prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Jag bilräder bostadsslyrelsensförslag belräffande anslaget till förevarande lånefond. alt till Lånefonden för inventarier1 vissa specialbostäder för /78 anvisa ett investeringsanslagav . IV: 12. 1975/76 Utgift 124718332 Behållning 166889030 1976/77 Anslag 175000000 1977/78 Förslag 100000000 Lånebestämmelserna finns ikungörelsen (1968:227) om markförvärvslån till kommun (omtryckt 1976:792).Dessa beslämmelser innebär i korthet all kommun kan erhålla lån av statsmedelför förvärv av dels sådan fast egendom i område utan samlad äldre bebyggelse(exploateringsområde) som med hänsyn till den framtida utvecklingen krävs förtätbebyggelse eller därmed sammanhängande anordning, dels sådan fast egendom iområde med samlad äldre bebyggelse (saneringsområde) som efter ny- eller ombyggnadtill större delen skall utnyttjas för bostadsändamål. Ansökningar avseende förvärv underår 1975 har inkommii från 61 kommuner med ell lolall belopp av 152 milj. kr.,varav 102 milj. kr. avser förvärv i exploateringsområden och 50 milj. kr.förvärv i saneringsområden. Jämfört med har det sökta beloppel avseendeförvärv 1976/77:100 Bilaga 16 122 1975minskat med 65 milj. kr., varav 16 milj. kr. avser förvärv inom exploateringsområdenoch 49 milj. kr. förvärv inom saneringsområden. Större delen av minskningeninom saneringsområden förklaras av alt ansökte om ca54 milj. kr. och om ca 17 milj. kr. för förvärv inom sådana områden. har beviljat lån med 96 milj. kr.Av lånen avser 82 milj. kr. förvärv inom exploateringsområden och 14 milj. kr.förvärv inom saneringsområden. Det vanligaste avslagsskälel vid beslul om lån lillförvärv inom saneringsområden är atl fastigheterna skall användas förhuvudsakligen annat än bostadsändamål. De vanligaste avslagsskälen vid beslulom lån till förvärv inom exploateringsområden är att ansökan har kommit in försent samt att fastigheten redan har tagits i anspråk för avsett ändamål. Bostadsstyrelsenhar vid den praktiska hanteringen av låneansökningarna funnil, attavgränsningen lill bostadsändamål för fasl egendom i områden med samlad äldrebebyggelse är svår atl göra. Med hänsyn härtill och med hänvisning tillriksdagens uttalanden och 1976 (CU 1973:18 och 19 saml 1975/76:22) allhjälpmedlen för en aktiv markpolitik borde samordnas, vidhållerbostadsslyrelsen den uppfattning som styrelsen redovisade ianslagsframställningen för /77 och föreslår att kungörelsen ommarkförvärvslån till kommun utvidgas belräffande ändamålsbestämningen försaneringsfasligheter så all begränsningen till bostadsändamål endast avsersådan fasl egendom som behöver rustas upp. Styrelsen upprepar vidare sitlförslag från sin förra anslagsframställning alt markförvärvsreglema ändras såatt bestämmelserna omfattar även tomträtt. Motiven härför är att tomträttjämställs med fast egendom bl. a. i förköpslagen efter vars mönstermarkförvärvslånekungörelsen utformades vid tillkomsten saml atl medlen för denkommunala markpolitiken bör samordnas i enlighet med nämndauttalanden. föreslår också attamorteringstiden för markförvärvslån föriängs från sju till . Denförkortning av amorteringstiden från tio till , som genomfördes den 1juli 1975, motiverades i försia hand med att markvillkoret i kombination med denya värderingsreglerna i expropriationslagen gav kommunerna en så starkställning all en minskning av lidsperspektivet för de kommunala markförvärvenkunde ske. Styrelsen anser