prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Det är angeläget att svensk industri när lagerstödet utiöper den 31 december1976 inte tvingas att snabbt reaUsera dessa överlager. En viss lagernedskärningunder 1977 är nödvändig om man skall undvika att lagren är för stora när mankommit fram tiU nästa lågkonjunktur. är det angeläget att förhindraatt företagen tUlgodoser den efterfrågan de möter genom att enbart sälja frånlager vUket negativt påverkar produktion och sysselsättning. För attmöjliggöra en lugn avveckling av överlagren har regeringen därför beslutat attett bidrag på utgår på utgående överlager per dock högst på100 % av ingående överlager per . Företag som reduceraröverlagret med erhåller inget bidrag. Överlagren definieras som denbidragsberättigade lageröknmg som skett från början av den första period förvilken statsbidrag enligt tidigare bestämmelser utgått tUl ochsom aUtjämt faims kvar . Bidraget utgår endast underförutsättning att företagen upprätthåUer oförändrad sysselsättning. Genom dennaåtgärd beräknas nedgången i lagerinvesteringarna kunna begränsas Uksom äveneffekten på sysselsättningen. Även om lagerstooken kan bibehållas oförändrad1977 kommer omsvängtungen i lagerinvesteringarna att betyda en nedgång iefterfrågan med av BNP. Den höga outnyttjade kapaciteten i svensk industrioch det pressade vinstläget har medfört en väsentlig neddragning av industrinsinvesteringsplaner. På basis av investeringsenkäten skuUe industriinvesteringarnaenligt sjunka 1977. För att återställa balansen ivåra utrikesbetalningar måste emeUertid en ökning av kapaciteten inomexporterande och importkonkurrerande näringar komma till stånd. Enligt långtidsutredning borde industrinsinvesteringar öka med i genomsnitt 5 å per är 19751980. Utvecklingen 19751977 kommer inte i närheten av den ökningstakten. Mot denna bakgrund är detmotiverat att de nuvarande investeringsstimulerande åtgärder i form avsärskilt investeringsavdrag, investeringsbidrag, samt 1976/77:100 Bilaga 1 Finansplanen 22 frisläpp av investeringsfonder för konjunkturutjämniiig som tidigare förlängts t.o. m. utsträcks till att gälla . Kredit-åtstramningen syftade till att öka näringslivetsupplåning utomlands och begränsa konsumtionskreditcrna och även i viss månkrediterna till kommunerna. Så långt möjligt har avsikten varit att inte låtakredit-åtstramningen drabba utlåningen till industriella investeringsprojekt.Riksbanken har anmodat bankerna att se tUl att kreditåtstramningen inte drabbarde små företagen. Om man till det förväntade bytesbalansunderskottetlägger vad som fordrats för amorteringar på tidigare upptagna långfristiga lånuppkommer ett behov av lång utländsk upplåning på . Även om, som jag tidigare berört, staten kommer att ta på sig enväsentiig del av upplåningen måste näringslivet ändå svara för en betydandeutländsk upplåning nästa är. Detta kräver en fortsatt stram kreditpolitik. Inomramen för denna är det angeläget att i möjligaste mån prioritera denkonkurrensutsatta sektorns finansieringsbehov samt att tillräckligakrcditiesurser ställs till förfogande för energibesparande investeringar. Demindre och medelstora företagens kreditbehov måste i första hand tUlgodoses påden svenska marknaden. Chefen för industridepartementet kommer senare denna dagatt föreslå att medelstilldelningen till hantverks- och industrilånefondenökas från 50 till 90 milj. kr. och att ramen för statliga kreditgarantier ökasfrån 150 till 200 milj. kr. I syfte att förbättra exportindustrinskonkurrensmöjligheter ökas i budgetförslaget aktiekapitalet i med 200 milj. kr., varav staten och affärsbankerna svarar förhälften vardera. Investeringsbanken, som genom samarbete medföretagareföreningarna ökat sin kreditgivning till mindre och medelstoraföretag, erhåller en större kreditgivningskapacitet genom att den medgesupplåna åtta gånger egen-kapitalet mot nuvarande fem. För att begränsa kieditgivningcn till hushällen vidbilköp har regeringen godkänt en mellan kommerskoilegium ochMotorbranschens