prop · G0032 · 1976-12-31 00:00:00 — 1976/77:2 Regeringens proposition medförslag till godkännande av avtal mellan och för undvikande avdubbelbeskattning beträffande skatter på inkomst och förmögenhet samt ett tillavtalet fogat protokoll; Regeringen föreslår alt antaga de förslagsom har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. Påregeringens vägnar G. I propositionen föreslås att godkännerdels ett mellan och ingånget nytt avtal för undvikande avdubbelbeskattning beträffande skatter på inkomst och förmögenhet och dels etttill detta avtal fogat protokoll. Avtalet och protokollet träder i kraft så snartratifikationshandlingar har utväxlats och är avsett att tillämpas retroaktivtfrån den tidpunkt då det gamla avtalet med upphörde att gälla. I-Riksdagen 1976/77. Sträng, ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , ,, . Propositionmed förslag till godkännande av avtal mellan och förundvikande av dubbelbeskattning beträffande skatter på inkomst och förmögenhetsamt ett till avtalet fogat protokoll. slöts mellan och Spanienett avtal för undvikande av dubbelbeskattning och fastställande avbestämmelser angående ömsesidig handräckning beträffande skatter å inkomst ochförmögenhet. Avtalet godkändes av (prop. 1963:192, BeU 1963:58, rskr1963: 365) och tillämpades i princip på inkomst hänförlig till beskattningsårsom hade avslutats eller senare år och i fråga om förmögenhet fr. o. m.1964 års taxering (SFS 1964:98). Avtalet ändrades genom tilläggsavtal den 14mars 1966 (prop. 1966:140, BeU 1966:61, rskr 1966: 343). TiU-läggsavtalettillämpades på inkomst som hade uppburits eller förmögenhet som hade innehaftsår 1966 eller senare år (SFS 1967:88). avtal tillkom ungefår och utveckling () färdigställdesitt modellavtal för bilaterala dubbelbeskattningsavtal. Det svensk-spanska avtaletöverensstämde också i allt väsentligt med modellavtalet och måste mot bakgrundav då gällande förhållanden betecknas som ett från svensk synpunkt tillfredsställandeavtal. Enligt det svensk-spanska avtalet liksom i allaandra avtal som tidigare hade ingått tillämpades på svensk sida den s.k. exempt-metoden som huvudmetod för undvikande av dubbelbeskattning, dvs.inkomst, som en i bosatt person uppbar från och som enligtavtalet fick 1976/77:2 3 beskattasi , skulle vara undantagen från svensk inkomstskatt. Motsvarande gälldesvensk förmögenhetsskatt i fråga om förmögenhet som sådan person innehade iSpanien. I mitten av 1960-lalel övergick emisllertid i sina avtal tillden s. k. credit of tax-metoden för undvikande av dubbelbeskattning (credit oftax = avräkning av skatt). Denna metod ansågs bl. a. från rättvisesynpunkt varamer tillfredsställande. Även i andra hänseenden har på svenskt initiativ isenare avtal införts regler som avviker från motsvarande bestämmelser i 1963års svensk-spanska avtal och tidigare ingångna svenska avtal. Mol bakgrund avdessa förhållanden kom avtal med tiden att från svensk synpunktframstå som otillfredsställande. togs från svensk sidakontakt med vederbörande spanska myndigheter i syfte att få till ståndförhandlingar om en revision av avtal. Sådana förhandlingar inleddesunder och fortsatte . Vid förhandlingarna nåddesenighet om att ersätta det gamla avtalet med ett helt nytt och man lyckadesockså enas om flertalet artiklar till ett sådant nytt avtal. På en rad väsentligapunkter kunde emellertid enighet inte nås. På svensk sida ansågs dock det gamlaavtalet i väsentliga delar så otillfredsställande att det borde upphöraatt gäUa. Avtalet sades därför upp och dess bestämmelser upphördeatt gälla . I samband med uppsägningen gjordes emellertidklart för de spanska myndigheterna att man på svensk sida förutsatte attförhandlingarna om ett nytt avtal skulle fortsätta. Sådana förhandlingar skeddeockså och . Vid sistnämnda förhandlingar, som ägderum i den 20 och , paraferades ett på engelska språketupprättat förslag till avtal mellan och för undvikande avdubbelbeskattning