prop · G003103 · 1976-12-31 00:00:00 — har också gjorl vissa uttalandenrörande behovet av översyn av läriingsutbildningen (UbU 1975/76:5, rskr1975/76:75) saml statsbidragen till denna (UbU 1975/76:21, rskr 1975/76:248).Kommittén bör pröva hur arbetsfördelningen mellan gymnasieskolan och enskildutbildning i olika former bör avvägas med hänsyn till den studieorganisationsom kommittén kommer fram till. Jag finner del naturligt alt kommittén prövar ivad mån enskild yrkesutbildning kan ingå i ett syslem med etappvis utbildningsom jag redogjort för i del tidigare. Det är angelägel alt inte heller denenskilda ulbildningen leder lill ett alltför snävt avgränsat yrkesområde.Kommittén bör samråda med nämnda utredning. Inom pågår ett fortlöpandeläroplansarbete på gymnasieskolans område. Regeringen har vidare givit skolöverstyrelseni uppdrag atl införa både studieförberedande och yrkesförberedande inslag pågymnasiala ulbildningsvägar med anledning av beslul om reformeringav Delll U:ll Skr1976/77:103 134 högskoleutbildningen.Skolöverstyrelsen har också fåll i uppdrag all utarbeta läroplaner för en endakurs i varje behörighelsgivande ämne inom vuxenutbildning. Kommitténsöverväganden beträffande organisation och utbildningsutbud kan få konsekvenserför detta arbete. Kommittén bor därför hålla nära kontakt medskolöverstyrelsens arbete inom dessa områden. Kommittén bör kunna föreslåsådana åtgärder som den finner bör uppmärksammas i läroplansöversynen. Jag har i det föregående framhållit all samhälletsfortlöpande demokratisering inte kan lämna skolan opåverkad. Gymnasieskolanbör i högre grad än f n. närma sig vuxenväriden. ökat ansvarslagande aveleverna och en högre grad av egen aktivitet bör kunna medföra siörrearbeislrivsel och bättre studiemotivation. En viktig uppgift för kommittén äratl föreslå åtgärder som kan främja de studerandes infiyiande överdel egnaarbetet. Som exempel kan nämnas en mer problemorienterande undervisning ochkoncenlralionsslu-dier. i och har i olika sammanhang framhållit att del är angelägel attskapa ell för hela gymnasieskolan gemensamt ämnesstoff som bildar en kärnakring vilken olika specialiseringar kan ske. Här vill jag särskilt peka påviklen av all alla studerande i gymnasieskolan tillägnar sig kunskaper ocherfarenheter inom sådana områden som kommunikation, samhällsorientering ochnaturvetenskap. Begreppet kommunikation omfattar inte endast språkfärdigheteroch matematik ulan också en lång rad färdigheter bl. a. inom områden som bild,ljud och rörelse, vilka spelar stor roll för personlighelsulvecklingen. Isamhällsorienteringen ingår även träning och kunskaper för familjerollen. Jag vill i detta sammanhang erinra om vad jag haranfört om arbetssätt och arbetsformer i i propositionen om skolansinre arbete. Del melodiska arbetet inom alla ämnen bör få en ökad inriktningmot praktiska och laboraliva arbetsformer. Skolarbetet bör till stor del knytaan till samhället och bygga på en förankring i verkligheten av de frågor ochproblem som skall bearbetas. Detta bör också gälla arbetssättet i de gymnasialaulbildningsformerna som träning i abstrakt och kritiskt tänkande böruppmärksammas. I samband med kommitténs överväganden om gymnasieskoleulbild-ningensinnehåll bör även ingå en översyn av språkprogrammet. haravgivit förslag härom. Förslaget berör övergripande frågor för utbildningen ochbör behandlas mot bakgrund av kommittérs principiella genomgång av den gymnasialaulbildningen. Utredningen om skolans inre arbete föreslog i sittbetänkande (SOU 1974:53) Skolans arbetsmiljö vissa åtgärder beträffandeundervisningen i svenska på de tvååriga yrkesinriktade linjerna. Kommittén börpröva denna fråga och föreslå lämpliga åtgärder i syfte alt förbättraundervisningen i ämnet. 4Den gymnasiala utbildningens dimensionering och lokalisering Jag har i det föregående utgått från att flerungdomar efter skall få möjlighet atl genomgå en gymnasialutbildning efter intresse, förutsättningar och behov. Detta har varit ettriktmärke för utbildningsplaneringen . För alt fler ungdomar skall kunna beredas plats igymnasieskolan behöver utbildningsutbudet förändras, dels genom att nyautbildningsvägar skapas. 