atl det alltjämt finns skäl för kommunerna all ivissa situationer tillämpa elt längre tidsperspektiv. Detta gäller inle minsl is. k. förnyelseområden där genomförandeprocessen ofta är särskilt kompliceradoch tidskrävande som marknaden är priskänslig. Betydande arealeravsedda för s. k. generalplaneläggning ingår vidare i de kommunalamarkförvärven. Kommunema har när det gäller denna mark ingen möjlighet allerhålla en kostnadstäckning på likartat sätt som vid förvärv av mark förbostads- och industriändamål. Även här vore det önskvärt att lån med en längreamorteringstid kunde erbjudas kommunerna. Prop.1976/77:100 Bilaga 16 123 En differentiering avamorteringstidens längd för markförvärvslån skulle mot bakgmnd av vad harsagts kunna anses sakligt motiverad i vissa avseenden. anseremellertid att en sådan åtgärd av bl. a. praktiska skäl ej är lämplig att vidtaulan föreslår i stället att lånevillkoren förbättras generellt genom altamorteringstiden föriängs från sju till . Enligt de kommunalabostadsbyggnadsprogrammen för programperioden , 1975-79 och 1976-80 varandelen lägenheter på kommun-ägd mark 67, 67 resp. . Andelen lägenheter iflerfamiljshus belägna på kommunägd mark i exploateringsområden var förperioden och för perioden . Motsvarande andelar var isaneringsområden 43 resp. . Andelen lägenheter i småhus belägna påkommunägd mark var för de båda programperioderna 67 resp. . har såledesinga större förändringar i dessa relationer skett utom vad gällerflerfamiljshus i saneringsområden. Denna grupp svarar dock för endast en mindredel, , av totalt beräknat påbörjande . Av departementschefens uttalanden iprop. 1975/76:100 bil. 14 (s. 104) framgår att anslaget lillmarkförvärvslånefonden i första hand får prövas mol bakgmnd av redovisadebehov. Medelsbehovet är enligtbostadsstyrelsen av olika anledningar svårt att bedöma. Styrelsen anser deldock vara angeläget att statsmakterna bistår kommunerna med lånemöjligheter iden utsträckning som kan komma att krävas för att kommunerna skall kunnafullfölja intentionerna med markvillkoret. bedömer med hänsynhärtill en utlåningskapacitet i markförvärvslånefonden på 225 milj. kr. Härvid har bostadsslyrelsen beaktat dels minskningen i efterfråganpå lånemedel , dels den ökade förväntade efterfrågan till följdav förslaget om utvidgning av tillämpningsområdet och föriängning avamorteringstiden. Under förutsättning att utlåningsvolymen under budgetåret1976/77 uppgår till 220 milj. kr. kan, med hänsyn till den beräknadebehållningen samt till inflytande amorteringar, anslagsbehovet för budgetåret1977/78 beräknas tiU 105 milj. kr. Innan jag går in på frågorna ommarkförvärvslånefondens utlånings-kapacitet och anslag vill jag la upp fråganom tillämpningsområdet för markförvärvslångivningen. har vid flera tillfäUen(CU 1973:18 och 19, rskr 1973:208 och CU 1975/76: 22, rskr 1975/76: 276)framfört önskemål om att skilda markpolitiska hjälpmedel skall samordnas.Önskemålen har gällt främsl en översyn av förköpslagen, till vilken också enöversyn av förutsättningama for markförvärvslångivningen borde knytas an. På grundval av förslag i prop. 1974:152 beslöt (CU 1974: 36, Prop.1976/77:100 Bilaga 16 124 rskr 1974: 372) om vissa ändringar i förköpslagen.