beträffande skatter på inkomst och förmögenhet samt ett tillavtalet fogat protokoll. Genom efterföljande skriftväxling har vissa ändringargjorts i den pa-raferade texten. Överenskommelse har senare nåtts om texter påsvenska och spanska språken. Förslagen bör fogas till regeringsprotokollet idetta ärende som bilaga. Förslagen till avtal och protokoll remitteradestill kammarrätten i och riksskatleverket. Sistnämnda remissinstanshar framfört vissa erinringar mot avtalet. Jag avser att ta upp dessa isamband med de avtalsbestämmelser till vilka de hör. Sedan regeringen beslutat att avtaletoch protokollet skulle undertecknas, har de undertecknats förSveriges del av beskickningschefen i . Det spanska inkomstskattesystemet är uppbyggt pådels en allmän inkomstskatt och dels fem skatter på särskilda inkomstslag s.k. sedulärskat- 1976/77:2 4 ter.Den allmänna inkomstskatten utgår på fysiska personers och bolags sammanlagdainkomst medan sedulärskatierna tas ut på inkomst av jordbruksfastighet ochfastighet i stad. arbetsinkomst saml inkomst av kapital och rörelse.Sedulärskatierna las ul dels för statens och dels. i form av vissa tillägg,för lokala myndigheters räkning. Den del av sedulärskatierna som utgår tillstaten utgör förskottsbetalning på den allmänna inkomstskatten men om uttagensedulärskalt överstiger slutlig allmän inkomstskatt sker ingen restitution. Fysiska personer erlägger allmän inkomstskatt efteren progressiv skiktskala. Skatten tas ut på de första 100000 pesetas(100 peselas motsvarar .) och stiger till 56,på den del avinkomsten som överstiger 5000000 pesetas. Den totala skatten får dock inteöverstiga av beskattningsbar inkomst. Vid beräkning av beskattningsbar inkomstmedges bl. a. bamavdrag med 25 000 pesetas för varje beroende barn (50 000pesetas för handikappade bam) saml 40 000 pesetas för äkta makar. Sistnämndaavdrag medges dock endast om makamas inkomst inte överstiger 1 600000 pesetas.Från arbetsinkomst medges dessutom avdrag av sådan inkomst från spanskkälla om inkomsten inte överstiger 500000 pesetas och av inkomsten omdenna överstiger 500000 pesetas. Maximalt avdrag i denna del är dock 325000pesetas. Bolag erlägger allmän inkomstskatt efter enskattesats som i regel uppgår till . Ifråga om sedulärskatierna varierar skattesatserna väsentligt. Skatten påjordbruksfastighet består av en fast del och en proportionell del. Den fastadelen utgår på verklig hyra eller på uppskattad hyra, som bestäms avmyndigheterna. Skattesatsen för den till staten utgående delen av skatten är10%. Lokala tilläggsskatter kan tas ut . Den proportionella delenerläggs för nettointäkten (verklig eller beräknad) av fastigheten. Skattesatsenär 17,. Lokala tilläggsskatter förekommer inte. Om fastighetsägaren självbrukar fastigheten kan den fasta skatten om avräknas mot denproportionella. Skatten på fastighet i stad utgår till staten på ettunderlag som bestäms av myndigheterna. (I vissa delar av tillämpas ettannat, äldre system för beskattning av stadsfastighet.) Lokala tilläggsskatterutgår även. Dessa får uppgå till högst . Skatten på arbetsinkomst ärproportionell och utgår på inkomst som ej överstiger 200000 pesetas.Överstiger inkomsten 203 409 pesetas uppgår skatten till . Vid beräkning avbeskattningsbar inkomst medges personligt avdrag som varierar mellan 100 000och 400000 pesetas beroende på antalet hemmavarande bam under . För friayrkesutövare tillkommer en fast skatt vars storlek varierar beroende på yrketsart och var det utövas. Lokal tilläggsskatt utgår av den fasta skatten.Skatten på inkomst av kapital utgår på utdelning, på ränta (förbankränta ) och på royaity och på inkomst av uthyming av egendom ellerrörelse. 