prop · G003107 · 1976-12-31 00:00:00 — Jagberäknar de experimentbeiingade byggnadskosinaderna lill 22 milj. kr. För ändamålet bör fr. o. m. /78 ett särskiltinvesteringsanslag, benämnt Lån till experimenibyggande m. m. föras upp underFonden för låneunderstöd. För långivningen bör för vart och ett av budgetåren1978/79 och 1979/80 preliminärt fasisiällas en ram om 20 milj. kr. Tillgångenpå forskare och övrig personal inom energiforskningsområdel utgör enbegränsning då del gäller alt få i gäng denna verksamhet. Betydande personalbesparingsamt snabbhet och exakthet i registrering av fysiska data i byggnaden kanerhållas via uppbyggda mätcentraler. Endast en sådan anläggning finns i drifti landet. För alt experimenibyggnadsverksamheten skall ha föruisäuning aUsnabbi uppnå en avsevärd volym bedömer jag det som nödvändigt att ytteriigaretvå mätcentraler byggs upp . De ytteriigare medel som behövs för nya mätcentralersaml för en undersökning av byggnadsbeståndet beräknar jag lill 5 milj. kr. Jagförordar därför att för /78 - utöver vad som har föreslagits i prop.1976/77:100 - anvisas ett anslag av ytteriigare 5 milj. kr. till anslaget B 8.Byggnadsforskning. Det ankommer på regeringen alt utfärda närmare bestämmelserför disposition av medlen. Detär nödvändigt alt rådets kansli förstärks för all effektivt handha de ökadeuppgifterna. Beräknade kostnader ingår i de angivna beloppen. Del ankommer påregeringen all besluta om de administrativa kostnadernas sloriek m. m. 1976/77:107 49 Sammanlagetskulle del av mig beräknade medelsbehovel för angivna ändamål uppgå till ettbelopp av storieksordningen 35 milj. kr. för /78. Somen allmän bakgrund till vad jag i del följande kommer alt förorda beträfTandeinformation och utbildning i energifrågor vill jag i korthet redovisaföljande. Specialiseradinformation om möjligheterna all spara energi ligger på de organ som inom olikaområden i sin verksamhet har reguljära kontakter med energianvändarna. Delankommer sålunda på olika statliga verk och myndigheter att svara för informationoch annan form av kunskapsförmedling i energifrågor inom sina respektiveansvarsområden. I konsekvens härmed har jag beräknat medel för information om energisparstödetoch för information i anslutning till den pågående prototyp- och demonstrationsverksamheteninom ramen för del anslag jag förordat i det föregående till Vissa energibesparandeåtgärder inom bostadsbeståndet m. m. (I 1974:05) har till uppgift att bedriva en samordnad informationsverksamhetinriktad på att bl.a. underbygga strävanden efter effektivitet och sparsamhet iall slags energianvändning. I detta ingår att samordna och stödjamyndigheternas informationsinsatser på energispar-området, att vid behovplanera och genomföra sparkampanjer saml att följa och informera om sparandetsutveckling. Som exempel pä kommitténs verksamhet kan nämnas utarbetande avinformation riktad till speciella grupper, t. ex. bilförare,jordbrukare,fastighetsägare, politiker, fastighetsförvaltare och skolelever. Närdel gäller utbildningsinsatser vill jag erinra om all del åligger enheten förföretagsutveckling (SIFU) vid statens industriverk all samla in och bearbetakunskaper och erfarenheter i tekniska, administrativa, kommersiella ochekonomiska frågor av betydelse för utvecklingen inom näringslivet. SIFU skalläven genom kursverksamhet, rådgivande verksamhet, information eller på annatsätt främja utbildning av företagare och anställda inom näringslivet.Verksamheten finansieras genom kursavgifter och andra ersättningar förtjänster, provningar, undersökningar m. m. samt genom statsanslag. Ibudgetpropositionen för /78 (prop. 1976/77:100 bil. 17 s. 57)har föreslagits alt till statens industriverk anvisas 10,7 milj. kr. avseendebidrag till kursverksamhet m. m. disponerar vidare ett anslag för täckande av kostnader för bl. a.viss utbildning i energibesparande syfte. Från anslaget utgår t. ex. bidrag tillkursverksamhet inom de uppvärmnings- och veniilationstekniska områdena och