träffad överenskommelse innebärande att kredittidenvid avbetalningsköp av bilar förkortas från 24 , dvs. till vadsom gällde före oljekrisen. har förordningen om vissabetalningsvillkor vid yrkesmässig försäljning av bilar ändrats iöverensstämmelse härmed. De nya reglerna trädde i kraft fr. o. m. . Den svaga konjunkturen 1976 har inte satt någraspår i arbetslöshetstalen. Arbetslösheten uppgick, enligt arbetskraftsundersökningarna, i 1976/77:100 Bilaga 1 Finansplanen 23 november1976 till av arbetskraften eller 62 000 personer. Andelen arbetslösaungdomar är emellertid ungefär 2 1/2 gånger så stor som för arbetskraften idess helhet. För att möta den höga arbetslösheten hos ungdomen förlängde regeringeni oktober de särskilda åtgärderna för att stimulera till ökad anställning avungdomar. En framgångsrik arbetsmarknadspolitik betyder atttalen för den registrerade arbetslösheten inte längre ger tillräckliginformation om det faktiska arbetsmarknadsläget. Det finns därför anledning attockså noga följa utvecklingen .iv antalet personer som sysselsätts i olikaformer av arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Antalet personer inomarbetsmark-nadsutbUdning, beredskapsarbete, skyddad och halvskyddad verksamhetm. m. har stigit med 26 000 personer under loppet av 1976 till ca 125 000personer. Detta motsvarar av den totala arbetskraften. Sammanlagt hadevid slutet av 1976 av antalet personer i arbetskraften inte fått arbete iden öppna arbetsmarknaden. Detta är klart högre än motsvarande tal ,men lägre än lågkonjunkturåren 1972 och 1973. Jag vill understryka detsjälvklara värdet av att personer som inte kan få arbete på den öppna marknadenbereds en meningsfull sysselsättning. För att ge en mer fullständig bild avarbetsmarknadsläget måste man också beakta antalet personer somförtidspensioneras av arbetsmarknadspolitiska skäl. Totalt uppgår antaletpersoner som förtidspensioneras tUl ca 300 000 personer av vilka hälften är iåldern och ca 50 000 i åldern 6566. Ökningen i antaletförtidspensionerade har den senaste femårsperioden varit myckel hög och uppgåtttill ca 20 000 personer 19701975. Genom lagändringar har detblivit lättare för äldre att få förtidspension även på enbartarbetsmarknadsmässiga grunder om personen i fråga utförsäkrats från sinarbetslöshetskassa. Antalet sådana fall har uppgått till 2 0003 000 personerper år . En närmare analys av förtidspensioneringensregionala fördelning visar att den varit mest omfattande i län med svagsysselsättningsutveckling. Förtidspensioneringen synes till en del ha kommittUl användning i stället för arbetsmarknadspoUtiska åtgärder. Det är enangelägen uppgift att genom en regionalt balanserad sysselsättningsutvecklingskapa bättre sysselsättningsmöjligheter för den äldre arbetskraften. Även om arbetslöshetstalen alltjämt är låga finnsindikationer på att sysselsättningsläget kan komma att försämras inomnäringslivet. Antalet personer som varslats om fristäUning har ökat markantunder och ligger över nivån . Efterfrågan på arbetskraft kommer att förbli svagfrän näringslivels sida under större delen av 1977. Produktionen kan öka inom åtskUligaindustribranscher utan motsvarande expansion av sysselsättningen genom Prop.1976/77:100 Bilaga 1 Finansplanen 24 attarbetskraften har hållits kvar i företagen och sysselsatts tned under-håUs- ochreparationsarbete, utbildning ra. m. Industrm väntas minska antalet anställdamed 20 00030 000 personer, dvs. lika mycket som . Som motvikt tilldessa minskningar väntas en fortsatt expansion av den offentliga, framför alltden kommunala, sysselsättningen. Ökningen beräknas här bli av storleksordningen35 000 personer. Totalt torde därför sysselsättningen räknat i antal personeröka något til] 1977. Kvinnorna har svarat för den alldeles övervägandedelen av tillskottet av arbetskraft . Efter den exceptioneUt kraftigaökningen av arbetskraftsutbudet , då sammanlagt 120 000kvinnor kom ut på arbetsmarknaden, har utvecklingen kommit in i en lugnareutveckhngstakt. har antagits att