1 fråga om patentroyaity och liknande ersättning beräknas 1976/77:2 5 denskattepliktiga inkomsten lill (i vissa fall ) av bruttot och i frågaom hyresinkomst till av brultohyran. ut-lastilläggsskatt på utdelning, royaity och hyra ' av eljest utgående skall.Lokala tilläggsskatter förekommer inte. Skatten på inkomst av rörelse,slutligen, utgår med en fast del och en proportionell del. Den fasta delenutgår enligt samma grunder som i fråga om den fasta skatten på inkomst avfritt yrke. Den proportionella delen utgår på verklig eller uppskattadnettoinkomst av rörelse. Schablonavdrag medges med 30000 pesetas utöververkliga kostnaden. Lokala tilläggsskatter förekommerinte. Fysiskapersoner och bolag bosatta i eriägger allmän inkomstskatt ochtilläggsskatt för all inkomst, oavsett om inkomsten har uppkommit i Spanieneller någon annan stans. Spanskt bolag som erhåller utdelning från annatspanskt bolag får dock under vissa förutsättningar göra avdrag för ett beloppmotsvarande 9,av den mottagna utdelningen. Vidare erhåller holdingbolag ivissa fall skattefrihet för utdelning från utlandet. Fysisk person anses bosatti om han har sitt hemvist där eller om han vistas i mer än sexmånader under ett beskattningsår. Ett bolag anses bosatt i om det harbildats där eller har sitt huvudkontor där. Fysisk person som inte är bosatt i erläggeri princip sedulärskalt och allmän inkomstskatt enligt de för bosatta gällandereglerna men skatterna tas endast ut på inkomst från källa i . Vidaremedges inga personliga avdrag. Utländsktbolag med fast driftställe i erlägger inkomstskatt och sedulärskalt påinkomst hänförlig till driftstället. Om sådant bolag betalar utdelning ellerränta utgår dessutom källskatt med 16,resp. av den del av driftställetsvinst som härrör från källa i . Utländskt bolag utan fast driftställe iSpanien erlägger sedulärskalt på inkomst av jordbruksfastighet och fastighet istad samt inkomst av kapital. Fysiskperson och företag som ej erlägger bolagsskatt är skattskyldiga förrealisationsvinst. Vinsten underkastas allmän inkomstskatt om egendomen haröverlåtits efter förvärvet eller, i fråga om fastighet, tre årefter förvärvet. Sker överlåtelse utgår en särskild skatt med15%. Underlaget för skatten reduceras som egendomen harinnehafts. Skatten reduceras med hälften om vinsten investeras i börsnoteradevärdepapper. Förmögenhetsskattförekommer men endast på det lokala planet. Slutligen må nämnas, att spansk skattelagstiftninginnehåller regler om särskilda skattelättnader i syfte att stimulerainvesteringar, s.k. "tax in-centives". Prop.1976/77:2 6 Avtalsförslaget har i likhet med avtalkunnat utformas i huvudsaklig överensstämmelse med modellavtal.Avvikelser förekommer dock i fråga om beskattning av bl. a. utdelning, ränta,royaity, fritt yrke och vissa pensioner. Vidare innehåller det nya avtaletliksom det gamla regler om s, k. malching credit på svensk sida. avräkningför spansk skall som har eftergivits i investeringsfrämjande syfte. Både Sverigeoch tillämpar credit of tax-metoden som huvudmetod för undvikande avdubbelbeskattning. Art.I anger vilka personer som omfattas av avtalet. 1 art. II redovisas de skatter påvilka avtalet tillän;pas. I detta sammanhang bör observeras bestämmelsen ipunkt I i det till avtalet fogade proro-kollei. Enligl tidigare gällandebolagsskatteregler i utgick bolagsskatt jämte en särskildtilläggsskatt om på annars utgående skatt. Genom lagändring år 1974avskaffades tilläggsskatten fr. o. m. . höjdesbolagsskatten till nuvarande . Art.III-V innehåller definitioner av vissa uttryck som förekommer i avtalet. Avsärskilt intresse i detta sammanhang är bestämmelsen i art. IV punkt3, som saknar motsvarighet i andra svenska dubbelbeskattningsavtal, samt punktII i protokollet. I de fall en svensk medborgare ansesbosatt i enligl bestämmelserna i punkt 1 andra stycket av anvisningarnatill 53 § kommunalskattelagen (1928:370) och i enligl spansk lagstiftningskall den skattskyldiges hemvist för tillämpning av avtalet avgöras genomöverenskommelse mellan de behöriga myndigheterna. Vad som avses med uttrycket"behörig myndighet" anges i art. III punkt 1 h. Det synesändamålsenligt att överenskommelser enligt art. IV punkt 3handläggs av riksskatleverket. IV