lillkurser rörande processinriklade energifrågor inom industrin. Vidare bestridsfrän anslaget kostnader för statliga bidrag lill företagareföreningarnaavseende energirådgivning rörande bl. a. eldnings-, ven- 4 1976/77. Prop.1976/77:107 50 har genom SIFU anordnat kurser och beviljatbidrag lill olika kursarrangörer såsom HSB, Svenska och rad olika kurser inom de uppvärmnings- och veniilationstekniskaområdena. I budgetpropositionen för /78 (bil. 17 s. 207) harföreslagits att 3 milj. kr. anvisats till nu nämnda ändamål. Statsbidragtill studiecirkelverksamhet utgår enligt bestämmelserna i kungörelsen(1963:463) om statsbidrag till det fria och frivilliga folkbildningsarbetet(omtryckt 1974:455, ändrad senast 1976:435) den s. k. folkbildningsförordningen.Enligl dessa bestämmelser kan för allmänna studiecirklar statsbidrag ulgå tillkostnader för ledare och studiematerial med högst . Därtill kan för allmänna studiecirklar i vissa ämnen, s. k.prioriterade cirklar, ett schablon-beräknat tilläggsbidrag ulgå med . perstudietimme, dvs. I budgetpropositionen /78 (bil. 12 s. 429) föreslås en höjning av grundbeloppet till46 kr. Deprioriterade studiecirklarna är bl.,a. cirklar i svenska, engelska, matematikoch samhällskunskap på högst nivå samt cirklar i hemspråk förinvandrare. Statsbidragetfastställs och betalas ut av , som också utfärdaranvisningar om hur folkbildningsförordningen skall tillämpas. Ibudgetpropositionen för /78 (bil. 12 s. 430) beräknas utgifternaför verksamheten under anslaget F6. Bidrag till studiecirkelverksamhel lill ca614 milj. kr. Jagövergår nu lill alt behandla de informations- och utbildningsinsatser somenligt min mening bör göras för att bl. a. de av mig i det föregående berördaåtgärderna i energibesparande syfte m. m. skall kunna underiättas ochstimuleras. Detär av vikt all alla grupper av energikonsumenier är medvetna om behovet av attspara energi. En förutsättning för detta är dock alt konsumenterna har godkunskap om hur man på olika sätt kan minska energikonsumtionen t. ex. somboende, som yrkesverksam osv. För detta krävs mer eller mindre omfattande ochspecialiserad utbildning beroende på bl. a. förkunskaper och den funktion somden som mottar utbildningen skall fylla. följande redovisar jag förslag om utbildning avseende dels enskilda medborgaresom önskar förbättra sina kunskaper för att eventuellt själv kunna vidta vissaenergisparåtgärder, dels förtroendevalda och vissa anställda i kommunen ochdels yrkesverksamma inom olika led av byggnadsprocessen. Jaglar först upp frågan om utbildningsverksamhet för de enskilda medborgarna. Hösten1974 genomfördes en omfattande studiecirkelverksamhel årsenergipolitiska beslut. Erfarenheterna från studieförbundens enga- Prop.1976/77:107 51 gemangoch utfallet av cirkelverksamheten är enligl min uppfattning myckel goda. Eftersamråd med chefen för samt statsrådet jag därför att en studiecirkelverksamhel av motsvarande slag tas uppäven under budgelårel 1977/78. Studiecirklarna bör kunna gälla såvälenergipolitiska frågor i allmänhet i syfte att stimulera opinionsbildningenoch den politiska debatten års energipolitiska beslut som energifrågormed särskild inriktning pä energiförbrukningen inom byggnadsbeståndet. I denmån dessa studiecirklar uppfyller kraven för stöd till allmänna studiecirklarenligt kungörelsen (1963:463) om statsbidrag till del fria och frivilligafolkbildningsarbetet kan därvid statsbidrag ulgå till de studieförbund somsvarar för verksamheten frän det under huvudtiteluppförda förslagsanslaget Bidrag till studiecirkel-verksamhet med i regel högst46 kr. I den mån studiecirklarna kan hänföras tillprioriterade studiecirklar, som bl. a. omfattar samhällskunskap på högstgrundskolans nivå utgår dessutom ell schabloniserat tilläggsbidrag om 15 kr.per studietimme. Med hänsyn till att det är angeläget att kunskap om energipoliliskafrågor sprids i vida kretsar anser jag alt samtliga cirklar i dessa frågor börvara garanterade delta lilläggsbidrag på . f)er