prop · G00357 · 1976-12-31 00:00:00 — Till följd av marknadsutvecklingen och av tekniskaskäl behöver vissa anläggningar i NJA,omvärderas. Dit hör bl.a. en del avmanufakturanläggningen, vissa äldre valsverk, en kaldougn m.m. Härtill kommeratt det råder stor tveksamhet om förvärmningsanläggningen till koksverketkommer att fungera. För denna har NJA haft kostnader om sammanlagt ca 65 mUj.kr. och försiktigheten bjuder att den helt skrivs ned. Det sammanlagda behovetatt skriva ned lager och anläggningar bedöms uppgå tUl ca 320:milj. kr. Den sålunda gjorda. beräkningen visar att NJA:ssammanlagda förluster vid utgången av kan beräknas uppgå till ca 900milj. Förluster av denna omfattning irmebär att NJA är likvidationsskyldiglom företaget ej får tillskott från Statsföretag eller av staten. Statsförelag bedömer att NJA även under år 1977kommer att gå med en betydande förlust, enligt preliminära beräkningar ca 400milj, kr,, innan hänsyn har tagits till effekten på räntenettot av ettkapitaltillskott. Även för åren därefter, finns risk för betydande förluster.Innan NJA har utarbetat ett handlingsprogram för sin verksamhet under denärmast kommande åren, är bedömningen av företagets framtida förluster dockosäker. Deslora förlusterna har vidare inneburit att den lättnad i NJA:s lånebörda fr.o. m. , som förutsattes då investeringsbesluten togs, inte har kommittill stånd. I reaUteten har den ökade kapitalbindningen om ca 2 900 milj. kr.helt finansierats genom kort- och långfristig upplåning, nyemissioner ochkoncernbidrag. Det negativa räntenettot har därför vuxU från ca 15 milj. kr. år1971 tUl ca 130 milj, kr, , För att verksamheten inom NJA skall kunnafortsätta är det nödvändigt att normalisera NJA:s kapitalstruktur, så attföretagets negativa räntesaldo minskar. Ett hormak negativt räntesaldo för NJAav torde vara ca 2530 milj. kr. Del tillskott som fordras för att ge NJAett sådanl räntenetto skapar dessutom en reserv för alt möta de förluster somväntas inträffa innan rationaliseringsåtgärder har hunnit få en resultatbefrämjandeeffekt. Tillskottet medverkar dessutom till all möta de stora rörelserisker somNJA:s starka konjunkturberoende skapar. För alt kunna begränsa det negativa räntesaldottill ca 2530 milj. kr, krävs dels en förlusttäckning för åren 19751976 med ca900 milj, kr,, dels ett ytterligare tillskott på ca 900 milj, kr. Vid dennabedömning har hänsyn tagits till att NJA:s rörelseförlust för väniasminska tiU ca 300 mUj, kr,, sedan hänsyn har tagits till effekterna påräntesaldot av ett kapitaltillskott av 1 800 milj. kr. Rekonstruktionen påverkardock inte lönsamhet. Innan ett handlingsprogram med åtföljandeinvesteringar har hunnit ge effekt på lönsamheten, finns därför risk förfortsatta förluster och framåt. Sådana förluster skulle ånyoöka det negativa räntenettot. Statsföretag kan dock inte be- Prop.1976/77: 57 13 dömadet framtida behovet av ytteriigare förlusttäckning samt investeringsmedelinnan en genomarbetad plan för NJA:s fortsatta utveckling föreligger. Skälen lill atl den beräknade resultatförbättringenfr. O, m, inte har kommit till stånd är flera. De viktigaste ärkonjunktur- och marknadsutvecklingen, då främsf för fartygsmaterial ochhalvfabrikat, tecknande av avtal beträffande fartygsmalerialleveranser lillfasta priser och vissa produklionsstörningar. Konjunkturen för stålbranschen förbättradessuccessivt till utgången av , TiU följd avproduktionsstörningar kunde NJA inle utnyttja de goda avsättningsmöjligheterna,NJA hade svåra problem med beskickningen i den nyamasugnen vUkel ledde till atl betydande mängder järn av sämre kvalitetproducerades. Till detta kommer atl den äldre masugnen måste tas ur drifttidigare än avsett 1973, vilket ledde till atl den. planeradeproduktionen minskade med ca 150 000 lon. Problemen med masugnarna ledde lillotillräcklig och ojämn ståUiUförsel till valsverken under dessa år. På grund avutformningen av kontrakten med varven fick dessa företräde vid leveranser.Denna prioritering ledde till atl