prop · G003151 · 1976-12-31 00:00:00 — Under avtalstidenskall partema i princip vara bundna av den ingångna överenskommelsen.Förvaltningsavialet får alltså inle innehålla någon klausul som gör del möjligtför ena parten all ensidigt säga upp avtalet till upphörande före avialslidensutgång. Däremot bör det inle finnas någol hinder mol villkor som innebär allavlalel upphör vid grova avtalsbrott, faslighelens övergång i annans ägo o. d. Enfastighetsägare som ingår elt förvaltningsavtal med anledning av förvallningsåläggandemåsle räkna med all hyresnämnden kan komma att vägra godkännande av avtalet.Det torde därför vara lämpligt all kontra-henlerna i avlalel intar ellförbehåll om atl avlalel inte gäller om del inte i efterhand godkänns avhyresnämnden. Destandardiserade förvaltningsavtal som f. n. förekommer på fastighetsmarknadenanger på ett i allmänhel myckel detaljerat sätl omfattningen avförvaltningsuppdraget och förvallarens befogenheter. Del är lämpligt all avtalsom ingås till följd av ell förvaltningsåläggande anknyter till dennabranschpraxis. Härigenom får hyresnämnden möjlighet atl bedöma om avtalet harett sådant innehåll att syftet med förvaltningsåläggandet uppnås. Detföreskrivs därför all avlalel noggrant skall ange vad som åligger förvaltaren. Deförvallningsavlal som bmkas f. n. är regelmässigl kombinerade med fullmakt förförvaltaren atl med bindande verkan företräda uppdragsgivaren i deangelägenheter som rör förvaltningen. Motsvarande bör gälla i fråga omförvaltningsavtai som ingås till följd av ett förvallningsåläggande. Prop.1976/77:151 86 En föreskrift om delta har tagits in i första stycket. ingår i en närmare prövning av avtaletsinnehåll, skall nämnden enligl andra slyckel bereda sökanden lillfälle altyttra sig över avtalet. Nämnden bör därför översända en kopia av avtalet tillsökanden med anmodan att inom viss inkomma med eventuella erinringar. Med beaklande av bl. a. sådana synpunkler som sökanden kanha framfört prövar hyresnämnden därefter om avtalet kan godkännas. Häri ingårsom ett första led en prövning från nämndens sida av att den utsedde förvaltarenhar lillräckliga kunskaper och behövlig erfarenhet för uppdraget. Det är viktigtatt prövningen av förvaltarens förutsättningar för uppdraget sker med storomsorg och atl endast den som ha väl dokumenterad erfarenhet avfastighetsförvaltning godtas. Kraven bör i huvudsak vara desamma som vid valav förvaltare i samband med beslut om tvångsförvallning (8 §). Om sökanden ochfastighetsägaren är ense om en förvaltare, bör denne normall accepleras avhyresnämnden om inle särskilda skäl lalar emot detta. Uppstår tvekan omförvallarens kvalifikationer, får utredning förebringas om dennes lämplighetför uppdraget. Nämnden bör i så fall ge fastighetsägaren på sig attordna med detta och avvakta med sill slulliga ställningstagandelill frågan om förvaltningsavialet kan godkännas. Härefter skall nämnden pröva om avlalel ger förvaltarenlillräckliga befogenheler så atl man kan räkna med att en lillfredsslällandeförvallning kan uppnås. De allmänna riktlinjerna för denna prövning har angellsi den allmänna moliveringen (avsnilt 5.3). Normall bör del vara den särskildeförvaltaren som i fortsättningen skall svara för fastighetens skötsel i förhållandetill de boende. Han bör alltså ges en omfattande rätt att förelräda fastighetsägareni frågor som rör fastigheten och dess skötsel. Utformningen av deförvaltningsavtal som f n. förekommer på fastighetsmarknaden kan härvid tjänatill ledning. Dessa innehåller en fackmannamässig beskrivning av de olikafunktioner som kan ingå i en faslighelsförvallning. De visar också vilkaalternativ som har ansetts ändamålsenliga när del gäller den närmarekompelensfördelningen mellan förvaltaren och fastighetsägaren. Som ett exempelkan nämnas del formulär till avtal om faslighelsförvallning som har utarbetatsav Föreningen . Enligt detta kan ettförvaltningsuppdrag innefatta kameral förvaltning, teknisk förvaltning,allmänna åligganden eller