prop · G00367 · 1976-12-31 00:00:00 — Styrelsens minoritet har emellertid förordatantingen benämningen eller benämningen i . Rektor för och föreståndaren för SVA har biträtt det senare förslaget. Som motiv anförs bl.a. att det inte kan vara helt självklart för allmänheten att veterinärmedicinen hör heri:ima under begreppet lantbruk, att svenska universitet är uppkallade efter de orter till vilka de är förlagda saml att skillnaden meUan jordbruk och lant bruk är oklar. Styrelsen har övervägt om också SVA borde ingå ihögskoleenheten men har funnit att övervägande skäl talar emot detta; Förutomforskning har SVA speciella uppgifter av sérvicekaraktär' söm kräver högberedskap och som är starkl inslmktionsbundnä. Detta gäller bl. a. deundersökningar som görs på uppdrag av myndigheter och enskUda samt SVA:sproduktion av sera, vacciner och andra bakteriologiska preparat. Däremot börSVA samverka med högskoleenheten inom utbildning och forskning. a. kommerSVA och högskoleenheten att ha vissa institutioner gemensamma. Forskarna vidSVA bör i viss omfattning också kunna medverka i undervisningen. Dennasamverkan bör emellertid kunna säkerställas genom att SVA sorterar underhögskoleenhetens styrelse och slyrelsens beredningsorgan, främstplaneringsberedningen. En sådan mer fristående slällning för SVA får intehindra omplacering av personal mellan SVA och högskoleenheten, exempelvis vidrisk för friställning. Vid SVA bör också i fortsättningen finnas enföreståndare som under styrelsen leder anstaltens verksamhet. 3.2.2Ledningen av högskoleenheten ,, . Den konstruktion av rektorsämbetena som finnsvid jordbrakets högskolor är all betrakta som ett provisorium. En organisationmed flera rektorsämbeten, men med en central förvaltning och en förvaltningschef,är inte rationell enligt styrelsens mening. Vidare väcker den nuvarandeordningen, som innebär att en av högskolerektorerna tillika är ordförande i detgemensamma rektorsämbetet, principiella betänkligheler. En och samma personbör inte företräda såväl som en av högskolorna. Vidandra högskoleenheter av motsvarande storlek dellar rektor inle ifakulteternas eller molsvarande organs arbete. Särskilt vid lantbrakshögskolanoch skogshögskolan finns 1976f77: 67 12 dessutomen omfatlande programbunden forskning, som bör ledas och samordnas av resp.högskolas rektor. Ett rektorsämbete har bl. a. till uppgift alt varaverkställande organ och bör därför sammanträda relativt ofta. Det nuvarandegemensamma rektorsämbetet är enligt styrelsens uppfattning i detla avseende tungrott. Styrelsen föreslår att ett rektorsämbete föruniversitetet, bestående av rektor och förvaltningschef,inrättas. Som ställföreträdare för rektor bör finnas en prorektor. föreslås ankomma de uppgifter som normalt åvilar ettrektorsämbete vid en högskoleenhet. Genom att högskoleenheten föreslås sorteradirekt under får emellertid rektorsämbetet dessutom enrad uppgifter rörande samordning, kontaktverksamhet samt långsiktig ochövergripande planering som inom högskoleorganisationen under UtbUdningsdepartementetåvilar organ som ligger utanför högskoleenheterna. Genom slyrelsenssammansättning, där rektor är den ende företrädaren för verksamhelen, fårrektor vidare ställning som styrelsens verkställande ledamot. Med hänsyn tUl den omfattande verksamheten inomhögskoleenheten, särskilt programbunden sådan, anser styrelsen att det utöveruniversi-telsrektom bör finnas en rektor vid varje högskola. Denne bör bl. a.vara ordförande i kollegienämnd, lärarkollegium och tjänsleförslagsnämnd. Detbör vidare finnas en prorektor vid varje högskola. 