135 Kommittéer: Delll U:ll delsgenom all utbildningsutbudet på lokal nivå görs bredare. Kommittén bör därföringående pröva dimensioneringsfrågorna. Kommitténbör i delta sammanhang pröva hur den enskildes rätt lill utbildning igymnasieskolan skall förverkligas. Särskilt bör uppmärksammas hur della skallske för sådana grupper som f n. inte utnyttjar möjligheterna lill utbildning.Samtidigt vill jag understryka atl samhället inte alllid kan garantera all allaulbildningssökande kan få sina önskemål om viss utbildning tillgodosedda. Enständig avvägning måste här ske mellan individens önskemål och arbetsmarknadensefterfrågan. Jag vill i detta sammanhang erinra om vad dåvarande chefen förecklesiastikdepartementet anförde om den kvantitativa utvecklingen avungdomsutbildningen efter (prop. 1964:171 s. 98). Likartadeuttalanden görs i propositionen om reformering av högskoleutbildningen m. m. Delfinns även andra faktorer som påverkar avvägningen mellan individers önskemåloch arbetslivets behov. 1 vissa fall kan del vara svårt all anpassautbildningsorganisationen lill de studerandes efterfrågan på utbildning därförall del råder brist på praktikplatser. 1 andra fall, då del krävs betydandeinvesteringar för atl utbildningen skall kunna genomföras, kan begränsningarnavara av ekonomisk art. Kommittén bör göra en översyn av sådana utbildningar,vilka på grund av praklikkrav eller kostnader, har ett begränsat antalinlagningsplatser. Samverkan med vuxenutbildning ocharbetsmarknadsutbildning torde även i detta fall kunna innebära vissa fördelar. Ellav målen för lokalisering av ulbildningen på gymnasial nivå är all göra dennaså lättillgänglig som möjligt. måste emellertid krav om eltmångsidigt utbildningsutbud ställas upp. tillgodoses lättare genom enintegration mellan olika studievägar, vilken ofta kan utgöra en förutsättningför lokalisering av utbildning. Integrationen bör syfta lill att enheter medensidig könsfördelning eller enbart vissa studievägar, t. ex. utpräglat teoretiskaeller yrkesinriktade, undviks. Lokaliseringenpåverkas också av utbildningens anknytning lill regionens arbetsmarknad.Gymnasieskolans utbildningsutbud är i vissa fall inte lillräckliglanpassat lill olika regioners skiftande arbeismarknadsstruklur. ökatregionalt och lokall inflytande över planering och lokalisering bör bättre än fn. kunna göra gymnasieskoleorganisalionen flexibel i della avseende. Förgymnasieskolan grundläggande principer måste emellertid särskilt uppmärksammas.Här bör även arbetsmarknadens organisationer få möjlighet atl della ibeslutsprocessen. En alltför stark anpassning lill den lokala arbetsmarknadenkan dock inom vissa regioner leda till ett myckel begränsat utbud av utbildningoch en minskad valfrihet för de studerande. studerande kan därigenom fåsvårare att finna attraktiva utbildningsalternativ, vilket kan leda lill allfärre ungdomar söker sig lill gymnasieskolutbildning. Risken för detta minskarom utbudet kan göras mera varierat, bl. a. genom en närmare samverkan mellanolika gymnasiala utbildningar. Principerna för lokalisering av gymnasialutbildning bör övervägas mot bakgrund av vad jag nu har anfört. Kommittén böräven beakta vad som i denna fråga anförs i propositionen om samordnadsysselsättnings- och regionalpolitik. Samråd bör i denna fråga ske medsysselsäUningsulredningen. Delll U:ll Skr1976/77:103 136 I fråga om de personalförändringar som kanföranledas av kommitténs förslag förutsätter jag all berörda parter inom ramenför gällande lagstiftning kommer att träffa överenskommelse i den mån dessafrågor är förhandlingsbara. Kommittén bör emellertid, då så är särskiltbetingat av kommitténs förslag i övrigt vara oförhindrad atl ge synpunkter äveni personalfrågor. Frågorom statsbidrag till skolväsendet liksom ansvarsfördelningen mellan stal ochkommun på detta område utreds f n. inom utredningen (U 1972:06) om skolan,staten och kommunerna. Till denna utrednings uppgifter hör atl undersöka om mangenom ett annoriunda statsbidragssystem kan åstadkomma ett ökat lokaltansvarstagande för skolverksamheten. Kostnadsfördelningen mellan stal ochkommun förutsätts därvid inte komma all ändras. Inom utredningen har ellomfattande arbete lagts ned på pedagogiska och organisatoriska frågor. I detkommande arbetet med den gymnasiala utbildningen kommer en radstatsbidragsfrågor all behöva behandlas. Med utgångspunkt i en oförändradkostnadsfördelning mellan stal och kommun bör sialsbidragsfrågor som specifiktrör den gymnasiala ulbildningen kunna prövas av kommittén. Genom samråd börkunna undvikas all likartade frågor behandlas parallellt. Ytterligare direktivrörande slalsbidragsfrågorna kan komma att behöva meddelas . 5.2 Betyg,intagning och urval Frågan om betyg, intagning och urval utreds av 1973års betygsulredning (U 1973:01). Kommittén skall därför endast bevaka dessafrågor i den mån dess egna förslag om den framlida gymnasiala ulbildningenkräver delta. Frågor om studiestöd till studerande igymnasieskolan utreds f n. av studiestödsutredningen (U 1975:16) som bl. a. haratl överväga ell studiestöd som är anpassat till en studieorganisation av denmodell som jag har angivit i del föregående. Kommittén bör följaktligen intebehandla sludieslödsfrå-gor. Kommittén bör i ett inledningsskede övervägaövergripande frågor som är gemensamma för den gymnasiala utbildningen, vilketbör utmynna i ett principbetänkande. Parallellt med dessa överväganden börkommittén påbörja en analys av den gymnasiala utbildningen i sektorer somvänder sig mot bestämda yrkesområden i arbetslivet. Med hänsyn till detangelägna i alt snabbt komma fram till lösningar inom utbildningar förvårdsektorn och den sociala sektorn bör kommittén om möjligt prioritera dessaområden. För atl åstadkomma en konkret belysning av kommitténs principförslagkan del vara lämpligt att behandla utbildningen för ytterUgare någotyrkesområde med förtur. Jag finner det sannolikt alt en viss försöksverksamhetkan behöva genomföras innan mer definitiva ställningstaganden kan göras om denframtida gymnasiala utbildningen. Kommittén bör därför ta de initiativ och 137 Kommittéer: Delll U: 12 avgede förslag som behövs. Kommittén bör även tillgodogöra sig de rön ocherfarenheter som försöksverksamhet ger. Med undantag för principiella förslag för hela dengymnasiala ulbildningen bör utredningen avge sina förslag successivt.Eventuella konsekvenser i fråga om personalen inom berörda utbildningsformerbör analyseras ingående liksom konsekvenserna för grundutbildningen av läraresaml behov av fortbildning med anledning av kommitténs förslag. Förslagen böråtföljas av noggranna kostnadsberäkningar. Utgångspunkten för förslagen börvara största möjliga återhållsamhet vad gäller ytterligare kostnader samloförändrad kostnadsfördelning mellan stat och kommun. Kommittén bör även avgeförslag om författningsändringar och andra bestämmelser saml exempel påanvisningar. Eflersomfiera myndigheter, statliga utredningar och organisationer är direkt berörda avdet utredningsarbete som jag har angivit i det föregående är det av storbetydelse alt arbetet bedrivs i nära kontakt med dessa. 12.Den svenska delegationen inom finsk-svenska utbildningsrådet Finsk-svenska ulbildningsrådel tillkom påinitiativ av (Rekommendation nr 27/1967). I medlemsförslag A 136/k föreslogs all skulle rekommendera regeringarna i och all vidtaga åtgärder för alt underiätta de i bosatta finnarnas utbildningsproblem samt all i della syfte tillsätta ell gemensamt organ med uppgift atl handhava planeringen och koordineringen av ifrågavarande verksamhet. rekommenderade regeringarna i och alt tillsätta ell permanent rådgivande och förslagsstäl lande samarbetsorgan med uppgift att verka för all underiätta den i bosatta finskspråkiga befolkningens utbildningsproblem. Finsk-svenska ulbildningsrådel, som lillsaiies ochbörjade sin verksamhet , består av en finsk och