studietimme, även om deinte betraktas som prioriterade cirklar enligl gällande bestämmelser. För decirklar i energifrågor som inte är prioriterade enligt gällande bestämmelserbör ett särskilt tilläggsbidrag om . utgå för cirklar som anordnas /78. Även detta särskilda tilläggsbidrag bör utgå från anslagetBidrag till studiecirkelverksamhel. Chefen för kommeri annat sammanhang att föreslå regeringen alt statsbidrag i dessa fall skall fåutgå för studiecirklar som omfattar lägst mot normall lägst 20. Vissaytteriigare frågor som rör studiecirklar i allmänna energipolitiska frågorkommer att anmälas av statsrådet i annat sammanhang. 1 fråga om destudiecirklar som har särskild inriktning på energiförbrukningen inombyggnadsbeståndet vill jag tillägga följande. Jagförutser att vissa kostnader centralt hos ta frammaterial m. m. för cirkelverksamheten liksom för det faktamaterial som kommeratt tas fram och ställas till studieförbundens förfogande inte kommer att kunnatäckas inom ramen för det reguljära statsbidraget. Som jag har nämnthar jag tagit hänsyn till detta vid beräkningen av anslaget Vissa energibesparandeåtgärder inom bostadsbeståndet m. m. för nästa budgetår. Vissa av dessakostnader kan uppkomma redan innevarande budgetår. De torde i så fall fäbestridas av tillgängliga medel under anslaget. Det ankommer på regeringen attbesluta om den närmare dispositionen av medlen under anslaget. Jagövergår nu till frågan om utbildning 2i\ förtroendevalda och vissa anställda ikommunerna. tidigare nämnda rapporten frän statens planverk angående energisparmöjligheteri befintlig bebyggelse berörs även behovet av utbildning. Prop.1976/77:107 52 Rapportenär föremål för remissbehandling, varför jag nu inte är beredd att ta ställningtill planverkets förslag. Intressetför energisparande åtgärder i befintlig bebyggelse är redan nu stort. Därförkan det förutses behov av såväl informationsverksamhet som vidareutbildning avolika anställda inom kommunerna. Utöver mer allmän informations- ochutbildningsverksamhet behövs en verksamhet som tar sikte på information ochrådgivning i enskilda fall. En vidareutbildning måste därför bli aktuell fördem inom kommunerna, som skall förmedla råd och service till bl. Därutöverser jag det som angelägel att även de kommunala förtroendevalda får fördjupadkunskap i hithörande frågor. Ansvaret för en sådan utbildningsverksamhet fallernaturiigen på kommunerna som också har de avgjort bästa förutsäuningarnahärför. Enligl vad jag har erfarit är berett aU svara förgenomförandet av denna utbildning. Jag har vidare erfarit att planverket avserall utarbeta ell material av handbokskaraktär som behandlarinstallationsfrågor och byggnadstekniska frågor i samband med energibesparing ibefintlig bebyggelse. Planeringenav denna utbildningsverksamhet liksom framiagning av kursmaterial bör ankommapå kommunförbundet, planverket och SIFU. Lä-rarfrågan torde kunna lösas isamarbete mellan kommunförbundet och SIFU. Jaghar, som jag har nämnt, vid beräkningen av medelsbehovel avseendeanslaget Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m. /78 beräknat medel även för täckande av kostnader som uppkommervid utarbetande av kursmaterialet m. m. Det bör ankomma på regeringen altbesluta om den närmare dispositionen av medlen. Isammanhanget vill jag också peka på den verksamhet som har inletts i samarbetemellan kommunförbundet och energisparkommittén i syfte alt genom konferenser ommöjligheterna till energisparande inom kommuner och landsting, ytteriigareintressera kommunerna all vidta energibesparande åtgärder. En energisparhandbokför kommuner och landsting kommer enligt vad jag har erfarit att färdigställasunder våren. Vadslutligen gäller utbildning av den tredje målgruppen, som jag har benämntyrkesverksamma, får jag efter samråd med chefen för industridepartementet ochstatsrådet anföra följande. Delbehövs kvalificerade kunskaper bland de yrkesverksamma i olika led avbyggnadsprocessen för alt de rätta energibesparande åtgärderna