samtliga dessa uppdrag, s. k. fullständigförvaltning. De olika beståndsdelarna har enligt avlalsformulä-ret i huvudsakföljande omfattning. Vid kameral förvaltning är förvaltaren bl. a. skyldig allavisera om och uppbära hyror, alt ombesörja påminnelser vid bristandehyresbetalning, att utföra löpande bokföring samt att föranstalta omlagsökning och avhys- Teknisk förvaltning innefallar bl.a. skyldighel förförvaharen all öva 1976/77:151 87 tillsynöver fastigheten som sådan och utföra erfbrderliga besiktningar, i första handför all faslslälla reparalionsbehovet, att övervaka fastighetens tekniskaskötsel (fastighetsskötare eller motsvarande), att föranstalta om och övervakanödvändiga underhållsarbeten, som inte är av större omfattning, samt att dåunderhållsarbeten av större omfallning erfordras underrätta uppdragsgivarendärom, att upprätla och reglera avial som behövs för den tekniska förvaltningensaml all granska och altestera räkningar avseende arbeten och leveranser inomramen för den tekniska förvaltningen. Somexempel på allmänna åligganden kan nämnas förvaltarens skyldig-hel all övalillsyn över förhållandena inom fastigheten med särskild hänsyn till sundhet,ordning och skick, all upprätla avtal om uthyrning och annan upplåtelse avutrymmen inom fastighelen, alt anställa fastigheissköiare. att upprätta och iförekommande fall reglera leverans- och entreprenadav-tal som behövs förfaslighetens drift och renhållning, alt vidmakthålla vissa försäkringar samlatl verkställa skadeanmälan till försäkringsbolag. angivna avtalsformuläret anges också vissa tillkommande förvaltningsuppgiftersom förvaltaren kan åta sig mot särskild ersättning. Hit hör exempelvis atlupprätta bokslut och deklarationshandlingar beträffande faslighelen, attanskaffa eller omplacera lån för fasligheten, atl biträda i sladsplaneärendenoch all planera, leda eller kontrollera förbättringsarbeten och underhållsarbetenav större omfallning. 1avialsformulärel regleras också uppdragsgivarens åligganden. Han är skyldig atttill förvaltaren överiämna samtliga handlingar som erfordras för allförvaltningen skall kunna bedrivas ändamålsenligt. Han skall också tillhandahållaförvaltaren erforderliga penningmedel, om faslighelens avkastning inte ärtillfyllest. Uppdragsgivaren får inle ulan förvallarens hörande själv vidlasådana åtgärder som enligt avlalel eller sedvänja ankommer på förvaltaren. 1samband med beslut om förvallningsåläggande bör nämnden i sina skäl redovisavilka brisler som har ansetts motivera föreläggandet. Fastighetsägaren fårhärigenom viss ledning för alt bedöma vilka krav nämnden kan komma atluppställa för att förvaltningsavialet skall godkännas. Som regel torde ettförvaltningsåläggande innebära krav på att förvaltningen lämnas över i denomfattning som enligl det nämnda avtalsformuläret belecknas somfullständig förvallning. Fastighetsägaren bör i så fall upplysas om detta.Hyresnämnden bör också i övrigt ge fastighetsägaren råd och anvisningar, omdenne är osäker på hur förvaltningen skall ordnas. finner att det inlämnade förvaltningsavtalet har elt sådantinnehåll att förvaltningen överlämnas på ett godtagbart sätt, skall nämndengodkänna avtalet. Härigenom slås fast att fastighetsägaren har uppfylhförvaltningsåläggandet. 1 och med godkännandet upphör nämn-iens befattning medärendet. anser atl del föreligger någon brist i avtalet, har nämnden enligttredje stycket möjlighet att bereda fastighetsägaren lillfälle alt juste- 1976/77:151 88 Denna möjlighel är avsedd atl utnyttjas endasi i fråga om mindrebrister i avtalet. Är bristema mera omfatlande eller kan den föreslagneförvaltaren inte godtas, bör del normala vara alt nämnden dels konslalerar altavlalel inle innebär all förvahningen överlämnas på sätt som kan godkännas avnämnden, dels förordnar att faslighelen skall ställas under tvångsförvallning.Viss möjlighel finns emellertid att i en sådan situation i stället meddela nyttförvallningsåläggande (5 §). 