bruttonationalprodukten från 1976/77:150 Bilaga1 Reviderad finansplan 6 Ävenden statliga sektorn hade en expansiv effekf på samhällsekonomin underfjolåret. Visserligen ökade skatteinkomsterna kraftigt under första halvåretmen detta berodde främst på oförutsett stora fyllnadsinbetalningar av skatt iapril och maj. Av fjolårets reviderade finansplan framgår också att någonreduktion av statsbudgetens saldo inte var planerad . Settöver kan den offentliga sektorn beräknas ha haft en expansiv effektpå ekonomin motsvarande av bruttonationalprodukten. Effekten avlagerstöd och investeringsstimulanser har då inräknats. En åtstramande effektuppnåddes främst genom skärpningen av kreditpolitiken under senare delen avåret. Deprivata hushållen tillfördes kraftiga ökningar av de realt disponiblainkomsterna och 1975. De förbrukades inte fullt ut utan sparades till endel. Inkomstökningarna dämpades 1976. Realt sett torde de ha uppgått tillknappt . Hushållen reducerade sitt sparande för att kunna bibehålla en högkonsumtionsökningstakt. Sparkvoten sjönk från 9,till 8,. Volymmässigtökade den privata konsumtionen därigenom . Neddragningen av sparkvotenkan ses som ett uttryck för att hushållen alltjämt anpassade sigtill en förväntan om fortsatt hög tillväxt i sina reala disponibla inkomster. Investeringsverksamhetenbidrog totalt sett inte till att hålla uppe den ekonomiska aktiviteten ilandet. Investeringsnivån reducerades i själva verket med . Starktbidragande till detta var den fortsatta kraf- -3,3 -0,2 -1,5 -1,6 -0,9 -0,5 -2,0 -0,4 -4,3 0,5' -0,4' -2,7 (-0,8)' (-0,3)' -8,9 -0,2 Förändringi procent av föregående års bruttonationalprodukt. 1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 7 tigaminskningen i bostadsinvesteringarna och i stort sett stagnerade kommunalainvesteringar. En uttalad strävan har varit att aktivera industrinsinvesteringar. Ökningen har uppgått till 1 å i volymräknat. Lageruppbyggnaden inomindustrin blev . större än vad preliminära beräkningar angavså sent som vid utgången av 1976 och uppgick totalt till . Detär uppenbart att en sådan lageruppbyggnad inte kan fortsätta. I och medutgången av 1976 utgår ej heller stöd till fortsatt lagerökning. Däremotbeslutade regeringen att företag som producerat för lagerskulle ges försatt stöd för att slippa avvecklalagren i alltför snabb takt vilket skulle återverka negativt påsysselsättningen. Expansionen av deninhemska efterfrågan har medfört en hög och ökande sysselsättningsnivå ilandet. Den registrerade arbetslösheten har kunnat hållas på en låg nivå, 1,6 %i genomsnitt för året. Detta har uppnåtts dels genom en politik utformad såatt företagen stimulerats att bibehålla arbetsstyrkan i företagen och inteanpassa den till efterfrågenivån, dels genom en expansion av den offentligasysselsättningen. Antalet sysselsatta inom industrin minskade dock med 25 000personer . ökade den offentliga sysselsättningenmed närmare 50 000 personer. Detförsämrade kostnadsläget och den höga aktiviteten i ekonomin i jämförelse medvår omvärld har lett till att inflationstakten legat kvar på ungefär samma nivåsom , eller . Därmed kom vår inflationstakt att ligga strax övergenomsnittet för och avsevärt över inflationstakten i FörbundsrepublikenTyskland och . Mot bakgrund av att deninhemska efterfrågan 1976 blev större än vad som kunde beräknas i januari 1977är det i och för sig inte förvånande att importen också blev större. Somframgår av tabell 3 ökade den i volymtal mot tidigare antagna . Densnabba importökningen har också en annan förklaring. Det svenska näringslivethar förlorat i konkurrenskraft inte bara på utlandsmarknaderna utan även påhemmaplan. Förlusterna har emellertid av förklarliga skäl inte varit likasnabba och omfattande här hemma som på världsmarknaderna. På flera områdenbörjade dock industrins hemma-marknadsandelar vika . Sålunda visargjorda beräkningar att importen av verkstadsprodukter 1975 och 1976 blev mer än10 % högre än vad tidigare samband mellan inhemsk efterfrågan och import skullege anledning förvänta. Större delen av andelsförlustema inträffade . Totaltökade vår produktion i landet (BNP) i volym. Detsamlade resultatet av de utvecklingstendenser som varit rådande kan avläsas påvår bytesbalans (se tab. 4). Underskottet uppgick till 10,5miljarder kr. Enbart varuutbytet gav ett underskott på Prop.1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan Milj.kr., löpande priser 3,8miljarder kr. Tjänstebalansen uppvisade ett underskott på drygt 2,5 miljarderkr. Resterande del av underskottet faller på transfereringarna däru-landsbiståndet och räntekostnader för utlandsupplåningen utgör dominerandeposter. Bytesbalansen har försämrats med . Detkraftigt negativa utfallet för fjolåret kontrasterar skarpt mot de mycketoptimistiska bedömningar som gjordes så sent som i denreviderade finansplanen. ekonomiska bokslut för blev alltsåbetydligt sämre än vad som då förmodades. Utgångsläget för de kommande årensutveckling visade sig vara ännu allvarligare än vad som kunde förutses iinnevarande års finansplan. 