skall kunnagenomföras. De yrkeskategorier som berörs är konsulter, arbetsledare, byggnadsarbetareoch montörer inom olika branscher samt förvaltnings-och driflpersonal. Dessayrkeskategorier behöver fortbildning inom sill fackområde för att kunnahantera energihushållningsfrägor. har en etablerad verksamhet på flera av de områden därutbildningsbehov föreligger. Sakkunskap och erfarenheter finns vidare inomhögskolor, forskningsorgan, branschorganisationer, centrala myndigheter m. fl.Det är viktigt att utbildningen snabbt när ut till de skilda mål- Prop.1976/77:107 53 grupperna.För detta krävs samverkan på olika sätt mellan berörda instanser. bör som den centrala myndigheten för bl. a, energifrågor ha enöverblick över denna utbildningsverksamhet och i samråd med andra instanser tade initiativ som bedöms erforderliga. De olika kursarrangörerna bör dock ha attsjälvständigt planera och genomföra utbildningsakliviielerna. Jag har vidberäkningen av medelsbehovet avseende anslaget Vissa besparande åtgärder inombostadsbeståndet m. m. även inräknat kostnader för framställning avstudiematerial m. m. för utbildning av yrkeskategorier i olika led avbyggprocessen. Del bör ankomma på regeringen alt besluta om den närmaredispositionen av medlen. 4.7Förbättrad finansiering av fjärrvärmeanläggningar Eftersamråd med statsrådet får jag anföra följande. Oljansvarar f n. för ca 70 96 av den totala energitillförseln i värt land. Värtberoende av olja kan väntas förbli stort under lång lid framåt. Detta gällersärskilt vid bostadsuppvärmning. Del är därför från flera utgångspunkterangeläget all oljan används så effektivt som möjligt. En sådan effektivanvändning av olja är produktion av fjärrvärme. Fjärrvärmehar i olika avseenden väsentliga fördelar som uppvärmningsform. Fjärrvärmenätgör det möjligt att tillämpa kraftvärmelekniken för elproduktion eller allutnyttja spillvärme från industrin för byggnadsuppvärmning. 1 1975 årsenergiproposition (prop. 1, NU 1975:30, rskr 1975:202) framhållsbl. a. möjligheterna och önskvärdheten av all alstra elkraft i mottrycksanläggningarbåde i kraftvärmeverk och i form av industriellt mottryck. Ienergipropositionen aviserade regeringen att industriverket skulle ges iuppdrag att utreda bl. a. de närmare förutsättningarna för ytteriigare kraftvärmeutbyggnadoch möjligheterna att ta tillvara spillvärme frän industriella processer förvärmedistribution och elproduktion. Ett sådant uppdrag lämnades också år 1975.Industriverket har med anledning härav avlämnat rapporten (SIND 1976:3)Tätorternasoch den lunga industrins energiförsörjning. föreslås, bl. a. mot bakgrund av alt väl utbyggdafjärrvärmenät är en nödvändig förutsättning för både utbyggnad avkraft-värmeverk och tillvaratagande av spillvärme, all finansieringen av fjärrvärmeutbyggnadenskall underlättas. I det följande behandlar jag både detta förslag och enframställning från Sparbankernas inteckningsaktiebolag () i samma syfte. Ifråga om den senare framställningen ankommer det på regeringen alt fattabeslut. Med hänsyn till framställningens samband med induslriverkets förslaghar jag i samråd med chefen för ekonomidepartementel ansett det vara lämpligtall anmäla också övervägandena i denna del. vill jag något berörafjärrvärmeverksamheten i stort och ansvaret för denna verksamhet. Regeringentillsatte en utredning om energi- 1976/77:107 54 planering.Utredningens förslag går i korthet ut på au kommunerna åläggs ettplaneringsansvar pä del energipoliliska området. Ansvaret innebär en skyldighetför kommunerna all överväga lämpliga åtgärder för all begränsa energibehovetoch åstadkomma en säker och tillräcklig energitillförsel. Pla-neringsskyldigheienavgränsas lill all omfatta energi för uppvärmning av byggnader och förbrukningsvarmvattensamt, beträffande elektricitet och gas, också för andra ändamål än uppvärmning.Vidare föresläs en skyldighet för kommunerna att lill statens industriverklämna uppgifter om sin energiplanering och sina överväganden i övrigl