3.2.3Gemensamma organ Pl aneringsberedning Vid jordbrukets högskolor och SVA finns sedan den 1januari 1975 en kollegieberedning. Den är under styrelsen ett policyskapandeorgan med uppgift att bl. a. samordna anslagsframställningar och resursfördelningsärenden.Den moisvarar de planeringsberedningar som kommer att inrättas centralt vidUHÄ. Styrelsen föreslår därför att den skall benämnas planeringsberedning menbehåUa sina nuvarande uppgifter. I den nuvarande kollegieberedningen finns intenågra företrädare för näringsliv och studerande. Styrelsen för universitetetfår dock i motsats lill styrelserna för övriga högskoleenheter en starkdominans av företrädare från näringsliv och allmänna intressen. Det bör vidareuppmärksammas att det för beredning av forsknings- och försöksprogram inomresp. högskola finns särskUda organ med omfattande näringslivsrepresentation.Med hänvisning till detta anser styrelsen att sådana företrädare inle behöveringå i planeringsberedningen. Beredningen bör dock i förhållande till nuvarandekollegieberednmg utökas med rektorn för , som också bör varaberedningens ordförande, och med en representant för de studerande. 1976/77: 67 13 Utbildningsberedningeri vid jordbrukets högskolorsaknar direkt motsvarighet inom det övriga högskoleområdet. Beredningen, somockså den är ett styrelsens beredningsorgan, motsvaras inom den föreslagnahögskoleorganisationen för ansvarsområde närmast avplaneringsberedningarna som dock även har uppgifter avseende forskningen.Utbildningsberedningen har vidare uppgifter som närmast motsvarar de uppgiftersom de tidigare föreslagna utbildningsnämnderna inom resp. region skulle kommaatt få. Eftersom styrelsens förslag innebär att de nyalinjenämnderna får representanter för yrkeslivet och därmed yrkeslivetsinfiytande över utbildningen vid jordbmkets högskolor ökas, är det enligtstyrelsens mening rimligt att något begränsa antalet företrädare förnäringsliv och samhällsorgan i utbildningsberedningén om man vill bibehålla enberedning omfatlande 21 ledamöter. Styrelsen föreslår därför attulbUdnings-beredningen får följande sammansättning, nämligen rektor,en lärare- och en studeranderepresentant från varje linjenämnd samt åttarepresentanter för näringsliv och samhällsorgan.. Rektor bör vara ordförande iutbildningsberedningen. Beredningen bör behålla sina nuvarande uppgifler. Vid jordbrukets högskolor finns ett förhållandevisstort antal ämnesområden. Inom vart och ett av dessa är dockforskarutbildningen oftast relativt begränsad och det har varit svårt attanordna undervisning i den omfattning som avses i forskarutbUdningen. Därförbör möjligheter till samverkan på detta område särskilt beaktas inom denföreslagna högskoleenheten. Inom UtbUdningsdepartementets ansvarsområdeföreslås alt forskar-ulbildningsärendena skall åvUa fakultetsnämndema. Förlantbmksuniversitetet skulle det emellertid, med hänsyn till svårigheten attordna föreskriven forskamtbUdning inom varje ämnesområde samt behovet avtvärvetenskapliga kurser, vara en fördel om ansvaret för forskarutbildningenåvilade en gemensam nämnd. Forskaratbildningen skulle då kunna samordnas överhögskolegränsema inom härliggande ämnesområden. Styrelsen föreslår att enforskarutbildningsnämnd, gemensam för , inrättas medrepresentanter för lärare öch forskarstuderande. rektor börvara ordförande. 3.2.4Organ på högskolenivå Linjenämnder Styrelsen föreslår att linjenämnder inrättas förföljande Utbildningslinjer, nämligen agronom- och hortonondinjerna,jägmästarlinjen, land-ta 1976/77.1 saml Nr 67 1976/77: 67 14 skapsarkilektlinjen,lantmästar- och Irädgårdsteknikerlinjerna, skogs-mästarlinjen samtveterinärlinjen. Detta innebär samma ansvarsområden som för de nuvarandeutbildningsnämnderna med ett undantag, nämligen utbildningsnämnden föragronom-, hortonom- och landskapsarki-tektutbUdningarna. Dess ansvarsområdedelas upp på två linjenämnder. Enligt styrelsens uppfattning torde det inte finnasnågon principiell skillnad mellan linjenämnderna vid lantbmksuniversitetet ochvid högskoleenheterna inom UtbUdningsdepartementets ansvarsområde. Det ärdärför rimligt att linjenämnderna får samma uppgifter och blir sammansatta ihuvudsak enligt samma principer som vid övriga högskoleenheter. Ordförandenbör således utses av styrelsen. Antalet ledamöter kan emellertid behöva varieraberoende på nämndens ansvarsområde. Riktpunkten 1/3 av vardera gruppen lärare,sluderande och företrädare