en svensknationell delegation. Undersin verksamhet har ulbildningsrådel huvudsakligen behandlat utbildningsfrågoravseende och gymnasieskolan. Invandrarbarnens situation iförskolan har också uppmärksammats. Ulbildningsrådel har bl. a. behandlatfrågorom rekrytering av lärare, utbildning och fortbildning av lärare,läroplaner för hemspråksundervisning och frågor om läromedel. Vidare har utbyteav informationer på olika plan spelat en stor roll i rådels verksamhet. Riktlinjerför invandrar- och minoritetspolitiken har fastlagts (prop. 1975:26, InU 1975:6, rskr 1975:160) och målen för ulbildningen av invan drarbarn har angivits i prop. 1975/76:118 om hemspråksundervisning för invandrarbarn och godkänts av (UbU 1975/76:33, rskr 1975/ 76:391). Samarbetet i utbildningsfrågor mellan och bör nu därför ges en fastare form genom att den svenska delegationen ges ställning av en kommitté. Arbetet med atl uppnå av regering och riksdag fastställda mål saml alt lösa olika praktiska frågor som rör den i bosatta finskspråkiga befolkningens utbildningsproblem ankommer på berörda myndigheter. Delll U:12 Skr1976/77:103 138 Finsk-svenska ulbildningsrådel bör, i enlighet medNordiska Rådets rekommendation, liksom vara ett permanent forum förregeringarna i och för ömsesidig information, samråd och övergripandeplanering. De verkställande uppgifterna vad gällerförhållanden i ankommer på berörda svenska myndigheter. Dessa skall gerådet de uppgifter rörande utbildning m. m. som krävs för rådets verksamhet ochom olika åtgärder för den i bosalla finsk-språkiga befolkningen. Den svenska delegationen inom ulbildningsrådelbestår f n. av ledamöter, sekreterare och expert. Mot bakgrund av deställningstaganden som gjorts i fråga om invandrar-och minoritelspoliliken iSverige bör den svenska delegationens sammansättning breddas. Ordförandeskapet samt sekreierarfunklionen i rådetåvilar den svenska delegationen. De blindas förenings biblioteksverksamhet Direktiv (PM upprättad inomutbildningsdepartementet): utgår statsbidrag till denbiblioteksverksamhet som bedrivs av De blindas förening (DBF). Biblioteketbestår av en central biblioteksad-minisiralion samt fyra avdelningar, nämligenblindskriftsbibliotekel, lalboksbiblioleket, studielilieralurseklionen ochfolkbildningsseklionen. leds av en särskild biblioteksslyrelse. Denegentliga biblioteksverksamheten svarar punklskrifisbiblioiekel ochlalboksbiblioleket för. Del slatiiga bidraget utgår ur anslaget Bidrag till dehandikappades kulturella verksamhet (1976/77 VIILB. 54 Bidrag till dehandikappades kulturella verksamhet, posten Bidrag lill De blindas förening förbiblioteksverksamhet). Som villkor för bidraget har utfärdats vissa allmännabestämmelser av regeringen. Bidraget uppgår /77 lill 4 600 000kr. I beloppet har utöver bidrag till den egentliga biblioteksverksamheteninräknats bidrag för överföring av tidigare producerade talböcker från öppnaspolar till kompaktkassetter, för utgivande av laltidning för kulturinformationsaml för omkostnader vid framställning av sludielilteralur för synskadadehögskole-siuderande. Statsbidrag täcker nästan helt kosinaderna förpunktskrifts- och talboksbiblioieken. I en särskild skrivelse lillutbildningsdepartementet med anledning av 1968 årslilleralurulrednings slutbetänkande (SOU 1974:5) Boken föresloghandikapputredningen (S 1966:38) atl ett avtal skulle träffas mellan DBF ochstaten om all staten utan koslnad skulle överta DBF:s punktskrifts- ochlalboksbibliotek samt ansvaret för driften och utvecklingen av dennabiblioteksverksamhet. 1 en kompletterande anslagsframställning /76 föreslog alt staten fr. o. m. budgetåret1975/76 skulle la över ansvaret för DBF:s bibliotek. 