1denna paragraf, som motsvarar 6 § i utredningens förslag, behandlas det fallelatl fastighetsägaren inte nöjaktigt uppfyller förvaltningsåläggandet. Paragrafenbehandlar ivå olika silualioner. Dels kan del inlräffa all faslighelsägarenöver huvud lägel inte hör av sig lill nämnden inom den tid som har beslämtsenligt 3 §. kan bero på all han inte har brytt sig om föreläggandet elleratt han har misslyckats med all skaffa en förvaltare. Den andra situationen ärall fastighetsägaren väl presenterar ett förvaltningsavtal för nämnden men allnämnden inle kan godkänna den föreslagna utformningen av avtalet, antingendärför atl den utsedde förvaharen inle kan godkännas eller därför all avlaleli övrigl inle har getts ell godtagbart innehåll. För båda situationerna gällersom huvudregel atl nämnden skal! besluta om ivångsförvallning. Omsärskilda skäl föreligger, kan nämnden dock meddela nytt förvaltningsåläggandei stället för alt beslula om . Situationen kan exempelvis varaden atl fastighetsägaren presenterar ell i och för sig acceptabelt avtal menall nämnden inte anser sig kunna godta den utsedde förvaltaren. Om det i eltsådant fall är uppenbart att fastighetsägaren är angelägen afl ordnaförhållandena på ell sätl som nämnden kan godta, bör sådana särskilda skälanses föreligga som kan medföra ett nytt förvaltningsåläggande. Om avtaleteljest är behäftat med någon påtaglig brist bör nytt förvaltningsåläggandemeddelas endasi om fastighetsägaren kan presentera något godtagbartalternativ. Iparagrafen, som motsvarar 5 § i utredningens förslag, ges bestämmelser om vadsom händer när fastighelen övergår lill ny ägare. Ettförvaltningsåläggande har kort varaktighet, normalt endast . Någotpreciserat ställningstagande till hur förvaltningen skall ordnas har inteskett genom själva åläggandet. Det saknas därför anledning att låta ettförvaltningsåläggande gälla också mot ny ägare av fastigheten. Istället föreskrivs att ett förvaltningsåläggande förfaller, om fastighetenövergår till ny ägare. Detta innebär att hyresnämnden avskriverärendet från vidare handläggning. Sökanden måste alltså, om han allt- Prop.1976/77:151 89 jämtfinner särskild förvallning nödvändig, komma till nämnden med en ny ansökanriktad mot den nye ägaren. Delligger i såväl den tidigare som den nye fastighetsägarens intresse atthyresnämnden får kännedom om överlålelsen. Man torde därför kunna ulgå frånalt hyresnämnden regelmässigt kommer alt underrättas om ägarbytet genom derasförsorg. Om nämnden inle skulle få kännedom om ägarbytet före tidsfristensutgång, kommer detta som regel att resultera i att nämnden beslular alt slällafastighelen under . Av 19 och 30 §§ följer då atl beslutet omIvångsförvaltning blir gällande mol den nye ägaren. Iförevarande paragraf angiven rättsverkan inträder endasi närägande-rällsövergången är definiliv, dvs. inle så länge förvärvels fullbordaneller bestånd är beroende av villkor eller myndighels lillslånd eller av allförköp inle sker. Nämnden bör kräva utredning om all ägarbyte verkligen harskett, t. ex. genom alt fordra in ålkomslhandling eller bevis om alt förvärvarenhar sökt lagfart. Iparagrafen behandlas bara det fallel all ett förvallningsåläggande allt-jäml ärföremål för nämndens prövning. Vad som vid ägarbyle händer med ett av nämndengodkänt förvaltningsavtal regleras inte i lagen utan blir beroende avinnehållel i förvallningsavialet. Denna fråga kommenteras ytterligare ianslutning lill 7 §. 1denna paragraf föreskrivs skyldighet för förvaltaren att underrätta sökandenom förändringar som inlräffar i förvaltningen sedan hyresnämnden har godkänlförvallningsavialet. Somhar framhållils i den allmänna moliveringen (avsnill 5.3) är ärendet omsärskild förvaltning avslutat för nämndens del i och med godkännandet av delingivna avtalet. Nämnden har alltså ingen lillsyn över förvaltningen och tarinte någon befattning med de olika frågor som kan dyka upp under den tidförvaltningsavialet gäller. Del blir i stället sökanden som i första hand fårbevaka atl avtalet fullföljs. 