för yrkeslivet (inkluderande företrädare för såvälarbetstagare som arbetsgivare eller för annan högskoleutbUdning) bör i stortsett följas. Därutöver föreslås en representant för teknisk och administrativpersonal. Planerings-och ledningsorgan för forskning och försöksverksamhet För programbunden forskning (försöksverksamhet)finns särskilda organ vid jordbrukels högskolor. Vid lantbrakshögskolan finnsett försökskollegium och vid skogshögskolan en forskningsnämnd. Styrelsen utgår från att motsvarande bestämmelsersom förordats för fakultets- och sektionskollegierna inomutbildningsdepartementets ansvarsområde skall gälla för de enskildahögskolornas lärarkollegier. Vad gäller fakultetsnämndema framhåller styrelsenbeträffande motsvarande organ inom följande. Den planerings- och ledningsorganisation som finnsvid för programbunden forskning (försöksverksamhet)föreslås vara oförändrad. Huvuddelen av forskningen vid skogshögskolan ärprogrambunden. Programbunden forskning bedrivs vid samtliga institutioner inomhögskolan. Som ledningsorgan för skogshögskolans programbundna forskningföreslås den nuvarande forskningsnämnden fungera. Denna bör bestå av högskolansrektor, sex företrädare för näringsliv och samhällsorgan, sex för denprogrambundna forskningen samt en för de anställda vid högskolan.Forskningsnämnden skall leda och samordna den programbundna forskningen samt iövrigt handlägga de ärenden som berör verksamheten. Forskningen vid skogshögskolan är indelad i ettbegränsat antal program (f. n. fem). Som ledningsorgan för varje programföreslås en programkommitté, bestående av fyrafem forskare frånskogshögskolan samt lika många representanter för näringsliv och samhällsorganraed 1976/77: 67 15 intressenmom det aktuella programmet. Programkommittéerna skall under forskningsnämndenleda och saraordna den programbundna forskningen inom resp. program. Från har gjorts framställning omen kraftig ökning av försöksverksamheten. Framställningen är baserad på eninventering av härför lämpade forskningsprojekt. Styrelsen föreslår att dennaverksamhet i fortsättningen skaU benämnas programbunden forskning. Dess syftebör vara att ge veterinärmedicinsk vägledning för husdjursnäringens ochangränsande verksamheters ändamålsenliga bedrivande. Som ledningsorgan för den programbundna forskningenvid föreslår styrelsen att en forskningsnämnd inrättas. Denprogrambundna forskningen är än så länge av begränsad omfattning och bör byggasut successivt. Det är därför inte aktuellt att inrätta underorgan tillforskningsnämnden på samma sätt som vid lantbmks-och skogshögskoloma. En brednäringslivsanknylning i forskningsnämnden är emellertid både önskvärd ochnödvändig, liksom representation för lantbrakshögskolan och vid föreslås bestå av högskolans rektor,sju företrädare för näringsliv och samhällsorgan, sex för den programbundnaforskningen och en för de anställda. På samma sätt som velerinärhögskolansförsöksverksamhet föreslås få ändrad benämning till programbimden forskningkunde försöksverksamheten vid lantbrakshögskolan ändra benämning. Styrelsenhar emellertid avstått från delta med hänsyn till att begreppet försöksverksamhetför lantbrakshögskolans del är väl inarbetat och har en historisk bakgrund. Inom lärarkollegierna vid jordbrukets högskolor harhittiUs handlagts ett relativt stort antal ärenden av gemensam karaktär förresp. I anslutning till pågående högskolereform kommer kollegiernasställning emellertid alt ändras och de får dessutom ett större antal ledamöter.Vid finns vidare två kollegier, lärarkollegiet ochförsökskollegiet, vUka kräver ett samordnande organ. Inom ansvarsområde kommerstörsta delen av fakultetemas uppgifter i fråga om ledning av forskning ochforskarutbildning att överföras till fakultets/sektionsnämnder. Styrelsenanser det emellertid vara väsentligt att det skapas ett organ som kan samordnaall verksamhet inom resp. högskola. Styrelsen föreslår därför alt en kollegienämnd, iprincip molsvarande fakultetsnämndema inom