Ändringarna innebar bl. a. att kommunerna fick bättre möjligheteratt utövaförköp som ett led i bostadssaneringsverksamheten. Förköpsrätten angavs iförsta hand böra avse bostadsfastigheter men också fastigheter som används förannat än bostadsändamål och som iir i behov av upprustning. Överensstämmelse mellanmarkförvärvslångivningen och förköpslagen - vilkel har varil avsikt- bör nu åstadkommas. Det bör ske genom att ändamålsbestämningen förmarkförvärvslånen ändras så att den sammanfaller med den som gäller i fråga omförköp. Härigenom kommer långivningen, såvitt angår saneringsområden, att iprincip kunna omfatta fastigheter som behövs för tätbebyggelse och fastighetersom behöver rustas upp. Därjämte vidgas långivningen lill att omfatta ävenförvärv av tomträtt. De nya reglerna medför väsentligtändrade förutsättningar för kommunemas planering av markförvärv. För att gekommunerna tid för planering förordarjag att de nya reglerna träder i kraft den1 . Reglerna bör tillämpas på förvärv . Ändringen får ingeneffekt på medelsbehovet under /78. Behov av medel förmarkförvärvslångivningen under /79 som följer av den förordadevidgningen fär sålunda behandlas i nästa års budgetproposition. De avvägningarsom kan komma att behöva göras mot budgelpolilisk bakgmnd får, som riksdagenhar uttalat, komma lill ullryck i prioriteringsregler för långivningen. Jagförordar därför att markförvärvslångivningen när del gällersaneringsfasligheter i första hand bör avse de fastigheter och tomträtter somskall ny- eller ombyggas med stöd av bostadslån. Bostadsslyrelsens förslag attamorteringstiden för markförvärvslån skall förlängas från sju lill ärjag inte beredd alt förorda med hänsyn till bl. a. den korta tid som harförflutit sedan beslöt om en ändring. Jag övergår nu till frågan ommarkförvärvslånefondens utlåningskapacitet. Anslaget för innevarande budgetåruppgår tiU 175 milj. kr. Det ger med hänsyn tagen till inflytande amorteringaren utlåningskapacitet om 220 milj. kr. Samma utlåningskapacitet bör finnasunder nästa budgetår. har med beaktandeav bl.a. inflytande amorteringar och behållningen på anslaget beräknatanslagsbehovet för det kommande budgetåret tiU 105 milj. kr. För egen del anser jag med hänsyntill aU anslaget är något adekvat uttryck för slorieken av de medelsom ställs till förfogande för långivningen att omfattningen av denna börfastställas genom en ram för beslut om markförvärvslån. Jag förordar därför ensådan beslutsram. Denna ram bör bestämmas med ulgångspunkl i nämndautlåningskapacitet, dvs. 220 milj. kr. för /78. Anslaget bör för nästa budgetår tas upp med 100 milj. kr. Prop.1976/77:100 Bilaga 16 125 Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna deändringar i grunderna för markförvärvslångivningen, somjag har förordat. 2. medge attbeslut om markförvärvslån meddelas intill ett belopp av . 3. till Lånefonden för kommunala markförvärv för budgetåret \911I18 anvisaelt investeringsanslag av . IV: 13. 1975/76 Utgift 6000000 Behållning 10402000 1976/77 Anslag 1000 1977/78 Förslag 1000 Från fonden utbetalas län lillnybyggnad eller köp av samlingslokaler enligt kungörelsen (1973:400) omstatligt stöd lill allmänna samlingslokaler (omtryckt 1976:794). En redogörelseför lånebestämmelsema har lämnals under anslaget B 9. Anordningsbidrag m.m.till allmänna samlingslokaler. Vidare utbetalas från fonden lån enligtkungörelsen (1957: 367) om statslån för anordnande av allmänna samlingslokalerm. (upphävd 1973:400). För varje budgelår faslsiälles enram för långivningen. Denna ram omfattar också bidragsgivningen från anslagetB 9. Ramfrågan har behandlats under sistnämnda anslag. Lån beviljade under elt