punkt3 tillämpas endast efter den skattskyldiges utflyttningfrån . Uppkommer dubbel bosättning för den skattskyldige under senareår, löses denna enligt bestämmelsema i art. Detsamma gäller fall av dubbel bosättning då fysisk person anses bosatt iSverige på annan grund än enhgt nyssnämnda bestämmelser i kommunalskattelagen. anser att bestämmelsen i art. IV punkt3 medför rättsosäkerhet och att den dessutom är ohanterlig från administrativsynpunkt. Verket framhåller också att det för den enskilde måste framstå somotillfredsställande att inte i förväg kunna beräkna sitt skatterättsligahemvist. Om partema avsett att treårs-regeln skulle gälla, borde enligt verketsmening bestämmelsen ha utformats i enlighet med dubbelbeskattningsavtaletmellan och . Jag vill för egen del framhålla följande. Denbestämmelse i dubbelbeskattningsavtalet med som riksskatleverketsyftar på finns intagen i art. 25 § 2 i avtalet (SFS 1966: 554) ochföreskriver att fysisk person, som enligt avtalet har hemvist i och somdärjämte enligt bestäm- 1976/77:2 7 melsernai de svenska skaltelagar som omfattas av avtalet, anses bosatt i , fårbeskattas i , oavsett övriga beslämmelser i avtalet. Avtalsbestämmelsenavser endast svenska medborgare och gäller endasl efter avresanfrån . Den bestämmelse i svensk skattelag som åsyftas i avtalet är denav riksskaUeverket nämnda s. k. treårs-regeln i punkt 1 andra stycket avanvisningarna till 53 § kommunalskatlelagen. Denna regel innebär, såvitt nu ärfråga, all svensk medborgare, som flyttar från , alltjämt skall ansesbosatt i intill dess har förflutit från avresan, om han intevisar atl han under beskattningsåret inte haft väsentlig anknytning tillSverige. Kommunalskattelagens treårs-regel har alltså idenna del i princip skrivits in i det svensk-schweiziska avtalet och skalltillämpas även om sedvanliga regler i avtalet om var en person skall anses hahemvist för tillämpning av avtalet skulle medföra att hemvistet skall ansesligga i . Art. 25 § 2 i avtalet med innehåller även särskildaavräkningsreg-ler för att förhindra dubbelbeskattning i de fall dåtreårs-regeln tillämpats. Vid förhandlingarna med föreslogs frånsvensk sida en avlalsre-gel motsvarande den som har intagits i detsvensk-schweiziska avtalet. På spansk sida var man emellertid inle villig attacceptera sådana avtalsregler, vilka enligt spansk uppfattning skulle innebäraavsteg från de av rekommenderade reglerna för bestämmande av en personsskatterättsliga hemvist. Efter långvariga förhandlingar lyckades de bådadelegationerna enas om den kompromisslösning som har intagits i art. IV punkt3 i avtalsförslaget. Givetvis hade en regel liknande den i avtalet med att föredra framför allt från administrativ synpunkt. Riksskatteverketspåpekanden rörande ölägenheterna för den skattskyldige har ett visst berättigande.Sådana olägenheter uppkommer dock även vid tillämpning av de sedvanligahemvistreglema i dubbelbeskattningsavtal i fall där skattskyldig har dubbehhemvist. Det torde f. n. inte vara möjligt att bedöma i vilken omfattning denföreslagna nya bestämmelsen kommer att behöva till-lämpas. Att en vissadministrativ belastnmg kommer att uppstå för riks-skatteverket torde dock varaklart. Skulle det visa sig att bestämmelsen i den praktiska tillämpningen bliralltför ohanterlig, får kontakt tas med spansk myndighet i syfte att revideraavtalet i denna del. Det synes knappast nödvändigt att här ge några närmareanvisningar om de särskilda överenskommelser som skall träffamed spansk myndighet i hemvistfrågor. Det bör dock understrykas att bakgmndentill den föreslagna bestämmelsen är att treårs-regeln i kommunalskattelagen ivarje fall i princip skall kunna tillämpas i förhållande till . Det äraUtså normalt inte meningen att frågan om dubbelt hemvist skall lösas med ledningav reglerna i art. IV punkt 2, även om detta undantagsvis kan varamotiverat. Den situationen kan alltså uppkomma att fråga om dubbeh hemvist intekan lösas