antalet kvinnor i arbetskraftenkommer att öka lika mycket som 1976. kan man räkna med att. dettotala arbetskraftsutbudet reduceras något genom att förvärvsfrekvenserna förmän i de högre åldrarna sjunker bl. a. som följd av pensionsreformerna. Dentotala utbudsökningen av arbetskraft kan därför väntas bli mjndre änunder 1976. Även om ökningen i antalet sysselsatta i offentligverksamhet väntas balansera nedgången i den konkurrensutsatta seklorn kommerdet att ställas stora krav på arbetsmarknadspolitiken , De uppkommande svårigheterna på arbetsmarknadenkommer att mötas med kraft. Regeringen kommer att föra en poUtik för fortsatthög sysselsättning och ämnar vidta de åtgärder som detta kräver med utnyttjandeav hela den uppsättning instrument som kommit tUl användning under de senasteåren. Jag vUl ocksä i detta sammanhang hänvisa till regeringens beslut att gestöd tUI en lageraweckling som står i samklang med sysselsättningsmålet.Anslagen för olika former av utbildningsbidrag som utgår tUl företag somanställer ungdomar eller permitteringshotad personal höjs vidare från 1 juli1977. Den särskUda satsningen på praktik- och beredskapsarbeten för ungdomarinom kommunala och statliga myndigheter kommer att fortsätta tills vidareunder . Arbetsförmedlingarnas resurser, kommer att ytterligareförstärkas. Avsaktningen i konjunkturuppgången 1976 komsärskilt olägligt för företagen i de stmktursvaga branscherna. Förhoppningarnaatt genom uthållighet klara verksamheten med bibehållen personalstyrka framtill en förväntad uppgång av efterfrågan kuiide ej upprätthållas. Under höstenhar därför de uppdämda problemen inom utsatta företag och branschermognat fram och under intryck av,den opåräknat svaga konjunkturutvecklingendelvis förvärrats. Prop.1976/77:100 Bilagal Finansplanen 25 Den svenska stålindustrin är i ett pressat läge.För det statliga har situationen blivit akut. a.för att avvärja likvidation ar en omfattande finansieU rekonstraktion nödvändig.För slag om ett kapitaltUlskott på 1 800 milj. kr. har förelagts rUcsdagen. Avdetta belopp används ca 500 milj. kr. tUI avskrivning av lån från staten, 600milj. Därigenom förbättras det finansiellanettot med ca 100 mUj. Resterande belopp används till förlusttäckrdng 1976och 1977 på sammanlagt ca 700 milj. kr. Utöver de 1 800 milj, kr. fömtsättsStatsföretag tillskjuta 400 milj. kr. för att klara nödvändigaersättningsinvesteringar. Regeringen bedriver f. n. ett intensivtutredningsarbete rörande stålindustrins stmkturproblem.Handelsstålsutredningen kommer att framlägga sitt betänkande i början av 1977.Beträffande specialstålsindustrin har tillkaUats en särskildutredningsman som likaledes kommer att redovisa resultatet av sitt arbete ibörjan av 1977. Relevanta underlag för förslag till torde sålunda blitillgängliga . Läget för storvarven karakteriseras f. n. av attefterfrågan praktiskt taget saknas. Inget av storvarven har beläggning fÖr helaår 1978 utan måste börja att producera på lager och/eUer inskränkadriften. I ekonomiskt avseende är läget särskUt besvärligt förGöta-verks-koncemen (inbegripet varv), där staten numera innehar aktiemajoriteten.Förlusterna per uppgick, inbegripet valutaförluster, tUl inemot600 milj. kr. Härutöver torde komma kostnader för avvecklingen av Eriksbergsvarv, för förlustbringande kontrakt samt för ev. ytterligare valutaförluster. Bland de branschpolitiska åtgärdema i övrigt kanbl.a. nämnas att proposition avseende den glasindustrin kommer attföreläggas och att utredning påbörjats avgummivamindustrins omställningsproblem. En viktig fömtsättnmg för industripolitikensutformning är att fastställa orsakema till de kriser som drabbar svenskindustri. Ett skäl är naturligtvis det svaga efterfrågeläget. En annan orsak ärkonsekvenser av en mera långsiktig överskottskapacitet i världen (varven,sjöfarten). Ett tredje skäl är långsiktiga förändringar i de internationellakonkurrens-fömtsättningarna. Det föreligger en stor spridning i företagens ochproduktionsställenas lönsamhet. När kostnadema Ökar så pass mycket snabbare änproduktiviteten som får även de lönsamma företagen medeffektiv produktionsteknik en kraftigt försämrad lönsamhet. Företag,anläggningar och produkter på marginalen, som i utgångsläget låg nära gränsenför lönsamhet drabbas av stora förluster eller slås ut. Sortimentet avexportvaror och importkonkurrerande produktionen blir smalare. 