1 syfte atl underiätia bevakningen föreskrivs iförsta stycket att förvaltaren genast skall göra anmälan lill sökanden, om detinträffar ändringar med avseende på förvaltningen i de delar denna hargodkänls av hyresnämnden. Härigenom får sökanden möjlighet att bedöma om delfinns skäl att la upp förvaltningsfrågan på nytt inför hyresnämnden. Ansersökanden all en förnyad prövning bör äga mm har han atl ge in en ny ansökan omsärskild förvaltning till nämnden. Naturiigtvis kan en sådan ansökan görasäven utan underrättelse från förvaltaren. Genom ansökningen uppkommer ett nyttärende, vari nämnden på vanligt säll har att pröva frågan om särskildförvaltning och formerna för denna. Visar del sig härvid alt faslighelsägarenhar bmtil avtalet av tredska eller i illojalt syfte, bör ansökningen normaltleda lill beslut om tvångsförvallning. Prop.1976/77:151 90 Förvaltaren skall anmäla allt som innebär en förändring iförvaltningen såsom den har godkänts av hyresnämnden. Anmälan skall alltsågöras när parterna kommer överens om alt ändra innehållel i avlalel eller närtill-lämpningen av avtalet ändras eller när fastighetsägaren underlåter attfölja avtalets bestämmelser. Även uppsägning av avtalet på gmnd av avtalsbrott,ägarbyte och liknande ändrade förhållanden skall anmälas. Däremot behöveranmälan inle ske då den särskilda förvaltningen vid avtalstidens utgång upphöri enlighet med den av hyresnämnden granskade avtalstexten. Lagen innehåller inga bestämmelser om på vilket sättförvaltaren skall göra anmälan. Det torde dock vara lämpligt att den sker iskriftlig form. Elt vanligt brev till sökanden under dennes vanliga adresstorde normalt vara tillräckligt. I andra stycket föreskrivs att hyresnämnden i beslut omgodkännande av förvaltningsavialel skall erinra förvaltaren om hansunderrättelseskyldighet. Det finns inget tvångsmedel, varigenom förvaltarensunderrättelseskyldighet kan sanktioneras. Jag hänvisar till vad jag har anförtom denna fråga i den allmänna motiveringen (avsnitt 5.3). 1 denna paragraf, som motsvarar 3 och 8 §§ i utredningensförslag, ges bestämmelser om förordnande av förvaltare i samband med beslut omIvångsförvallning. 1 tvångsförvallningslagen finns moisvarande beslämmelser i2 §. Förvaltare utses av hyresnämnden. Enligl första stycketskall detta ske med att nämnden beslutar om tvångsförvaltning. Somjag har framhållit i den allmänna motiveringen (avsnitt 5. "4) skallnämnden, innan den meddelar beslut om tvångsförvallning, bereda kommunentillfälle atl lämna förslag på förvallare. En beslämmelse härom föreslås i 16 §nämndlagen (avsnill 7.3). 1 första stycket föreskrivs också vad hyresnämnden har attiaktta vid val av förvaltare. Utan särskild föreskrift gäller att bara den somhar förklarat sig villig all åla sig uppdraget kan utses till förvaltare. Det har inte varit möjligt att i lagen närmare preciseravilka krav som bör ställas på en förvallare. Som allmänt kvalifikationsvillkorföreskrivs att förvaltaren skall ha erforderlig erfarenhet avfastighetsförvaltning. I detta ligger att han skall besitta sådana kunskaper omfastighetsförvaltning att just den aktuella förvaltningen kan skötas på ettfullt godtagbart sätt. Som exempel på företag och sammanslutningar vilka normaltär lämpliga som förvaltare kan nämnas allmännyttiga och kooperativabostadsföretag, fastighetsägareorganisationer och större fastighetsförvahningsföretag.Även andra som yrkesmässigt bedriver förvaltningsverksamhet liksom ad- Prop.1976/77:151 91 vokaler och kommunala förtroendemän och tjänstemän mederfarenhet av fastighetsförvaltning bör normalt kunna godtas. Däremot börkommunal nämnd inte komma i fråga för uppdrag som förvaltare, framför allt medhänsyn lill de möjligheter till överklagande av nämndens beslut som föreligger. Enligl andra stycket kan hyresnämnden entledigaförvaltaren och lillsäi-ta ny förvaltare, när förhållandena föranleder det. Ellexempel på en sådan situation är all förvaltningen inte sköts på elllillfredsslällande sätt. Detsamma gäller om förvaltaren själv