annan mera lönsam produktion eftersattes. Deplanerade leveranskvantiteterna för valsverken kom sammanlagt att underskridasmed . blev konjunkturlägetdrastiskt försämrat med sjunkande priser och orderingång som följd. UtveckUngenvände temporärt då prisnivå och orderingång förbättrades.Under andra halvåret sjönk priserna åter från en redan otUlfredsställandenivå. Orderingången är låg. Lågkonjunkturen vänias nu bestå till slutet av år1977, Konjunkturomslaget fick till följd att den personalsom hade anställts för att bemanna de nya enheterna istålverket inle kunde sysselsättas fullt ul, eftersom den planerade ökningenav stålproduktionen av marknadsskäl inte kunde fullföljas. Ettpersonal-överskott uppstod därigenom såväl inom de metallurgiska delarna sominom valsverket, Lagerslödet möjliggjorde dock att personalstyrkan kundebibehållas lill . har en,successiv minskning av antalet anställda i förhåUande tiU aktuell produktionsnivåskett. är dock personalstyrkan för stor i förhållande tiUproduktionsnivån. Lagerproduktionen harockså medfört starkt ökade räntekostnader för lagerhållningen. Marknaden för NJA:s viktigaste produktgruppfartygsmaterial har drastiskt försämrats. har ca 40 %av faktureringen för valsade produkter avsett fartygsmaterial. Under åren1970 1973 tecknades sålunda nya kontrakt om leverans 1977 avca fartygsmaterial till fasta priser. 1976/77: 57 14 Väsentligt sämre produktivitetsutveckling iråjärnsframställningen än som förutsetts samt kostnadsutvecklingen efterenergikrisen medförde att merparten av fartygsmaterialleveranserna redan år1974 gick med betydande förluster. Dessa förluster har ökat under åren 1975och 1976 och uppgår för de tre åren sammanlagt till ca 350 milj, kr. Varvsindustrins situation är sådan att nuvarandemarknadsbild beräknas vara oförändrad under återstoden av . Detta innebäratt NJA:s anläggningar för fartygsmaterial endast i begränsad omfattning kommeratt kunna användas . Även marknadsutsikterna för halvfabrikat är mycket osäker. NJA har f. n, stålkapacitet om ca1,7 milj, ton , Valsningskapaciteten uppgår till ca , NJAmåste alltså sälja en ungefär lika stor kvantitet i form av tackjärnalternativt stålämnen. Möjligheterna att sälja tackjärn är f. n. mycketbegränsade med hänsyn till de stora lager förbrukarna har lagt upp. Lagrenberäknas räcka och delar av . Avsättningsmöjligheter för NJA:s huvudprodukt blandstålämnen, breda fyrkantsämnen, finns endast i utpräglade högkonjunkturlägen.Den andra stålämnesprodukten, klena fyrkantsämnen, har en mer jämn avsättningöver konjunkturcykeln. NJA har av statsmakterna fått i uppdrag atl utredaoch projektera dels en utbyggnad av företagets metallurgiska kapacitet med ca2,5 milj. ton stål , dels en förbättring av resurserna för valsning ochvidareförädling. Därtill skall i det av NJA och gemensamtägda utredningsbolaget förutsättningarna för alt anlägga etlmodernt varmbandsvalsverk prövas. Utrednings- och projekteringsarbetet bedrivs medmål att kunna presentera såväl tekniska lösningar sombedömning av lönsamhet och finansieringsbehov för utökningen av den metallurgiskakapaciteten. har dock främst på grund av ändrademarknadsförutsättningar, beslutat rekommendera att en utbyggnad av denmetallurgiska kapaciteten skjuts . En utbyggd kapacitet äremellertid fortfarande i projektarbetet huvudalternativet för företagetslångsiktiga utveckling. De inom NJA organiserade utrednings- ochprojekteringsresurserna kommer successivt att koncentreras till att utforma etthandlingsprogram för atl förbättra NJA:s valsnings- ochvidareförädlingsresurser. Den slutliga ulformningen av detla program, somsyftar till ell effektivare och bättre balanserat produktionssystem inom NJAoch därmed bättre lönsamhet, beräknas kunna presenteras ,Under detta arbete kommer löpande kontakt att hållas medhandelsstålutredningen. 