139 Kommittéer: Delll U:13 Med anledning av förslagen frånhandikapputredningen och anförde föredraganden vid sinbehandling av bidraget till DBF för biblioteksverksamhet under budgetåret1975/76(prop. 10p.42)atl han delade den från olika håll framfördauppfattningen alt en förändring borde övervägas av huvudmannaskapet ochorganisationsformen för DBF:s bibliotek. Frågorna borde övervägas i en särskildarbetsgrupp. I sitt belänkande (SOU 1976:20) Kultur ål allaerinrar handikapputredningen om sina, i den särskilda skrivelsen, tidigareframförda förslag om huvudmannaskapet för DBF:s bibliotek. Utredningenbehandlar även den framtida omfattningen av förvärv avpunktskriftsböcker och talböcker. En förändring av huvudmannaskapet m. m.kräver viss ytterligare utredning. Detta arbete bör utföras av en särskildarbetsgrupp. Arbetsgruppen skall utföra det ytteriigareutredningsarbete som krävs för ell ställningstagande lill förslaget om enändring av huvudmannaskapet för DBF:s bibliotek m. m. Därvid bör arbetsgruppensärskilt uppmärksamma följande frågor. har föreslagit all staten laröver ansvaret för DBF:s biblioteksverksamhet och bildar ell statligtspecialbibliotek. Även andra lösningar av huvudmannaskapet kan tänkas t. ex. enfristående stiftelse eller en inordning i biblioteksverksamheten i Stockholmskommun. Arbetsgruppen bör belysa hur förändringar enligl dessa alternativskulle kunna genomföras samt vilka förändringar i det nuvarande biblioteketsorganisation och personaldimensionering som krävs vid de olika alternativen.Särskild uppmärksamhet bör ägnas ål hur administration kan lösas ide olika fallen saml vilka koslnadskonsekvenser elt förändrat huvudmannaskapfår. Vidare bör arbetsgruppen i della sammanhang överväga vilken form avsamröre som de nuvarande sludielilteralur- och folkbildningsseklionerna i DBF:sbiblioteksverksamhet bör ha med ett bibliotek för punklskriftsböcker ochtalböcker under annan huvudman än DBF. använder sig av DBF:sproduktionsresurser vid framställningen av punktskriftsböcker och talböcker.Ekonomi- och personaladministration m. m. för sköts av DBF. Dådessa funktioner vid en förändring av huvudmannaskapet för kanbehöva läggas inom den nya biblioteksorganisalionen bör arbetsgruppen kartläggainom vilka områden en direkt samverkan sker mellan biblioteksverksamheten ochandra delar i DBF:s verksamhet, t. ex. i form av köp av tjänster. Gruppen bördärvid söka ange omfattningen av och kosinaderna för dessa tjänster. Enförändring av huvudmannaskapet för medför all personalensanställningsförhållanden påverkas. Arbetsgruppen bör därför undersöka vilkakonsekvenser olika huvudmannaskapsformer kan leda lill. förslag rörande omfattningenav framlida förvärv av punklskriftsböcker och talböcker innebär enkraftig ökning i förhållande till nuläget. En förutsättning för en höjning avnyförvärvsnivån vid är att produktionsresurser finns tillgängliga. Denna fråga har inte närmare behandlats av handikapputredningen.Arbetsgruppen bör därför undersöka om DBF:s punktskrifts- ochtalboks-produktion har möjligheteratt framställa ell siörre antal böckeråtbiblioteket än vad som f n. sker. Gruppen bör också undersöka vilka andraproduk- Delll U: 13 Skr1976/77:103 140 tionsresursersom skulle kunna användas. Vidare bör gruppen allmänt belysa för- ochnackdelarna med all ett fristående specialbibliotek har egnaproduktionsresurser. DBF:s bibliotek lämnar folkbiblioteken ute i landetservice genom enstaka lån och depositioner. ger också en omfattandeservice till synskadade utanför Slockholm genom direktlån. Stockholmsstadsbibliotek har inte något eget talboksbestånd. Låntagare i Slockholm vändersig direkt lill DBF:s bibliotek eller erhåller böckerna från genomStockholms kommuns sociala biblioteksverksamhet. För talboksutlåningen vidvårdinstitutioner inom används depositioner från DBF:s bibliotek.Med hänvisning lill dessa förhållanden har från DBF:s sida hävdals alt det inomStockholmsområdet förekommer ett överutnyttjande av jämfört medövriga kommuner i landet. Arbetsgruppen bör mot denna bakgrund undersöka hurDBF:s bibliotek utnyttjas av bibliotek i olika delar i landet saml vidare sökaklariägga i vilken utsträckning det förekommer ell s. k. överutnyttjande inomStockholms kommun. Gruppen bör därvid även söka beräkna hur pass stor del avbiblioteksverksamhetens kostnader som kan sägas