begär att få blibefriad från uppdraget. I denna paragraf, som motsvarar 3 § förslå slyckelivångsförvaltningslagen, anges förvaltarens allmänna åligganden. Hithörandefrågor har behandlats i den allmänna moliveringen (avsnill 5.4). Förvaltaren skall svara för en lillfredsslällande skötselav fastigheten. Häri ligger atl han skall se till all den löpande förvaltningenfungerar. I ell vanligt hyreshus skall han alliså se lill att värme, ochelström tillförs faslighelen, all irappslädning och sändning sker, atlsedvanliga underhållsarbeten utförs osv. Förvaltaren skall vidare verka för all de ölägenheter somhar föranlett förvaltningsbeslutel undanröjs och att fastigheten genomgår sådanförbättring och modernisering som är förenlig med en ändamålsenlig faslighelsförvallning.Della innebär alt förvaltaren med utgångspunkt i de ekonomiska och andra värderingarsom gäller för fastighetsförvaltning i allmänhel har alt pröva omgenomförandel av en viss åtgärd framslår som rimlig. Därvid måste faktorersåsom god sed i hyresförhållanden och fastighetens skick särskilt beaktas. Som framgår av den allmänna motiveringen (avsnitt 5.4)behöver de åtgärder som förvaltaren skall verka för inte nödvändigtvisberäknas ge en avkastning som kommer alt täcka kapitalkostnaderna. Däremotskall förvaltaren enligt en särskild regel vara verksam för atl skäligavkastning erhålls. Vid prövningen av om fömtsättningar föreligger för meraomfattande och kostnadskrävande uppmstningsålgärder bör en beräkning avintäkts-och kostnadsposterna ske genom en sådan förräntningskalkyl som åsyftasi 5 § bosladssaneringslagen. Enligt denna bestämmelse får fastighetsägarenåläggas att utföra de åtgärder som behövs för att bostadslägenhet inomfastigheten skall uppnå lägsta godtagbara standard under fömtsälining atlfastigheten med hänsyn till kostnadema för åtgärdema kan beräknas ge skäligtekonomiskt utbyte. Innebörden av detta krav är att avkastningen efteruppmstningen vid en kalkylmässig beräkning måste antas kunna förräntakostnadema för åtgärderna (jfr prop. 1973: 22 s. 77, 127 och 144). I de falldet vid tvångsförvallning blir fråga om att utföra en uppmstning till 1976/77:151 92 lägstagodtagbara standard bör del normall krävas att åtgärden medför skäligtekonomiskt utbyte i bostadssaneringslagens här angivna mening. Enligtdenna paragraf, som molsvarar 3 § tredje slyckel tvångsförvallningslagen, geshyresnämnden möjlighel att meddela föreskrifter för förvaltningen. Normalllorde del inle behövas några särskilda föreskrifter, utan förvaltningen fårskötas självständigt av förvaltaren i enlighet med de beslämmelser som harangells i lagförslaget. Särskilda föreskrifter kan bli behövliga exempelvis närfasfighelsägaren har gått i konkurs och en viss samordning måsle ske iförhållande till konkursförvallningen (se prop. 1970:133 s. 64 och 110). 1denna paragraf, som delvis molsvarar 4-6 §§ tvångsförvallningslagen, anges denhuvudsakliga omfatlningen av förvallarens befogenheter. Jag hänvisar lill vadjag har anfört i den allmänna motiveringen (avsnitt 5.4). Bestämmelsernai första stycket innebär alt förvaltaren har en allmän räll alt i frågor somrör faslighelen förelräda fastighetsägaren samt tala och svara i dennes ställe.De medför i princip att fastighetsägaren mister alla befogenheler beiräffandefastigheten och att dessa i ställd läggs hos förvaltaren. Enliglullrycklig föreskrift hyror och andra löpande inläkler avfasligheten. Fastighetsägaren saknar alltså befogenhet att mottahyresbetalning. Att hyresgästerna inte med befriande verkan kan betala hyralill annan än förvaltaren framgår av 20 §. Lageninnehåller inte några uttryckliga föreskrifter om förvaltarens slällning i måloch ärenden som rör faslighelen. Del praktiska behovet av sådana föreskrifterär enligl min mening inle så stort all del motiverar en lagreglering. Någonändring i förhållande lill gällande rätt är inle heller åsyftad (se prop.1970:130 s. 73 och 103). Huvudprincipen är alltså liksom tidigare attfaslighelsägaren är part i mål rörande fastigheten med förvaltaren som behörigställföreträdare. Fastighetsägarensaknar processbehörighel i samma utsträckning som han lill följd av beslulel omivångsförvallning inle civilrättsligt kan förfoga över del som processen rörsig om (se 11 kap. I § andra slyckel ). Observeras böremellertid atl faslighelsägaren i vissa avseenden har kvar sin förfoganderättäven när fastigheten har stäUts under tvångsförvaltning. Som exempel kannämnas all fastighetsägaren i och för sig har rätt atl sälja fastigheten. 