1 prop, 1975/76: 99 redovisadesStatsföretaggruppens planerade utveckling åren 19761979. I planen ingick ettinvesteringsprogram om 5 500 milj, kr. med tyngdpunkten förlagd tiU enutbyggnad av gruppens 1976/77: 57 15 Självfinansieringen beräknades till ca 5 300 milj, kr.Sysselsättningen i gruppen väntades öka med ca 3 000 personer. Dessabedömningar låg till grund för statsmakternas beslut att tillskjuta 1 500 milj.kr. i nytt ägarkapital. I anslutning till verksamhetsplaneringen undersommaren och för perioden 19761980 har planema för åren 19761979omprövats. Vid omprövningen har hänsyn tagits till förändringar i företagenssituation och den samlade Statsföretaggruppens utveckling har bedömts. Degrundläggande riktlinjerna är dock oförändrade. Sålunda får varje dotterbolagunder perioden en verksamhetsram baserad på att normala ersättnings- ochrationaliseringsinvesleringar samt expansionsinvesteringar huvudsakligen skallsjälvfinansieras i fråga om anläggningskapitalet. En lägresjälvfinansieringsgrad kan accepteras i företag med särskilt angelägnainvesteringsprojekt. Detta gäller t, ex. investeringar för att öka sinmalmförädling och företag med pågående rekon-struklionsprogram. Varje enskiltinvesteringsprojekt kommer att företagsekonomiskt noggrant prövas. Ett större antal investeringsprojekt som eventuelltkan aktualiseras ligger utanför investeringsprogrammet. Det är projekt somägaren/staten av skilda skäl kan vara intresserad av att genomföra helt ellerdelvis inom gruppens ram. Formerna för Statsföretags eventuella medverkan fåri sådana fall prövas i särskild ordning. Exempel på denna typ av projekl kanvara byggande av raffinaderi, krackeranläggning och därav följandeinvesteringar inom den petrokemiska sektorn, utvinning av uran ur skiffer iRanstad och exploatering av järnmalms-fyndigheter i Kaunisvaara, samordning avden svenska varvsindustrin samt ytterligare insalser på textil- ochkonfektionsområdet. I awaktan på slalsmakiemas ställningslagande tillStålverk 80-pro-jektel har Statsföretag i sin kapitalbehovsberäkning oförändratavsatt 350 milj, kr, för aktieteckning i NJA avsett för finansiering avStålverk 80, uppskjutande av projektet medför atl dessa medel kan omdisponeras. De övriga förutsättningar som låg till grund förden tidigare i prop. 1975/76: 99 redovisade planen i form av konjunktur- ochinflationsbedömningar är i huvudsak oförändrade. Sålunda har blivitett svagt år för Statsförelaggruppen, Den fortsatta lågkonjunkturen har drabbatgruppen speciellt hårt, eftersom tyngdpunkten i gruppen ligger i dekonjunkturkänsliga basindustrierna, I planeringsarbetet har förutsatts en vissförbättring av konjunkturen , I följande sammanställning jämförs den tidigareredovisade planen med aktuell plan, NJA håller f. n. på atl utarbeta en nylångsiktsplan, I avvaktan på denna plan har i sammanställningeninvesteringsbeloppet för detla företag jämföri med tidigare plan bibehållitsoförändrat. På kapitalanskaffningssidan har däremot gjorts en förnyaduppskattning Prop.1976/77: 57 16 har fastställt den nyalångsiktsplanen bl. a. med förbehåll fÖr statens finansiella medverkan vid enrekonstruktion av NJA, Kapitalanvändning Anläggningsinvesteringar Aktieteckning i NJA avsedd för 80 Fartygsandelar + 530 + 100 -\- 630 240 2 900 2 300 2 850 2 650 + 360 50 + 350 Kapitalanskaffning Självfinansiering Upplåning Nyemission 5 300 4 600 1 500 3 130 8 060 1 500 2 170 -f3 460 Investeringama bedöms sålunda behöva öka med drygt600 milj, kr. Ca hälfien av ökningen beror på ökade investeringar i ochStatsföretags inlösen av AB:s aktieinnehav i . Resterande avvikelseförklaras av ökade investeringar i , och förfartygsandelar. Den regionala och branschmässiga fördelningen avinvesteringarna jämföri med tidigare plan är i stort setl oförändrad.Tyngdpunkten ligger i investeringar i basindustrier och i Norrland.Investeringsprogrammets storlek skall ställas mot att de kalkylmässigaavskrivningarna beräknas uppgå till ca 5 600 milj. kr. Praktiskt taget hela ökningen av gruppenslångsikliga fordringar faller på Uddevallavarvet, som till följd avvarvskonjunkturen tvingas öka sina långsikliga fordringar gentemotfartygsbeställarna. Osäkerheten om framliden är