3 Riksdagen1976177.1 saml Nr 100. Prop.1976/77:100 Bilaga 1 Finansplanen 26 Man kan inte bortse från riskerna att alltföromfattande kapitalsubventioner leder till en för stark satsning påkapitalintensiv produktion. Det är därför viktigt att det regionalaindustristödet inriktas på en sänkning av lönekostnaderna. Beslutet oni enregional differentiering av arbetsgivaravgifterna är ett led i en sådan politik.Man måste också vid utformningen av industripolitiska stödåtgärder beakta desnedvridande effekter som kan uppkomma i konkurrens mellan inhemska företag. De industripolitiska stödåtgärderna kan långsiktigtmotiveras när det föreligger samhällsekonomiska fördelar exempelvis i fråga omregional utveckling eller främjandet av den mindre företagsamheten. Det kangälla tryggandet av sysselsättningen på orter som är nästan helt beroende aven enda industri och där betydande investeringar gjorts i samhällskapital;detta är t. ex. huvudorsaken till det statliga stödet tiU tekoindustrin iNorrland. Ett annaf skäl kan vara vidmakthållandet av en nödvändigminimikapacitet av inhemsk produktion inom vissa branscher t. ex. skoindustrin. måste man beakta de internationellakomplikationer som en ökande stödpolitik kan innebära; Det föreligger engenomgående tendens till ökat statligt stöd till industrier i olika länder.Verkningarna av denna utveckling kan i viss mån bli desamma som av enprotektionistisk handelspolitik. Vid utformningen av industripolitiken måstehänsyn också tas till frihandelspolitiska målsättning. Kostnadema för forsknings- och utvecklingsarbete,vilket är en mycket löneintensiv verksamhet, har stigit mycket starkt i Sverige.Detta är aUvarligt eftersom en förutsättning för att kunna försvara en högsvensk allmän kostnadsnivå är att industrin har förmåga att snabbt utvecklanya produkter, nya marknader och nya produktionsmetoder. Även inom branschersom bmkat betraktas som enhetliga kan snabbt nya möjhgheter yppas. inom olika'branscher är stor. Det är naturligtvis en angelägenuppgift för industripolitiken att söka befordra all slags förnyelse.Forsknings- och utvecklingsarbetet bör därför stödjas. Detta sker bl. a. genomskattelättnader och bidrag från styrelsen för teknisk utveckling. ' Gmnden för framgångsrika företag har i allmänhetlagts tUl baka, ofta för ; Detta är ett väsentiigt skäl varför det är viktigt att satsa på nyföretagande och att ge de mindre och me delstora företagen med deras större flexibilitet och mottaglighet för inno vationer goda möjligheter att Ifeiva vidare som självständiga företag. Det är ur dessa som 80- öch 90-talens nya stora konkurrenskraftiga företag skaU växa fram. . . Nyetableringenav företagharutvécklats svagt'. ' Delvis fär dettabetraktas som' en följd av dét -aUmänna näringspolitiska klimat som varitrådandb och som inte i:tUl-räckUg grad stimuleratnya initiativ och nya satsningar. 1976/77:100 Bilaga1 Finansplanen 27 utformningsamt en omfattande ständigt växande uppgiftsskyldighet har bidragit härtill.Problemen med företagens skattebelastning och finansieringsmöjligheter måste iförsta hand lösas. Detta måste ske på sådant sätt att företagen kan utvecklasoch leva vidare som självständiga företag; de skall inte behöva av skatte-eller finansiella skäl uppgå i större enheter för att kunna överleva. Alt befordra den industriella utvecklingen kräveråtgärder över hela det ekonomisk-politiska fältet. Det är betydelsefullt attinformationen om företagandets villkor förbättras och allmän förståelse skapasdå det gäller företagsamhetens vikt för välstånd och sysselsättning. Den tekniskautbildningen behöver förstärkas och det tekniska utvecklingsarbetet