utan den skattskyldige kommer att anses ha hemvist i båda staterna. Isådant fall tillämpas avtalet på svensk sida som om den Prop.1976/77:2 8 skattskyldigeenligt avtalet har haft hemvist i och inte i . Har denskaltskyldige exempelvis inkomst från vilken har beskattats där, fården spanska skatten avräknas mot svensk skatt enligt bestämmelsema i art. XXIV punkt 1. Avräkning får emellertid ske endast för sådan spansk skattsom skulle ha fått tas ut enligl avtalet om den skattskyldige inte hafthemvist i , t.ex. skatt på inkomst av fastighet i , skatt påutdelning från bolag i , dock högst med belopp motsvarande avutdelningen. Spansk skatt som har utgått på gmnd av att den skattskyldigeenligt spansk lagstiftning är bosatt i får inte avräknas. Detsärskilda avräkningsförfarande som har införts i den tidigare berördabestämmelsen i art. 25 § 2 i det svensk-schweiziska avtalet kan alltså intetillämpas i förhållande till . Uttrycket "fast driftställe" definieras iart. V. I detta sammanhang bör även observeras de särskilda bestämmelserna ipunkt III i protokollet. Demateriella beskattningsreglerna återfinns i art. VI-XXIII. Inkomst av fastighet får beskattas i den stat därfastigheten är belägen (art. VII får inkomst av rörelse beskattas iden stat där rörelsen bedrivs från fast driftställe. Som jag harnämnt definieras uUrycket "fast driftställe" i art. V. Art. VIII föreskriver att inkomst av sjöfart ellerluftfart i internationell trafik beskattas endast i den stat där företaget harhemvist. Art. IX ger möjlighet för de bådastatemas myndigheter att enligt sin interna lagstiftning omräknarörelseinkomst om obehörig vinstöverföring mellan förelag med intressegemenskapkan påvisas. På svensk sida får bestämmelsen betydelse för tillämpningen av 43§ 1 mom. kommunalskattelagen (43 § I mom. ändrad : 573). Utdelningsbeskattningen behandlas i art. X. Utdelningfår beskattas i den stat där mottagaren har hemvist (art. X punkt1) om inte bestämmelserna i art. XXIV punkt 3 är tillämpliga.Den får även beskattas i den stat där det utdelande bolaget har hemvist(källstaten) men skatten där skall enligt bestämmelsema i art. X punki2 uppgå till högst eller i vissa fall högst av utdelningens belopp.Bestämmelsen i art. X punkt 5, andra stycket, innebär, att ivissa fall medges rätt att enligt sin egen lagstiftning beskatta utdelningfrån svenskt bolag till person som inte har hemvist i , s. k.extraterritoriell beskattning. Ränta får enligt art, XI punkt 1 beskattas i den stat där räntemottagaren har hemvist men denfår också beskattas i den stat varifrån den härrör (källstaten). Skatten ikällstaten skall dock uppgå till högst (art. XI punkt 2). Denna begränsning gäller dock inte i fall som avses i art. XI punkt 3. Enligt art. XII punkt I får royaity beskattas i denstat där royaltymolta-garen har hemvist. Har royallyn uppkommit i den andrastaten (källstaten) får skatt tas ut även där men skatten får inle överstiga10% av royaltyns Prop.1976/77:2 9 bruttobelopp (art. XII punkt 2). S. k. faslighetsroyaltybeskattas dock enligt an. Uppkommer dubbelbeskattning vidtillämpning av art. X-Xll undanröjs denna genom skatteavräkning enligl art. XXIV punkt 1. noterar i sittyttrande, att källstatens beskattningsrätt till utdelning, ränta och royaityavviker från modellavtal på så sätt att källstaten. den statvarifrån inkomsten härrör, har tillförsäkrats en vidare beskattningsrätt änvad som normall gäller i avtal mellan västeuropeiska länder. har tidigare gjortliknande påpekande i fråga om förslag till avtal med vissa stater, t. ex.Kenya och . Jag får i dessa delar hänvisa till vad jag anförde isamband med aU förslagel till avtal med förstnämnda land lades fram förriksdagen (prop. 1973: 183 s. 6 ff). XIII behandlar beskaUning avrealisationsvinst. Bestämmelsema överensstämmer i princip med motsvarandebestämmelser i mo-dellavial, dvs. vinst vid överiåtelse av fastighetsamt rörelsetillgångar nedlagda i fast driftställe får