budgetårantas bli utbetalda med en Iredjedel under följande budgelår och återstodenunder det därpå följande budgelårel. Vid utgången av /76fanns beviljade men ej utbetalade lån enligt kungörelse på ca 5 milj.kr. Ca 3,5 milj. kr. avser dock projekt som inte lorde komma till utförandeeller för vilka lån inte kommer att betalas ut. Av lån enligt gällande kungörelsebeviljade under /76 -9,2 milj. kr. - beräknas 3 milj. kr. kommaatt betalas ut under budgelårel 1976/77 och 6,2 milj. kr. under budgetåret1977/78. Under sisinämnda budgetår skulle också komma alt belalas ul entredjedel av det under /77 beviljade lånebeloppet, dvs. Dessa beräkningar ger en lolalutbetalning av lån t.o.m. /78 på (1,5 + 3,0 -f 6,2 -H 4,0 = ) 15milj. Amorteringama kan beräknas lill ca5 milj. kr. för vart och ett av budgetåren 1976/77 och 1977/78. Eftersomtillgängliga medel - behållningen på anslaget jämte influtna amorteringar - kanberäknas till väsenlligen högre belopp behöver anslaget anvisas med endast ellformellt belopp av . 1976/77:100 Bilaga16 126 Jag biträder förslag. Jaghemställer atl regeringen föreslår att till Lånefonden för aUmänna samlingslokaler /78 anvisa ell investeringsanslag av . 1976/77:100 Bilaga 16 127 V FONDEN FÖR LÄNEUNDERSTÖD V: 9. Tiliäggslån till kulturhistoriskt värdefullbostadsbebyggelse 1975/76 Anslag 1976/77 Anslag 1977/78 Förslag Från anslaget utbetalas lån enligtbestämmelserna i kungörelsen (1974:255) om tilläggslån till kulturhistorisktvärdefull bostadsbebyggelse. För långivningen gäller en av fastställdram som för vart och ett av uppgår till 20 milj. kr. (prop.1975/76: 100 bil. 14, CU 1975/76: 22. rskr 1975/76: 276). Enligt medgivande (prop.1974:170, CV 1974:37, rskr 1974: 373) skall vidare från anslaget betalas ut ettStiftelsen studentbostäder beviljat lån, vilket är ränte- ochamorteringsfritt , för ombyggnad av vissa studentbostäder. Ävenfortsättningsvis bör från anslaget betalas ut eventuella erforderliga ränte-och amorteringsfria lån för ombyggnad av studentbostäder (prop. 1975/76: 100 bil.14, CU 1975/76:22, rskr 1975/76:276). Ramen för beslut 1975 på 20 milj. kr. utnyttjades endast till ett belopp av 2,4 milj.kr. I sammanhanget konstaterarstyrelsen att de förbättrade lånevillkor för slatligl kreditstöd till ombyggnadav kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse, som har varit i kraft sedanden , ännu inte har resulterat i någon större ökning avlåneverksamheten. Erfarenheterna av de nya lånevillkoren är därför begränsadeoch medger inte något säkrare omdöme om deras betydelse. Behovet av stöd harvidare påverkals av de statliga bidrag som har kunnat utgä dvs.momskompensation och initialstöd. Dessa utgår inte längre, men å andra sidanhar möjligheten alt medla ingångsvärdet i låneunderiaget tillkommit.Utvecklingen i fortsättningen är därför svår atl bedöma. Med ulgångspunkl i de ärenden somstyrelsen har behandlat och i vilka regeringen har beslutat anför styrelsenbl.a. följande beträffande kosl-nadsbedömningen. Speciella betingelser råder vidupprustning av gammal bostadsbebyggelse, särskilt om denna har fått förfallaoch svåra skador har fåll uppstå i husens stommar och grundläggning. Härtillkommer faktorer såsom trång arbetsplats, svårigheter att utnyttja rationellatransportmedel, låga utnyltjan-detal etc. Hänsynen till kulturhistoriska,arkitektoniska och estetiska vär- Prop.1976/77:100 Bilaga 16 128 den kan påkalla specialbeställningar avinredningssnickerier eller särskilda åtgärder vid restaurering av fasader,yttertak samt renovering av innertak, listverk. Möjligheterna att klariägga ochavgränsa kostnadsökningar som beror på nämnda förhållanden varierar. I regelmåste bedömningen bli skönsmässig. 