stödjas.Tidsperspektiven när det gäller näringspolitiken är emellertid betydligt längreän i fråga om stabiliseringspolitiken. Den totala energiförbrukningen har ökati långsammare . takt än vad som förutsattes i det energipolitiska beslutet 1975men ök-. ningstakten särskilt vad gäller elenergi har under de senasie årenvarit oroande hög. Mot bakgrund av denna utveckling framstår det som enangelägen uppgift för regeringen att initiera och påskynda energibesparandeåtgärder. Även om energibesparande åtgärder drar storakostnader får man inte glömma den höga ekonomiska avkastning som sådanamvesteringar kan ge även bortsett från övriga skäl som kan anföras förenergibesparingar. Risken finns dock att man vid val av tekniska lösningar inte utnyttjar tiUräckligt energisnåla lösningar. De kan bero på bristande.fi-nansieringsfömtsättningar, från samhällsekonomisksynpunkt allt för höga kalkylräntor, förväntningar om framtida lågaenergipriser eller osäkerhet kring tekniska lösningar. Därför finns det urprincipiell synvinkel anledning ati använda sig av både subventioner oclienergiskatter för att ge den prioritet åt energihushållningen som ingår iregeringens program. Betydande investeringar i energiekpnomiskainstaUationer i det befintliga byggnadsbeståndet har iiiitierats genombeviljade, lån och: bidrag. /77 har sammanlagt ca 1300milj. , anvisats tUl stöd för energibesparande åtgärder ibyggnadsbeståndet. , Stora potentiella möjligheter tUl energibesparingar isamband med upp- , värmning m.m, finns även framgent. Regeringen avser attåterkomma : med förslag om ökat stadigt stöd till energibesparande åtgärder förbyggnader i en särskild proposition . Fr. o. m. den 1 juli 1977träder dessutom nya skärpta energibestämmelser i svensk byggnorm i kraft,vilket kommer att innebära betydligt större energir effektivitet vidnybyggnader . Prop.1976/77:100 Bilagal Finansplanen 28 Stora möjligheter att spara energi föreUgger ocksåinom industrin och övriga näringslivet. har sammantaget 245 milj. kr.anvisats till stöd för energisparåtgärder i näringslivets byggnader,industriella processer samt tUl prototyper och demonstrationsanläggningar. Regeringenavser att utarbeta ett långsiktigt program för effektivare energianvändningbl. a. inom industrin. I avvaktan på en sådan översyn föreslås en kraftigtökad anslagsram /78.1 stor utsträckning avses dessa medel inriktasmot massa- och pappersindustrin samt jäm- och stålverken, där en mycket storbesparingspotential torde finnas. Detta kräver dock ett utbyte av äldrekapitalutmstning mot hy. En satsning på ersättningsinvesteringar inom dessasektorer kan ge betydande spar-effekter. Regeringen föreslår därför attanslagsramen höjs från 80 milj. kr. /77 till 170 milj. /78. Den tidigare uppdelningen mellan energistöd tUI byggnaderresp. industriella processer föreslås upphöra. Härvid slopas de begränsningarbeträffande maximalt bidragsbelopp och företagsstorlek som tidigare gällt förbyggnadsinvesteringar. Regeringen avser också att framlägga förslag om höj daenergiskatter. Möjligheterna att ge företagen dispens från energiskatt kommerinte att utnyttjas i samma utsträckning som . 4Försörjningsbalans 'öch bytesbalans 1977 Avsaktningeni den internationeUa konjunkturen kommer starkt att prägla UtveckUngen i vårtland . Visserligen fömtses "tillväxten i gåsnabbare än , men sammantaget för helåret1977 väntas världshandeln och totalproduktionen öka långsammare än under 1976.Den svenska exporten kommer under dessa omständigheter att öka i betydligtlångsammare takt än vad som kunde fömtses så sent som . Bytesbalansenförsämras ytterligare och väntas uppvisa ett underskott på drygt 11 miljarderkr. Exkluderas lager kommer den inhemska efterfrågan att öka med ca 3 %från 1976 tiU 1977. De stora lager som med hjälp av statligt stod byggts uppkommer emeUertid att verka dämpande på produktionstillväxten . TUlväxten i ekonomin 1977 väntas sammantaget ökamed mot 1976. Detta om bruttonationalprodukten mäts från användningssidan.Mätt från produktionssidan blir