utbildningsdepartementetsansvarsområde, inrättas vid varje högskola. Dock avses kollegienämnderna fåsärskilda 1976/77: 67 uppgifter,främst belräffande planering av den programbundna forskningen ochförsöksverksamheten samt samordning av högskolans samlade verksamhet. Kollegienämnderna bör få i uppgift alt bereda bl.a., anslagsäskanden, anslagsfördelningsfrågor och prövning av ämnesinnehåll ivissa ledigblivna högre tjänster. Vidare bör de medverka i utarbetandet avförslag till forsknings- och försöksprogram vid resp. högskola samt föreslå deåtgärder i fråga om forskningen och försöksverksamheten inom högskolan som definner påkallade. Kollegienämnderna bör vara sammansatta avrepresentanter för lärarkollegiet, de anställda och de sluderande samt vidlantbrukshögskolan även för försökskollegiet. Representanterna förlärarkollegiet bör vid skogshögskolan och ulgöra fler änhalva antalet ledamöter. Vid lanlbrukshögskolan bör representanter förlärarkollegiet och försökskollegiet tillsammans utgöra en majoritet.Högskolornas rektorer föreslås vara ordförande i resp. nämnd. Även vid SVA kan en motsvarande nämnd övervägas. Idenna skulle i tillämpliga delar handläggas liknande uppgifter som ihögskolornas kollegienämnder. I borde ingå föreståndaren som ordförande,avdelnings- och sektionscheferna (motsvarande) samt förelrädare för berördapersonalorganisationer. Med hänsyn till vad lagen (1976: 580) om medbestämmandei arbetsUvet kan komma att betyda för beslutsfunktionerna vid ämbetsverkföreslår styrelsen emellertid all förhandlingar med anledning av denna lagavvaktas innan slullig slällning las beträffande en sådan nämnd vid SVA. Inom ansvarsområdeföreslås att den ordning med institutionsstyrelser som försöksvis tillämpatsde skall permanentas och utvidgas till att gälla i principsamlliga institutioner. Enligt normalmodellen beslutar institutionsstyrelsen isamtiiga ärenden utom sådana som rör förslag om tillsättning av tjänst ellerantagning av studerande tUl forskarutbUdning. I dessa frågor beslutar prefektenoch de ordinarie lärama eller de lärare som tjänstgör som handledare iforskarutbildning. Vid vissa institutioner tillämpas emellertid en ordningenligt vUken institutionsstyrelsen beslutar även i dessa frågor. Styrelsen föreslår all det bör ankomma påhögskoleenhetens styrelse att, efter förslag av berörda grupper inominstitution, avgöra vilka beslut institutionsstyrelsen bör fatta. Härvid kanstyrelsen pröva om avsteg skall behöva göras från den besluiskompeiens ochsammansättning som normalt gäller för institutionsstyrelser. Styrelsen bör ocksåavgöra hur verksamheten skall ledas vid övriga arbetsenheter och inrättningarsom finns vid högskoleenheten. 1976/77: 67 17 3.2.6 Ordningför att avge förslag till rektor Vid läroanstalterna för högskoleutbildning utsesrektor f. n. antingen genom lokala val eller av regeringen, i vissa fall efterlokall förslag. Vid jordbrukets högskolor har rektor utsetts av regeringen påförslag av styrelsen, som i ärendet hört berörda koUegier. Kollegiernas förslagtill rektor har framtagits genom val. Styrelsen föreslår att rektor för universitetetutses av regeringen efter förslag av en särskild valförsamling bestående avrepresentanter för lärare samt vissa tjänstemän inom försöksverksamheten, förde anställda och för de studerande i proportionen 2:2:1. Styrelsen skalldärvid yttra sig över valförsamlingens förslag. Inom utbildningsdepartementetsansvarsområde ingår dessa grupper i proportionen 1:1:1. Med hänsyn tillforskningens relativt sett slora omfattning vid lantbraksuni-versitelel kan detemellertid anses motiverat att representationen för de studerande minskas.Ledamöterna från resp. högskola föreslås bli utsedda i proportion tUl dennasandel av lärare samt vissa tiänstemän inom försöksverksamheten, av anställdaoch av inskrivna sluderande. Vid bör lärarkollegiet ochförsökskollegiet gemensamt utse representanter för lärare samt vissa tjänstemäninom försöksverksamheten varvid försökskollegiet med hänsyn tilllärarkoUegiets