1sådana silualioner har fastighetsägaren också kvar sin processbehörighelbeträffande fastigheten. Frånsetlsådana begränsningar som hänger samman med förvaltarens befogenhet atl förvaltafastighelen berör tvångsförvaltningen inte fastig- 1976/77:151 93 helsägarensbehörighet att föra talan i rättegång. Beträffande frågan om fastighetsägarensprocessbehörighel i skatterätlsliga mål m.m. hänvisar jag till vad jag haranfört i den allmänna motiveringen i samband med behandlingen av frågan omförvaltarens redovisning (avsnilt 5.4. Iandra slycket anges de inskränkningar som föreligger i förvaltarens rätt attförfoga över fastigheten. Först anges i enlighet med vad som f n. gäller enligt4 § andra slyckel tvångsförvallningslagen alt förvaltaren inle får överiålaeller på annat sätt förfoga över faslighelen så all den hell eller delvis frånhändsägaren. innebär bl.a. all förvaharen vid civilprocess eller fasiighelsbildningsförrälininginle är behörig all företa åtgärder som inkräktar på själva ägarförhållandet. Beslämmelsenhindrar dock inte förvaltaren atl vidta åigärder som indirekl medför all äganderällenmbbas. Han kan alliså söka förmå kommunen alt ansöka om inlösen av fastighelen enliglde bestämmelser som föreslås i 28 §. Vidare kan en vägran all med hyresmedel belalalån leda lill exekutiva åtgärder beiräffande fasligheten. 1andra slycket anges vidare all förvaharen inle har befogenhel alt på faslighelsägarensvägnar ingå borgen eller växelförbindelse. Denna förfo-ganderätlsinskränkninggäller f n. vid Ivångsförvallning enligl uttalanden i lagens förarbeten (prop.1970:133 s. 121). Detföreskrivs också att förvaltaren är förhindrad att utan hyresnämndenstillstånd låla inteckna faslighelen. Enligl 22 kap. 2 § jordabalken skallansökan om inteckning göras skriftligen av fastighetens ägare. När beslut om Ivångsförvallninghar meddelals, upphör emellertid i princip fastighetsägarens rätt alt intecknafaslighelen (jfr dock 12 § i lagförslaget). Förvalla-ren ulövar denna befogenheli ägarens slälle. Om förvaltaren vill låta inteckna egendomen, måste hanemellertid först inhämta lillslånd av hyresnämnden. Om lillslånd lämnas, bör lillståndetbifogas ansökan om inteckning som lämnas in lill inskrivningsmyndigheten.Saknas tillstånd, skall inteckningsansökan normall förklaras vilande (se 22 kap.4 § punkt 4 jordabalken). Förvaharenkan alltså vidta åtskilliga inskrivningsåtgärder beiräffande faslighelen utantillstånd av hyresnämnden, l.ex. söka lagfart då fastighetens ägare harförsummat det eller låla döda inteckning. Avgörande för vilka åtgärderförvaltaren på egen hand kan vidta i inskrivningsärenden är om åtgärden innebärall faslighelens inleckningsbelastning ökas eller inte. krävs också för att förvaltaren skall få ta upp lån motsäkerhet i form av panträtt i fastigheten. Vidfastighetskredit används regelmässigt skriftligt fordringsbevis (s.k.omslagsrevers). Också pantsättningen har som regel skriftUg form. Pantförskrivningentecknas i allmänhet direkt på själva fordringsbeviset. Kravet på hyresnämndenstillstånd fill fastighetslån innebär att förvaltaren inte utan sådant tillståndfår underteckna en omslagsrevers eller en pantför-skrivningsklausul påfastighetsägarens vägnar. Lånav pengar kan emellertid också ske heh formlöst. Det finns inte hel- Prop.1976/77:151 94 ler något hinder mot all upplåta panträtt i fast egendomtill förmån för fordran som endasi är muntlig. Panlsätlningen kan varaantingen muntlig eller skriftlig.