1 områden där kommunen har företagitspecialsludier av det äldsta bostadsbeståndet och på grundval av dessa studierhar upprättat kostnadskalkyler, såsom skett i och på iStockholm, bör förutsättningarna att lämna vägledning om kostnadsfördyrandefaktorer i .samband med ansökan vara betydligt gynnsammare än i orter, därerfarenheterna av restaurering är mycket begränsade eller helt saknas. Vidare har bristen påyrkesarbetskraft och förhållandena på byggnadsmarknaden i vissa situationerinneburil svårigheier särskilt för småhus-ägarna att genomföra ombyggnaden inomplanerad lid och till rimliga kostnader. Även i del fall att kommunen haröveriåtil byggnader tUl enskilda personer med uttagande av symboliskköpeskilling eller utan kostnad men med villkor att mottagaren åtar sig allakostnader för restaurering har kostnaderna ändock blivit avsevärda delvis pågrund av oförmånlig uppgörelse med entreprenören eller misslag i planeringen.Det är därför enligt styrelsen angeläget atl kommunen och den antikvariska expertisennär de planerar ålgärder med syfte att bevara äldre bebyggelse även beaktarden enskilde låntagarens behov av information i olika frågor. Beträffande administrationen avlångivningen anför styrelsen att handläggningen av ärendena blir mycket tidsödandegenom att de skall prövas inte bara av förmedlingsorganet ochlänsbostadsnämnden utan också av och regeringen. Frågan omhöjning av låneunderiaget torde enligt styrelsen kunna prövas avlänsbostadsnämnden med hänsyn till att förhöjningen begränsas genom kravet altombyggnadskostnaderna skall förräntas inom ramen för bruksvärdehyra. Styrelsen lar också upp frågan omen omprövning av beslut i vissa fall. Varje objekt i gammal bostadsbebyggelseär unikt. Överraskningsmomenten vid iståndsättning och restaurering kan därförbli många. Även i de fall där ingående undersökningar har gjorts avbetingelsema för sådana arbeten har urspmngliga kalkyler inte sällan mbbatsavsevärt. Ofta upptäcks skador i grund och stomme först när arbetena harpåbörjats eller har pågått . HärtiU kommer prisutvecklingen. Restaureringav byggnader är i regel betydligt mer arbetskrävande än övrig upprustning.Styrelsen anser mot bakgrund härav att möjlighet att ompröva beslut om förhöjtlåneunderlag resp. tilläggslån bör föreligga i fall, där kosinadernaefter fullbordad restaurering har blivit betydligt större än beräknat ochanledningen härtill främst har varil byggnadstekniska förhållanden som inle harkunnal förutses. Vad gäller ramen för harregeringen t. o. m. meddelat ett beslul om lån på 1,3 milj. kr.Därutöver har tillstyrkt 1976/77:100 Bilaga 16 lån på totalt 0,7 milj. kr. Vidare torde till styrelsenunder hösten komma in ett trettiotal ärenden avseende där behovet avlån uppgår till ca 7 milj. kr. Dessutom finns ytteriigare 15 ärenden i vilkabehov av tilläggslån bedöms föreligga. Ramen för lorde dock inte kommaatt helt tas i anspråk. Styrelsen erinrar om att det för år1977 har fastställts en ram på 20 milj. kr. och föreslär en lika stor ram förår 1978. Beträffande anslagsbehovetkonstaterar styrelsen att det med hänsyn till behållningen på anslaget vidutgången av /76 samt anslaget för /77 endasterfordras ett formellt anslag på . för /78. beslöt (prop.1974: 1 bil. CU 1974: 13, rskr 1974: 86) om vissa allmänna riktlinjer förstatens ekonomiska stöd till ombyggnad av kulturhistoriskt värdefullbostadsbebyggelse. För sådan bebyggelse i allmänhet innebar beslutet bl. a.att den dittillsvarande stödformen, förhöjt läneunderlag vid beviljande avbostadslån, skulle behållas även fortsättningsvis. Gräns för höjningen avlåneunderiaget borde, när det gäller bostadslån för flerfamiljshus, vara dekapitalkostnader som kan förräntas inom ramen för bruksvärdehyran. Enmotsvarande gräns angavs för småhus. För särskilt värdefull bebyggelse,som enligt bestämmelserna i bygg-nadsminneslagen kan förklaras sombyggnadsminnesmärke, infördes en ny stödform, nämligen ell under tioår ränte- och amorteringsfritl tilläggslån. Utgångspunkten för bedömningen avtilläggslånets storlek angavs vara att lånet borde täcka rimliga koslnaderutöver dem som omfattas av låneunderlaget för bostadslån, inkl. förhöjningen.Som riktpunkt vid handläggningen av låneärenden gäller att tilläggslånet iallmänhet inte utgår med högre belopp än som motsvarar av läneunderlagetföre höjningen med möjlighet alt gå högre om det finns särskilda skäl. I fråga om handläggningen avlåneärenden innebär de riktlinjer som har beslutat att regeringen t.v. beslutar i ärenden om höjning av låneunderiaget och i ärenden omtilläggslån. Frågan om en decentralisering av beslutanderätten får prövas avregeringen när erfarenheter av långivningen har vunnits. Civilutskottel uttalade (CU1975: 7 s. 30) att det enligt utskottets mening vore värdefullt omerfarenheterna av långivningen redovisades sedan ett antal representativalånebeslut har kunnal följas upp. Påföljande år erinrade utskottet (CU 1975/76:22 s. 48) om atl en redovisning i fråga om utfallet av tillämpningen avnuvarande regler har förordats. Vad utskottet anförde har givitregeringen tillkänna. Som har framgått avbostadsstyrelsens redogörelse i fråga om hittillsvarande erfarenheter avlångivningen saknas alltjämt lillföriilligl underlag för Prop.1976/77:100 Bilaga 16 130 bedömning av bl. a. lånereglernas lämplighet. Fram tillutgången av har regeringen beviljat tilläggslån i endast fem fall,varav två och tre underär 1976. Mot denna bakgrund är jag f n.inle beredd att förorda någon ändring i gällande rikllinjer för handläggningav låneärenden. Vad bostadsslyrelsen har anfört omdel angelägna i atl kommunen och den antikvariska expertisen vid planerandet avåtgärder beaktar den enskilde låntagarens behov av information i olika frågorkan jag ställa mig bakom. Jag anser emellertid alt det f. n. inte är påkallatmed några åtgärder från statsmakternas sida i denna fråga. Med hänsyn till vadjag har sagt i fråga om handläggningen av låneärenden anser jag inteheller att styrelsens förslag om all ompröva beslut om förhöjt låneunderiagresp. till-läggslån f n. påkallar några särskilda åtgärder. Beslut om tiliäggslån får under år1977 meddelas intill ett belopp av 20 milj. kr. Även om antalet ansökningar omtilläggslån har ökat krafligt -inkom till regeringen närmareell 20-lal ansökningar om tiliäggslån - lorde ramen för inte komma atttas i anspråk helt. I anslutning till prövningen avinkomna ansökningar pågår inom regeringens kansli vissa överväganden omändringar i grunderna för tilläggslångivningen. Övervägandena sker bl.a. molbakgrund av uttalandena av civilulskollet (CU 1975/76: 22 s. 48) omansvarsfördelningen mellan , planverket