föreslagna sammansättning utökas med behöriga innehavare av ochlångtidsvikarier på inom försöksverksamheten förekommande tiänster, för vilkakrävs doktorsexamen eller motsvarande kompelens. Styrelsen föreslår vidare att rektor för resp.högskola utses av regeringen efter förslag från en särskild valförsamling somutses på molsvarande sätt som vid val av rektor. och resp. högskola bör utses av styrelsen efter förslag avsamma församlingar som föreslår rektorer. Styrelsen anser det inte erforderligt all styrelsenför skall vara antagningsmyndighet för agronom-,hortonom-, jäg-mäslar-, landskapsarkitekt- och veterinärlinjerna. Den finnerdet mest ändamålsenligt alt UHÄ beslutar i dessa frågor, eftersom bestämmelsernaom urval kommer att vara de samma för ett stort antal utbildningslinjer, bl.a. dessa. Enligt styrelsen bör emellertid elt samråd på central nivå ske i denformen alt liksom andra centrala myndigheter blirrepresenterat i antagningsnämnden vid UHÄ. Styrelsen föratsätter emellertid alldet även i fortsättningen skall bli möjligt för styrelsen alt anta studerandetill enstaka kurser (special-studerande), samt att för vissa av dessa ge enfullständig examen. För övriga utbildningslinjer och kurser vid universitetetföreslås atl styrelsen för blir antagningsmyndighet ochfår möjlighet att inrätta antagningsnämnder. 1976/77: 67 18 Styrelsenavser att återkomma i denna fråga vid senare tillfälle. 3.2.9 Statensskogsmästarskola och velerinärinrättningen i 1 pågående reformering av högskoleutbildningenintegreras inom ansvarsområde samtliga mindreläroanstalter i de högskoleenheter som föreslås bildade. Styrelsen föreslår altstatens skogsmästarskola och velerinärinrättningen (djursjukhuset) i inordnasi skogshögskolan resp. i samband med att jordbruketshögskolor sammanförs till en högskoleenhet. För skogsmästarskolan kan härigenom en ökadforskningsanknytning av utbildningen uppnås. Skolans produktionstekniskainriktning bör dock bibehållas. En del av de administrativa uppgiftema böröverföras lill den centrala förvaltningen. Skogsmästarskolan föreslås ingå iskogshögskolan som en institution benämnd skogsmästarskolan. Vid skogsmästarskolanbör, liksom vid övriga högskoleinstitutioner, finnas en styrelse. Veterinärinrättningen i har i alla sinaaktiviteter nära anknytning till . Enligt styrelsen börveterinärinrällningen inordnas i som en särskild arbetsenhetbenämnd djursjukhuset i . 3.2.10Inrättande av lokala organ I nedanstående tablå redovisas nuvarande antalanställda och studerande vid jordbrukets högskolor och SVA på olika ortersedan nu beslutad omlokalisering genomförts. 3600 2 470* Lokala organ finns redan i , ,och Röbäcksdalen men med relativt skilda sammansättningar ochuppgifter. Dessa lokala organ beslutar i eller bereder i huvudsak frågor somrör samordningen av verksamheten på orten. 'Inom grund- och forskarutbildning. 'Propedeutisk kurs för agr.stud. ' Styrelsen föreslår i anslagsframställning /78 en ökning av antalet antagna studerande på veterinär- ochhorlonomlinjerna. Styrelsen förordar vidare en total ökning av antalet antagnastuderande i storleksordningen 145180,vilket kan beräknas öka antalet närvarande sluderande till ca 3 000. 1976/77: 67 19 Enligt styrelsens mening bör fortiöpande prövasvilka ytterligare uppgifter som kan delegeras till lokala organ. a. börbemanningsplanering, personalplanering, omplacering inom institution, förslagtill anslällning av personal och övriga uppgifter som har samband med ledningenav arbetet på orten skötas lokalt. Arbetsuppgifterna för de lokala organen stämmer välöverens med de uppgifter som föreslås gälla för förvaltningsnämnder inom utbUdningsdepartementetsansvarsområde. Styrelsen föreslår därför alt dessa organ benämns lokalaförvaltningsnämnder. Styrelsen anser dock att de lokalaförvaltningsnämnderna inle behöver ges identiska uppgifter och identisksammansättning. Hänsyn bör tas till lokala behov och önskemål.Förvaltningsnämnderna bör i princip sammansättas av företrädare för deverksamheter som finns på orten samt för de anställda och de studerande påorten. 