för allfrämja energihushållningen. Förslag i ämnet avses föreläggas under1976/. Medanledning av Värmeanläggningsuiredningens belänkande (SOU 1974:77)Värmeförsörjning enligl värmeplan har beslutat altinföra en lag om allmänna fjärrvärmeanläggningar (prop. 1975/76:149, CU1976:77:1, rskr 1976/77:19). Enligt beslutet skall statens industriverk påansökan av huvudman för fjärrvärmeanläggning kunna förklara anläggningen förallmän, om del finns behov av anläggningen från allmän synpunkt. I princip är allaägare av fastigheter, där behovet av uppvärmning inte med större fördel kantillgodoses på annat sätt, berättigade alt få fastigheten ansluten lill fjärrvärmenäiel.Å andra sidan är dessa fastighetsägare principiellt skyldiga all betala avgifttill huvudmannen för fjärrvärmeanläggningen antingen de utnyttjar anslutningsrätleneller inte. Sammantagetkommer detta att leda till alt kommunerna får ett mera uttalatansvar för energiförsörjning och energihushållning. Produktionoch distribution av fjärrvärme bedrivs f. n. nästan undantagslöst underkommunall huvudmannaskap, dels i kommunala verk, dels i bolag vari kommunernaharhuvudinflytande. drivs i vissa fall i samarbete med statligaeller privata intressenter. Fjärrvärmeverksamheten är självkostnadsbaserad. Ifråga om de stora Investeringsbehov som finns i kommunerna uppstår ofta en prioriteringssituation.De investeringsbehov, som kommunerna är skyldiga all tillgodose, tar därvidofta i anspråk de resurser som kommunerna har alt tillgå. Detta förhållandeförsvårar möjligheterna att bygga ut fjärrvärme i en takt som annars skullevara möjlig. förslag om förbättrad finansiering av fjärrvärmeanläggningarskall bostadslån och energisparstöd, som f n. utgår till fastighetsägare föranslutningsavgifter och fastighetsinlerna installationer i samband med fjärrvärmeanslutning,ersättas med ell bostadslån som avser hela fjärrvärmeanläggningen. Lånet skall ulgålill ägaren av värmeverket. Är värmeverket ett kraftvärmeverk skall enbartvärmedelen, men inte den elproducerande delen, kunna beaktas vid långivningen.Förslaget skulle, om det genomförs, innebära en vidgning av den statligabostadslångivningens ändamål. Ocksåanspråken på bollenlän från botlenlåneinsiiiuten skulle öka väsentligt. Lån lillden del av produktionskostnaden som inte läcks genom Prop.1976/77:107 55 bostadslånbör nämligen enligt förslaget tillgodoses av bottenlåneinstitut i enlighet medgällande regler för den statliga bostadsfinansieringen. En sådan ordning kräveren ändring i dessa instituts stadgar eller bolagsordningar. av instituten,, hr redan beslutat om ändring i sin bolagsordning och har i enframställning lill regeringen hemställt om godkännande av denna ändring.Härigenom skulle beredas möjlighet att lämna bottenlån lillfjärrvärmeanläggningar i de fall kommun eller kommunalförbund eller juridiskperson, vari kommun eller kommunalförbund äger bestämmande inflytande, ärlåntagare. Fjärrvärmeär betydligt effektivare än individuell uppvärmning i lälor-lernas centraladelar och i tätbebyggda och sammanhängande bostadsområden. Väl utbyggdafjärrvärmenät gör det vidare möjligt all tillämpa kraftvärmetekniken förelproduktion och all utnyttja spillvärme från industrier förbyggnadsuppvärmning. Enligl min mening är det emellertid väsentligt alt vidbedömning av energisparåtgärder och val av uppvärmningsformer ha en helhetssynsom innebär att förutom energihushållningsaspekter också miljövårds- ochsamhällsekonomiska konsekvenser beaktas. Sålundamedför en utbyggnad av fjärrvärmeanläggningar i områden, där individuelloljeeldning sker, att väsentliga mängder olja kan sparas eftersom verkningsgradenär hög vid fjärrvärmeproduklion. Med dagens oljepriser kan redan färdigställdafjärrvärmeanläggningar enligl beräknas spara ca800 000 lon olja till ett värde av ca 300 milj. kr. Skulle dennuvarande fjärrvärmeanslutningen på ca 11 000 megawaii (MW) ökas till en avSvenska värmeverksföreningen i utredningen värme 1975 uppskattad ansluiningspotenlialav 