avse . Vid som är den statligaspecialskolan för synskadade barn finns i elevbiblioleket ett mindre antalböcker på punkt som icke är läroböcker. Enligt handikapputredningen bör dennadel av elevbibliolekels böcker handhas av det föreslagna specialbiblioteket somdå skulle fä ansvaret för utlåningen av alla typer av punktskriftsböcker.Arbetsgruppen bör redovisa hur elevbibliotekets nuvarande verksamhet fungerarsamt överväga om den av utredningen föreslagna samordningen är lämplig. Gruppenbör vidare pröva vilka organisatoriska kostnadsmässiga konsekvenser ensamordning skulle få för specialbiblioteket resp. specialskolan. 3Tidsplan m. m. Utredningsarbetet bör bedrivas skyndsamt. Gruppenbör redovisa sina överväganden till regeringen . Omgruppen i sitt arbete finner all skäl talar för en viss lösning avhuvudmannaskapet bör den redovisa vilka ytterligare frågor som behöver lösasinnan en förändring kan ske samt ange när en ny organisation beräknas kunnaträda i kraft. Resultatet av arbetsgruppens genomgång av dennuvarande biblioteksverksamhetens organisation och finansiering har belydelseför ställningstagandena till omfattningen av de statliga insatserna tillverksamheten under /78 oberoende av vilken huvudmannaskapsformsom då kommer att gälla. Arbetsgruppen bör därför på lämpligt sätt, och såsnart detta låter sig göras, lämna underiag för regeringens bedömningar i dennafråga. 141 Kommittéer: Delll U:14 Chefenför , statsrådet anför. Genom beslul bemyndigaderegeringen dåvarande chefen för atl tillkalla tiosakkunniga för atl utreda det sludiesociala stödet. Desakkunniga, som tagit sig namnet studiestödsutredningen, skulle bl. a. särskiltuppmärksamma prövningen mot egen och makes inkomst och förmögenhet istudiemedelssystemet. I direktiven hänvisas till kommittén (U 1969:51) förstudiestöd åt vuxna (SVUX) som i siu betänkande (SOU 1974:62) förde framförslag om förenklingar av studiemedelssystemet bl. a. med hänsyn till den s.k. makeprövningen. De sakkunniga bör, som framhålls i direktiven,"överväga atl vid studiemedelsutbeialningen gradvis avvecklasambandet mellan makars ekonomi på samma sätt som sker inomskattelagstiflningen." De sakkunniga skall bedriva arbetet så atl desenast kan lägga fram alternativa principförslag omstudiestödets utformning. Jag bedömer det emellertid som angeläget att fråganom studiemedlens makeprövning tas upp innan utredningen är klar med sinaprincipförslag för hela del sludiesociala slödel. Jag uppdrar därför åt de sakkunniga alt skyndsamtinkomma med kostnadsberäkningar över en avveckling av prövningen mot makesinkomst och förmögenhet i studiemedelssystemet. Kostnadsberäkningarna bör gällasäväl kostnaderna för tilldelningen av studiemedel som kosinaderna i sambandmed återbetalningen. De sakkunniga bör också överväga en teknisk lösning förall inom del nuvarande studiemedelssystemets ram avskaffa makeprövningen. På grund av del anförda hemställer jag atlregeringen bemyndigar mig att uppdra åt studiestödsutredningen att i sambandmed sina överväganden skyndsamt behandla frågan om avvecklingen av prövningenmot makes inkomst och förmögenhet i studiemedelssystemet. 15.Svenskt medlemsorgan för IIASA Regeringen beslöt att ansöka ommedlemskap i (, IIASA). Institutetsstyrelse biföll ansökningen om medlemskap. Detta gäller fr. o. m. den1 . För det svenska medlemskapet bör ell särskilt organunder forskningsrådsnämnden svara. I avvaktan på att denna nämnd upprättas,vilket enligt planerna avses ske , bör en kommitté tillkallasför att medlemskapets rättigheter och skyldigheter skall beaktas underinnevarande budgetår. Utöver vad som följer av medlemskapet bör kommitténutarbeta förslag till en permanent organisation för det svenska medlemskapet. Idelta arbete bör kommittén samråda med organisationskommittén (U 1976:07) förforskningsråden och berörda myndigheter inom forskningsrådsorganisationen. Delll U:I6 Skr1976/77:103 142 16.Tilläggsdirektiv till utredningen (U 1976:06) om stöd till de friatrossamfundens teologiska seminarier m. m.