ochbostadsslyrelsen. Jag räknar med atl i nästa budgetproposition kunna lägga framde förslag som dessa överväganden kan föranleda. Till dess bör frågan om ramför tilläggslångivningen hållas öppen. För alt långivningenskall kunna fortgå krävs dock all viss ram finnstillgänglig. Jag förordar därför atl ramen för beviljande av tilläggslån underår 1978 besläms preliminärt lill 5 milj. kr. Anslaget bör för nästa budgetår lasupp med . Från anslaget bör även fortsättningsvis betalas ut eventuellaränte- och amorteringsfria lån för ombyggnad av studentbostäder. Jag hemställer att regeringen föreslår atl 1. medge att beslut om liUäggslånfär meddelas intill ett belopp av . 2. till Tilläggslån tdlkulturhistoriskt värdefuU bostadsbebyggelse för /78 anvisa ett investeringsanslag av I . 1976/77:100 Bilaga 16 A. m. m. Bidrag till vissa intemationella organisaiioner m. m. B. Bostadsbyggande m. m. Bostadsbidrag m. m. Viss bostadsförbättringsverksamhet m. m. Bidrag till förbättring av boendemiljön Anordningsbidrag m. m. till allmänna samlingslokaler Uppmstningsbidrag m. m. till allmänna samlingslokaler Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet Bidrag till översiktlig planering m. m. D. Ltmäteri- och kartväsendet Organisation, uppgifter m. m. Lantmäteriet: Bidrag till förrättnings- och uppdragsverksamhet Summaför driftbudgeten 5 252 819 000 1976/77:100 Bilaga 16 132 89 Lånefonden för bostadsbyggande 2 205 000000 120 Lånefonden för inventarier i vissaspecialbostäder 1000 121 Lånefonden för kommunalamarkförvärv lOOOOOOtX) 125 Lånefonden förallmänna samUngslokaler 1 0(X) V. Fonden för låneunderstiid 127 Tilläggslån till kulturhistoriskt värdefull Summa för kapitälbudgeten 2 305 003 000 Totalt för 7 557822000 Bilaga17 till budgetpropositionen 1977 Prop. Till industridepartementetsverksamhetsområde hör ärenden rörande den allmänna näringspolitiken, industrioch hantverk, mineralförsörjning, energihushållning, teknisk forskning ochindustriellt utveckUngsarbete, officiell provnings- och kontrollverksamhetsamt flertalet statsägda företag. Vidare redovisas här frågor rörande regionalutveckUngsplanering och regionalpolitiskt stöd som har tagits uppunder . Nedgången i industriproduktionensom, under intryck av den intemationella lågkonjunkturen, inleddes under år1975 fortgick även under en del av . Det oförändrat lågakapacitetsutnyttjandet inom industrin medförde dessutom att antaletindustrisysselsatla ytterligare minskade. Sysselsättnings- och produktionsutvecklingeninom industrin framgår av följande sammanställning. 1960 1965 1970 1975 1976 Antal sysselsatta (1000-tal) 1040 1089 1055 1051 1023 Andel av totala syssel- sättningen% 29,1 29,3 27,3 25,9 25,1 Andel av totala produktionen (% priser) 25,6 27,9 29,7 30,5 29,5 Stmkturomvandlingen synes under1970-talels första hälft ha fortgått i en något långsammare takt, men med eninriktning liknande den som rådde under slutet av 1960-talel. Således kan enfortsatt nedgång konstaleras av produktion och sysselsättning inombeklädnadsindustrin. har också inom varvsindustrin samljärn- och stålindustrin uppstått allvarliga strukturella problem medsysselsättnings- och produklionsned-dragningar som följd. Den snabba tillväxteninom den kemiska industrin har forlsatt under 1970-lalel. Verkstadsindustrinsandel av den totala industriproduktionen har ökat. Den grafiska industrin ochjord- och stenindustrin har minskat sina andelar av produktion ochsysselsättning.