26 000 MW, blir den sammanlagda åriiga inbesparingen ca 2 olja lillell värde av ca 1 100 milj. kr. vid nuvarande oljepriser. Ocksåandra positiva effekter nås vid en ökad fjärrvärmeulbyggnad. Genom au ersäliaett stort antal mindre oljeeldade uppvärmningsanläggningar med fjärrvärmeelimineras flertalet luftföroreningskällor med låga skorstenar. Man kan integenerellt räkna med en reduktion av de totala luflföroreningsulsläppen vid enökad fjärrvärmeproduklion, eftersom denna delvis medför en övergång från tunneldningsolja till ijockolja med högre svavelhall och solemission. Däremotmedför fjärrvärmeproduklion en koncentration av föroreningsutsläppen till ellfåtal anläggningar med relativt höga skorstenar och godautspädningsförhållanden. Utbyggnad av fjärrvärme kan därför ses som enhuvudåtgärd för att uppnå de riktvärden för luftkvalitet med hänsyn tillsvaveldioxid och sot som publicerat. Detär från beredskapssynpunkt angeläget att vårt oljeberoende blir så litet sommöjligt. Sålunda förbättrar en rationell Ijärrvärmedrift vårt försörjningslägevad beträffar importerade bränslen. Också fjärrvärmeanläggningar kanemellertid vid utebliven tillförsel av olja få svårigheter. I Svensk Byggnorm(Supplement I Energihushållning m. finns därför, med hänsyn till beredskapenvid minskad eller utebliven tillförsel av importbränslen. 1976/77:107 56 föreskriftom alt anläggning för uppvärmning skall kunna ställas om till eldning medinhemskt fast bränsle såvida inte särskilda skäl lill undantag föreligger.Beredskapsfrågorna beträffande lagring av olja har behandlats i enproposition till (prop. 1976/77:74 bil. Valetmellan fjärrvärme, elvärme och egen pannanläggning, vilka är de uppvärmningsformersom f n. används i i större skala, bör som många remissinstanser harframhållit i princip inte styras av olika finan-sieringsförulsällningar. Debåda sistnämnda uppvärmningsformerna har en långfristig och i fleraavseenden tillfredsställande finansiering medan fjärrvärme missgynnas i dettaavseende. Samtligaremissinstanser som närmare har uttalat sig i fjärrvärmefrågan har också varitpositiva såväl lill fjärrvärme som uppvärmningsform som till förbättradfinansiering av fjärrvärmeutbyggnader. I finansieringsfrågan har dock den avindustriverket föreslagna tekniken saml SPlNTAB:s framställning möttinvändningar framför allt från remissinstanser som har ansvar förkapitalmarknaden. Dessa invändningar har enligt min mening visat att deframförda förslagen rymmer en rad myckel svåriösla problem. 1 anslutninghärtill vill jag framhålla följande. Bostadslänoch däremot svarande bottenlän är f n. förbehållna bostäder och bostadskompleiterandelokaler. I enlighet med denna huvudregel utgår bostadslån också vid anslutningav bostadsfastigheter lill såväl fjärrvärme som elvärme. En utvidgning av bosiadslångivningentill all avse hela finansieringsbehovet för fjärrvärmeanläggningar skullemedföra all låneområdet utsträcks lill att omfatta även investeringskostnaderförskolor, sjukhus, affärs-, industri- och kontorsbyggnader. Medhänsyn lill alt bosladsfinansieringssystemet intar en prioriterad särställningmed bl. a. starka subventionsinslag bör enligt min mening stor försiktighet iakttagasi fråga om vidgningar av tillämpningsområdet för bostadslån. Huvudregeln börvara alt lånen även i fortsättningen förbehålls bostäder och bostadskomplement. Ettsärskilt problem, som är förknippat med industriverkels förslag, är alt detnuvarande bostadspolitiska och energipoliliska slödel, som utgår till fastighetsägarevid fjärrvärmeanslutning, skulle ersättas av ett enhetligt bostadslån lillvärmeverkets huvudman. Detta skulle i och för sig innebära en administrativförenkling. Konsekvenserna i fråga om räntebidrag och energibidrag av en sådanordning har emellertid inte belysts. Inte heller har någon utredning gjorts om del,genom lån lill huvudman för värmeverket, är möjligt att belåna defastighetsinterna installationer som stöds genom direkta lån och bidrag tillfastighetsägaren.