i detta hänseende stor. Lågkonjunkturen för Statsförelaggruppen har medförten lageruppbyggnad varigenom sysselsättningen har tryggats. Dessa avlågkonjunkturen betingade lager beräknas uppgå till ca 1 500 milj, kr, vidutgången av . Rörelsekapilalbehovel ökas med ca 350 milj, kr. utövertidigare plan till följd av bl, a, konjunkturutvecklingen. Självfinansieringen bedöms minska kraftigt ellermed drygt 2 100 milj, kr. Huvuddelen av försämringen är hänförlig lill NJA ochLKAB. Den förändrade bedömningen av självfinansiering beror på försämrademarknadsförutsättningar främst för malm med hög fosforhalt. NJA:s självfinansieringuppskattas till minus 950 milj. 1976/77: 57 17 kr.Denna uppskattning är som har framhållits synnerligen osäker. Skälentill alt bedömningen av NJA:s självfinansiering förändrats har tidigareredovisats. Den minskade självfinansieringen innebär altinternt genererade medel enligt denna plan endast svarar för avinvesteringar i anläggningar och fartygsandelar. Hänsyn har då inte tagits tillNJA:s investeringar utöver ofrånkomliga ersättningsinvesteringar. Normalt eftersträvasinom svensk industri att självfinansieringsgraden för anläggningsinvesteringarskall uppgå lill lägst . Den låga självfinansieringen innebär atlsoliditeten i Statsföretaggruppen kommer, om denna plan genomförs, att gå nedfrån till vid utgången av . Motsvarandesoliditetsbe-dömningar för gruppen exkl, NJA blir resp. , I dessa beräkningaringår ej de medel statsmakterna anvisat för 80, Statsföretag är för sin fortsatta verksamhet ochexpansion beroende av alt regelbundet kunna låna kapital på de internationellakapitalmarknaderna. Lånebehovet är nämligen av en sådan omfattning atl enbetydande del av kapitalet måste lånas utomlands. Vid de utiändskakreditinstitutens bedömning av kreditvärdigheten spelar de affärsmässigafaktorerna en stor roll. Förhållandet att staten äger Statsföretag lordeulomlands inte tillmätas samma betydelse som inom landet. Det är mol dennabakgrund slor risk att de sjunkande soliditetssiffroma och den lågasjälvfinansieringen medför att Statsföretags utländska upplåning äventyras ochatt investeringsprogrammet därmed inte kan genomföras. Långsiktsplanen torde alltså inte kunna genomförasom Statsföretag på egen hand skall försöka lösa NJA:s akuta kris. Statsföretagmåste nämligen i ett sådant läge i grunden ompröva framlagda planer med riskför allvarliga störningar i flera dotterbolags utveckling. Ett flertalföretagsekonomiskt väl motiverade investeringsplaner måste då skrinläggas.Investeringarna måste nämligen skäras ned i slorieksordningen om eneftersträvad soliditetsnivå skall kunna upprätthållas, kräver på kortsikl radikala ändringar i gruppens struktur. En av staten finansierad rekonstruktion av NJA gerdäremot Statsföretag möjligheter att i huvudsak genomföra detinvesteringsprogram som har redovisats till statsmakterna och den därförerforderliga upplåningen på svensk och utländsk kapitalmarknad. Statsföretag hemställer därför att staten helt svararför den behövliga finansiella rekonstruktionen av NJA med 1 800 milj. kr,TUlskottet bör användas för att amortera NJA:s utestående lån. Överenskommelseom detta bör träffas mellan Statsföretag och staten. 1976/77: 57 18 () har de senaste årenredovisat slora förluster. För vart och etl av åren 19711975 har förlusternaföre bokslutsdisposhioner och skatter uppgått till 62, 36, 16, 24 resp. 177milj. beräknas en förlust, efter lagerstöd med 70 milj. kr., på450 milj. kr. Därutöver tillkommer med hänsyn till marknadsutvecklingen och avtekniska skäl behov av ytterligare ned- och avskrivningar, vilka kan beräknasuppgå till drygt 320 milj. kr. Sammanlaget rör det sig sålunda om en föriustför åren 19711976 på närmare 1 100 milj. kr. med tyngdpunkten på de senasteåren. I dessa förluster har inte inbegripits kostnaderna för 80. har som finansielltslöd till NJA anvisat 767 mUj. i form av lån på samma villkor somlokaliseringslån, 600 milj. kr. för aktieteckning och 47 milj. kr. sammanlagt ca 1 400 