3 Den ekonomiska politikens mål och inriktning I1977 års finansplan fastslogs att befinner sig i ett allvarligtekonomiskt läge. Utgångspunkten för bedömningen var den utveckling under 1976som då kunde avläsas. När utfallssiffror nu föreligger understryksden bedömning som gjordes i finansplanen. Konsumtionen ökade snabbare,exportökningen blev lägre, lageruppbyggnaden större och utrikesbalansen sämreän de preliminära kalkylerna utvisade. Utvecklingenunder har ytterligare försämrat läget. Handelsbalansenuppvisade ett sammanlagt underskott på omkring 1,6miljarder kr. Detta motsvarar drygt hälften av det underskott som ifinansplanen förutsades för hela 1977. Flerabranscher befinner sig i akuta svårigheter. Det gäller bl. a. stålindustrin,varven, teko-industrin och den glasindustrin. Regeringen har förelagt förslag om stora ekonomiska satsningar föratt trygga sysselsättningen och för att stärka näringslivets konkurrenskraft pålängre sikt. Sammanlagt uppgår anslagen för sysselsättnings- ochstrukturpolitiska insatser under innevarande och nästa budgetår till ca 15miljarder kr. Det framstår som naturligt att alla solidariskt måste bärakostnaderna för att upprätthålla Prop.1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 9 sysselsättningeni de krisdrabbade föreagen och branscherna. Den sammanlagda kostnaden fördessa åtgäi'der motsvarar ca . per sysselsatt person i . Ävenom några säkra slutsatser inte kan dras om den internationellakonjunkturutvecklingen, tyder likväl allt flera tecken på en mer markeraduppgång inom världsekonomin. Tillväxten i OECD-området väntas uppgåtill 4 å med en klart bättre utveckling mot slutet av andra halvåret.Detta är en något snabbare tillväxt än som bedömdes mest sannolikt ifinansplanen . Den internationellakonjunkturuppgången har snart pågått om än med långsammaretillväxttakt . Den svenska konjunkturen släpar efterden internationella. Industrikonjunkturen kan väntas nå ett bottenläge underförsta . Enligt konjunk-turbarometem ärkapacitetsutnyttjandet i industrin lägre än det varit sedan börjanav då konjunkturbaro-meterdata började insamlas. Industriföretagenbedömer dock nu att orderingången från utlandet kommer att öka något fr. o. m.andra kvartalet 1977. De positiva effekterna härav på produktionen tordeemellertid dröja till slutet av 1977. Den svenskaexportutvecklingen är mycket svag. En väsentlig orsak till detta är det högasvenska kostnadsläget. fortsätter att tappa marknadsandelar iutrikeshandeln. Marknadstillväxten för bearbetade varor inom OECD-området väntasför 1977 uppgå till . exportökning för sådana varor beräknadesföre växelkursjusteringen och med antagandet om en lönekostnadsökning på 10 %ha stannat vid . Under dessa antaganden förutsågs sålunda enmarknadsandelsförlust på . Om inte väsentligt kan öka sin export såatt den växer någorlunda i takt med den internationella marknaden föreliggerrisk att vi genom det höga kostnadsläget inte i full utsträckning kan tillgodogöraoss konjunkturuppgången. Den yttre balansen skulle i ett sådant läge fortsättaatt försämras. Regeringen har sedanoktober 1976 fullföljt en politik syftande till full sysselsättning och därvidsatsat på att upprätthålla tillväxten i den inhemska efterfrågan och att dämpapåfrestningarna för industrin. Som framhölls i finansplanen är det entvingande nödvändighet att i ett senare skede hålla tillbaka den inhemskaefterfrågan för att ge utrymme för produktionstillväxt genom ökad export.Sverige måste redan nu börja anpassa sina ekonomisk-politiska åtgärder till denväntade internationella utvecklingen så att vi är väl rustade att tillgodogöraoss den internationella konjunkturuppgången. Atstramningsåtgärder får erfarenhetsmässigteffekt först efter avsevärd fördröjning. Den åtstramning av privat ochoffentlig konsumtion som regeringen presenterade ärdärför tidsmässigt väl avpassad med hänsyn till den väntade internationellakonjunkturutvecklingen. 1976/77:150 Bilagal Reviderad finansplan lo Trotsatt huvudprognosen innebär en snabbare ekonomisk tillväxt inom OECD-området motslutet av 1977 och kan det finnas skäl att framhålla den osäkerhetsom råder om den internationella konjunkturens fortsatta kurs. En av deväsentligaste osäkerhetsfaktorerna härvidlag är investeringsutvecklingen.Kapacitetsutnyttjandet i OECD-området är alltjämt lågt varför det finns riskatt en allmän och betydande uppgång i investeringarna kan komma att dröja. Motbakgrund av huvudalternativet för prognosen om den ekonomiska utvecklingen ivår omvärld har jag emellertid bedömt det nödvändigt att nu börja en åtstramningav den ekonomiska politiken.