beskattas i den statdär fastigheten resp. driftstället är beläget medan vinst vid överlåtelse avannan egendom beskattas endast där överiåtaren har hemvist. Art. XIII punkt 3innehåller särskilda regler för SAS och i punkt 4 andra stycket har på spansktinitiativ införts särskilda villkor för beskattning av vinst vid försäljning avrätt till sådan royaity som avses i art. XII punkt 3. Punkt 5 innehåller regleravsedda att i vissa speciella fall förhindra skatteflykt genom att enskattskyldig flyttar sitt hemvist från den ena staten lill den andra. Uppkommerdubbelbeskattning i sådant fall undanröjs denna enligt de särskildaavräkningsreglema i art. XXIV punkt5. Inkomst av fritt yrke beskattasenligt ar/. Bestämmelsema innebär, i jämförelse med modellavtal, enutvidgning av beskattningsrätten för den stat där yi;kei utövas. XV innehåller bestämmelser ombeskaUning av enskild tjänst. Sådan inkomst får enligt an. XV punkt I i regel beskattas i denstat där arbetet utförs. En person med hemvist i en stat som utför arbete iden andra staten under kortvarig vistelse där beskattas dock endast ihemviststaten under de förutsättningar som anges i art. XVpunkt 2. Inkomst av anställning ombord påfartyg och flygplan i internationell trafik beskattas enligt de särskildareglerna i art. XV punkt 3. Styrelsearvoden får enligt art. XVIbeskattas i den stat där det utbetalande bolaget har hemvist. Inkomst som förvärvas av artisteroch professionella idrottsmän får enligt art. XVII beskattas i den stat därverksamheten utövas. Pension på grund av enskild tjänstoch livräntor beskattas enligt huvudregeln i art. XVIII punkt 1 endast i denstat där inkomsttagaren har hemvist. Punkt 3 innehåller dock ett par viktigaundantag. Utbetalning enligt socialförsäkringssystemet i en stat får beskattasi denna stat. Undantagsregeln gäller dock endast om mottagaren är medborgare iden utbetalande 1976/77:2 10 Utbetalningar enligt svensksocialförsäkringslagstiftning, t. ex. ATP och folkpension, till svenskmedborgare med hemvist i får således beskallas i . Vidaregäller, aU utbetalningar på grund av pensionsförsäkring, som har meddelats i enstat, får beskattas i denna stal. Även här gäller dock som villkor, allmottagaren är medborgare i den stat varifrån utbetalning sker. Bestämmelsen,som tillkommit på yrkande från svensk sida, innebär att de regler omskattskyldighet för belopp som utgår på grund av pensionsförsäkring, meddelad iförsäkringsrörelse i , vilka infördes i 53 § 1 mom. akommunalskatlelagen aU gälla fr. o.m. taxering, kan tillämpas i frågaom sådana försäkringsbelopp som utbetalas till svensk medborgare med hemvist iSpanien. Utbetalningar av förevarande slag får beskatias även i den stat därden som uppbär betalningen har hemvist. Uppkommer dubbelbeskattning i häromnämnda fall undanröjs denna, med avvikelse från sedvanliga regler, genomavräkning i den stat varifrån utbetalning skett, enligt de tidigare berördasärskilda bestämmelserna i art. XXIV punkt5. Lön och pension på grund av statligeller beskattas enligt art. XIX punkterna I a och 2 a i regelendasl i den stat varifrån utbetalning sker. Undantag från denna regel gälleri de fall som avses i art. XIX punkterna I b och 2 b. Bestämmelserna i art. XV, XVI och XVIII om beskattning avlön, pension och andra ersättningar på gmnd av enskild tjänst tillämpas i defall som avses i art. XIX punkt 3. Art. XX och XXI innehållerregler om skattefrihet för studerande, lärare och forskare. Bestämmelsema, somhar motsvarighet i flertalet svenska dubbelbeskattningsavtal, avser att underiättautbytet mellan staterna av sådana personer. Inkomst som inte har nämnts särskihi föregående artiklar i avtalet beskattas i princip endast i den stat därinkomsttagaren har hemvist (art. XXII). Art. XXIII reglerar beskattningen avförmögenhet. Bestämmelserna överensstämmer med sedvanliga regler i dettahänseende. XXIV (metodartikeln) innehåller bestämmelser om hurdubbelbeskattning skall undanröjas.