mUj. Av stödet har 275 milj, kr, i lån och 525milj, kr, för aktieteckning avsett medverkan i finansiering av 80,Härav har dock lånet och 175 milj, kr, för aktieteckning inte utbetalats. Stödhar även utgått i form av lokaliseringslån och lokaliseringsbidrag. Förlusterna har försatt företaget i en mycketallvarlig situation. Aktiekapitalet är nu helt förbrukat, vilket i och för sigmedför skyldighet för företaget att träda i likvidation. Enligt vad jag erfarithar moderföretaget emellertid t, v, ställt erforderliga garantier. har inom företagelvidtagits åtgärder för att införa en ändamålsenlig och effektiv organisalion.Likaså har förberedelser vidtagits för att så snart som möjligl restaureraföretagel i tekniskt hänseende, främst vad beträffar vidareförädlingen avframställda ämnen. Dessa åtgärder får effekt först . tordedärför en förlust på inemot samma storleksordning som vara attvänta. Därefter bör de nämnda åtgärderna ha fått en viss resultatmässig effekt.Storleken härav torde dock i hög grad vara avhängig av konjunkturutvecklingen. Del bör observeras att beräkningen av förlusternaår 1976 och framåt är osäkra. Jag vill dock framhålla atl förelagsledningen harvidtagit åtgärder för atl så snart som möjligl få lill stånd väl fungerandeekonomiska system, som ger godtagbara förulsätlningar för förutsägelser,redovisning och kontroll avseende verksamheten. Det får anses uppenbart att förelagets fortbeståndkan säkras endast genom en finansiell rekonstruktion, Enligl min mening bör ensådan rekonstruktion inte enbart sikta till den sanering som krävs för attbringa likvidationshotet ur väriden. Den betydelse som NJA har i olika hänseendenmotiverar alt en säkrare ekonomisk grund läggs för dess framlida utveckling.Innan jag övergår till formerna för och omfattningen Prop.1976/77: 57 19 avden finansiella rekonstruktionen, viU jag emellertid framföra några allmännasynpunkter på företaget och dess utveckling. NJA är ett betydelsefullt inslag i näringslivet iNorrbottens län. Antalet anställda i NJA har ökat med ca 1 600 under1970-talet. Enligt företagsledningen är emellertid ca 1 000 av dessa övertaligavid normal drift av verket, I samförstånd med de fackliga organisationerna inomföretaget sker nu en anpassning av arbetsstyrkan. Denna skall ske genomnaturlig avgång. Även om dessa åtgärder är helt nödvändiga med tanke påförelagets ekonomiska bärkraft och utvecklingsmöjligheter, är verkningarnanegativa både för länet och den närmast berörda bygden, har vidare beslutat rekommendera altStålverk 80-projektel skjuls . ställningstagande har biträttsav de fackliga organisationerna inom företagel. Jag avser att i annat sammanhangåterkomma beträffande 80, HittUlsvarande satsningar på NJA har inneburit enensidig satsning på ett kustbygdsavsnilt och de har inle i tillräcklig gradmedverkat till att lösa övriga länsdelars sysselsättningsproblem. Problemen ärhärvidlag speciellt allvarliga i inlandet. För att befordra en gynnsam utvecklinginom näringsliv och sysselsättning i hela länet har jag enligt regeringensbemyndigande tillkallat en särskild delegation, Norrbollensdele-gationen, meduppgift att föreslå konkreta åtgärder som kan öka sysselsättningen i länet.Jag kommer också att föreslå att särskilda medel ställs till förfogande försysselsättningsskapande åtgärder i . I fråga om NJA:s framlida utveckling avserförelagsledningen enligt vad jag har erfarit att genom underhållsinsalser ochrelativt begränsade investeringar återhämta vad som fått slåtillbaka på grund av atl resurserna koncentrerats på 80. Syflel härmedär att utan kostsamma kapacitetsinvesleringar få en så väl avvägd produktionsapparatsom möjligt och därmed förbättra lönsamheten. I ett andra steg avser NJA att så snart marknadsförutsättningar föreligger öka valsverkskapaciteten. 