tiUväxten något högre; ök-nmgen 1977 harberäknats tiU . Enmera detaljerad genomgång av den ekonomiska utveckUngen 1977 presenteras i denpreliminära nationalbudgeten (bilaga 1). Jag vill emellertid här redovisanågra huvuddrag i den förutsedda utvecklingen. Detotala fasta investeringarna väntas öka med ca 3-1/1977 efter Prop.1976/77:100 Bilagal Finansplanen 29 attha minskat både 1975 och 1976. De vUctigaste faktorerna bakom detta omslag ärdels att bostadsbyggandets nedgång nu bromsats upp, delsatt de kommunala investermgarna väntas öka kraftigt. Antalet påbörjadelägenheter är nu nere i en nivå som inte räcker till för att tUlgodose denlångsiktiga efterfrågan. Detta har medfört att antalet outhyrda lägenheterminskat . En övergång till ett ökat bostadsbyggande hämmasdock fortfarande av ett betydande antal outhyrda lägenheter framför allt istorstäderna. Bristen på byggnadsarbetare kan lokalt också verka återhållandepå bostadsbyggandet . Igångsättningen av lägenheter 1977 beräknas bliknappt 60 000, eller ungefär lika många som påbörjades . Ökningen i de kommunala investeringama hänger istor utsträckning samman med de Ökade insatserna på barnomsorgsområdet, särskiUut-byggnaden av barnstugor och fritidshem. En föratsättning för den storainvesteringsuppgång som väntas är den betydande förbättring av kommunernasfinansiella läge som fömtses 1977. Sammantaget väntas ökningen i de kommunalainvesteringarna uppgå till . De statliga myndigheternas ochaffärsverkens investe ringar väntas däremot ligga kvar på ungefär samma nivåsom 1976. Även för näringslivet väntas investeringarna öka1977. Mot bakgrund av den förlängning av stödet till maskininvesteringar ochfortsatta frisläpp av investeringsfonder som jag förordat i det föregående,beräknas en investeringsökning på vara möjlig .. -1,7 StatUga myndigheter och affärsverk -9,0 -0,3 (-1,1)' (-1,4) -2,9 ' Lagerinvesteringarnas förändring i procent avföregående års bruttonationalprodukt. 1976/77:100 Bilagal Finansplanen 30 Industriinvesteringarnahar därvid bedörats kunna öka över 1976 ars nivå. Som jag tidigare redovisat förutses i är enbetydande omsvängning ske av lagerinvesteringarna. Lageromslaget 1977 skulle,inräknat effekten av det förlängda lagerstödet, ändå innebära att bortfallet iefterfrågan blir av bruttonationalprodukten. Den offentliga konsuiiitionen beräknas öka med ca 31/. Merparten av ökningen faller på kommunerna, men även i den statUga sektornväntas konsumtionsutgifterna öka . Den expansivasyssel-sättningsutveckUng som kommunerna visat väntasfortsätta i ungefär samma takt . Med utgångspunkt i den starka tillväxten för dereala disponibla inkomsterna har räknat med en fortsattökning för den privata konsumtionen. Jag har tidigare redovisat de förslag regeringenavser att framlägga för att begränsa ökningen av den privata konsumtionen tiUca 2 1/meUan 1976 och 1977. Konsumentpriserna väntas öka i klart långsammaretakt än . Under loppet av 1977 väntas ökningen uppgå tillca , om utvecklingen av lönerna sker enhgt det lägsta altemativ som jag tidigareredovisat. Den direkta effekten av höjda internationella priser bUr i årförhållandevis liten och merparten av konsumentprisstegringarna förklarassåledes av ökningar för olika inhemska kostnadskomponenter. Exporten väntas öka med ca 7 1/mot 7 %1976. Fränräknas en väntad stark nedgång av fartygsexporten blir exportuppgången 1977 förövriga varor ett par procentenheter snabbare. Som jag tidi gare berört har avsaktningen i den internationella konjunkturutveck- Bytesbalans 19751977 Milj. kr. Exportav varor Import av varor Handelsbalans Korrigering av handelsstatistikenSjöfartsnetto Resevaluta Övriga tjänster, netto Transfereringar, nettoKorrigeringspost Bytesbalans -6 760 -8 670 -11350 ' Bedömningen av utrikeshandelns utveckling har gjorts utifrån handelssiffrorna för de första tio månaderna.Det stora underskottet för november antyder att underskottet kan kommaatt visa sig bli större än enligt denna prognos. Prop.1976/77:100 Bilaga 1 Finansplanen 31