3.2.11Tidpunkt för genomförande av förslag Enligl styrelsen bör de nu föreslagna åtgärdernagenomföras som inom ansvarsområde,dvs. 4.1Huvudmannaskap och styrelsens funktion Flertalet remissinstanser tUlstyrker eller lämnarutan erinran styrelsens förslag i fråga om huvudmannaskap och slyrelsensfunktion. UHÄ konstaterar därvid alt riksdagsbeslut angåendehögskolereformen slår fast att jordbrukets högskolor är en del av den samladehögskolan. Högskolan skall så långt möjligt omfattas av vissa enhetligaprinciper för bl. a. den institutionella organisationen. Det ligger i sakensnatur att dessa principer inte helt kan tUlämpas för jordbrukets högskolor.Det är emellertid enligt UHÄ:s mening viktigt att endast sådana undanlag görssom verkligen betingas av forsknings- och försöksverksamheten och de krav denställer. Det är vidare viktigt att undantagen inte utformas så, att de siridermot intentionema i högskolereformen eller försvårar en helhetssyn över denuvarande departementsgränserna på högskolan. Enligt domänverket, och Skogsindustriernas samarbeisutskott är det en föratsättning förden önskade utvecklingen av den skogliga forskningen att jordbrakels högskoloräven i fortsättningen sorterar under jordbruksdepartemeniet. SAF har i tidigareyttranden över den högre utbildningens institutionella organisation förordatatt man bör sträva mot alt all utbildning i det allmänna utbildningssystemetförs till ett och samma ämbetsverks an- 1976/77: 67 20 svarsområde.TCO har i högskolefrågan konsekvent hävdat att all högskoleutbildning börinordnas under, gemensam ledning såväl på verks-nivå som lokalt. Argumenten föratt jordbrakets högskolor skall ha en särställning är, enligt TCO:suppfattning, inle övertygande. Målet bör fortfarande vara att jordbraketshögskolor skall ingå i en enhetiig högskola. Åtgärder som vidtas bör därförsyfta till att underlätta en framtida integrering med högskoleorganisationeninom utbUdningsdepartementets ansvarsområde. vikten av altjordbrukets högskolor och SVA sorterar under , bl. a. medhänsyn till den omfattande forskning och försöksverksamhet som bedrivs inomhögskoloma och anstalten och den starka anknytning denna har till övrigtutvecklingsarbete i de berörda näringarna. Förbundet påpekar också atthögskolorna och anstalten har en omfattande annan verksamhet som mer ellermindre är av uppdragskaraklär. Denna är nära knuten till forskningen,försöksverksamheten och undervisningen och bedrivs i ett intimt samarbete medandra statUga myndigheter under , lantbruketsföreningsrörelse samt andra organisationer och företag som är verksamma inomberörda näringar. SFS föreslår att studeranderepresentationen istyrelsen utökas från en till tre ledamöter. Flertalet remissinslanser lämnar styrelsens förslagangående samverkan med högskoleorganisationen inom utbildningsdepartementetsområde utan erinran. framhåller att man sedan många århaft ett fruktbart samarbete, huvudsakligen av informell karaktär påinstitutionsnivå med jordbrukets högskolor. En mera systematiserad samverkanmellan och jordbrukets högskolor bör övervägas för att undersökamöjligheten att nå ökad effekt beträffande samordningen av viss grundutbildningoch en bättre samverkan när det gäller utnyttjandet av tyngre apparatur. fömtsätter altplaneringsorganen för utbildning och forskning får möjlighet till ettinformellt samarbete med motsvarande organ inom högskoleorganisationen . att ett avsteg frånprincipen om atl föra samman all ulbildning i en organisation förutsätter ochkräver väl utvecklade samverkansformer. TCO anser att kontakterna med den regionalaorganisationen är nödvändiga och att dessa bör vara formaliserade. Åtminstoneregionstyrelsen i bör få likartade uppgifter i förhållandetill jordbrukels högskolor som tUl den inom regionen. SFSinstämmer däremot i styrelsens konstaterande att ett inordnande av jordbraketshögskolor i den regionala organisationen skulle medföra stora problem. 1976/77: 67 21