1 etttredje steg avses investeringar göras för att öka den metallurgiska kapaciteten. Jag kan för min del ansluta mig tiU dennaangelägenhetsgradering. Jag utgår från att NJA, efter den finansieUarekonstruktion som jag kommer atl förorda, i samverkan medStatsföretaggruppen kan genomföra de förstnämnda underhålls- och invesleringsinsatserna.Någon form av tillskott av statsmedel bör sålunda inte påräknas i denna del.Jag vill understryka angelägenheten av atl underhålls- och invesleringsinsatsernagenomförs med kraft och skyndsamhet. Lönsamhetsförbättringar är synnerligenstarkt påkallade och underhålls- och investeringsinsatser inom NJA är avbetydelse för den ekonomiska aktiviteten och sysselsättningen på orten. Jag finner det också angeläget att en ökad andel avstålproduktionen kan avsättas i form av valsade produkter. 1976/77:57 20 tenkan beräknas uppgå till ca 1,7 milj, ton. Den högsta produktionen (1975) har uppgått tUl knappt 1 milj. ton, varav drygt i valsadeeller ytterligare förädlade produkter och återstoden i form av tackjärn,stålämnen och göt. På grund av den kraftiga konjunkturavmattningen istålbranschen beräknas produktionen sjunka till ca 700 000 lon. Det är givelvis angeläget med ett så högtutnyttjande av anläggningarnas kapacitet som möjligt. Emellertid böruppmärksammas att det även vid en normal konjunktur möter slora svårigheter attfinna avsättning för speciellt NJA:s halvfabrikat, I elt längre tidsperspektivbedömer jag därför en etablering på marknaden av en ökad volym valsadeprodukter som viktig. Från den utgångspunkten ter sig också en investering iökad valsverkskapacitet riktig. Det bör dock betonas att marknads- ochproduktionsförutsättningar som medger erforderlig lönsamhet bör vara för handeninnan en sådan investering genomförs. I fråga om utbyggnad av den metallurgiskakapaciteten vill jag erinra om atl regeringsförklaringen innehåller ett klarttillkännagivande av alt en sådan utbyggnad bör komma till stånd.Marknadsförutsättningarna och utvecklingen inom handelsstålbranschen måste dockbli vägledande i fråga om tidpunkt för och närmare utformning av utbyggnaden. Idetta sammanhang vill jag också erinra om att handelsstålutredningen väntasslutföra sitt arbete . Resultaten av utredningens arbetebör givetvis tjäna som vägledning i den fortsatta bedömningen av här berördafrågor liksom i fråga om andra spörsmål på handelsstål-området i vårt land. Jag vill härefter beröra de beräkningar av särskUdaned- och avskrivningar som har angivits i Statsföretags skrivelse. Avskrivelsen framgår att värdet på tackjärnslagret på grund av prisfall börskrivas ned från 133 milj. kr, tiU 91 milj, kr. Vidare finns ett lagervärdeavseende breda fyrkanlsämnen på 134 milj, kr. Då det inte nu finns marknad förbreda fyrkantsämnen bör en omvalsning ske till klena fyrkantsämnen, vilketmedför alt lagret bör värderas till 78 milj, kr. Statsföretag anser därjämteatt en avsättning svarande mot inkuransreserv bör genomföras vilkel medfören resultatbelastning med 25 milj, kr. Tillsammans med vissa andranedskrivningar föreligger ett nedskrivningsbehov för varulagret av sammanlagt150 milj, kr, I fråga om anläggningstiUgångar föreslås iStatsföretags skrivelse en nedjustering med sammanlagt 171 milj, kr. Häravberor 32 mUj, kr. på ulrangeringar och 139 milj. kr. Utrangering-arna beror företrädesvis på att utrustning medbokfört värde ersatts med ny utrustning. Värdet av den äldre utrustningen bördå skrivas bort. Bland nedskrivningsposterna märks särskilt 63 milj. kr.avseende förvärmningsanläggningen tiU 75. Förvärmningsanläggningenhar inte kunnat tas i drift och bedöms ha sådana inbyggda problem att 1976/77: 57 21 deninte kan tas i drift . Förhandlingar har upptagits medleverantören om reglering. Då anläggningen inte nu kan utnyttjas bör den heltskrivas av. Bland övriga poster märks ett varmband-verk som inteekonomiskt kan brukas, varför dess restvärde på 12 milj, kr, bör avskrivas,samt etl kallbandsverk som inte bedöms kunna beläggas med lönsam produktionvarav följer alt restvärdet 12 milj, kr, bör skrivas av.Farlygsmanufakturanläggningen bör på grund av försämrademarknadsförutsättningar för fartygsprofiler och av tekniska skäl skrivas nedmed tillsammans 18 milj, kr.