prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — Den planerade postterminalen äravsedd att uppföras i två etapper, av vilka den första uppdelas i tvådeletapper, deletapp I a och deletapp I b. Deletapp I a omfattariordningställande av lastkaj och lastgård samt framdragning av järnvägsspår.För att dessa anordningar skall kunna tas i bruk krävdes byggstartför deletappen . Nuvarande lastområde fick postverket enligtavtal med SJ nyttja fram till nämnda datum. 1976/77:100 Bilaga9 209 hargenom beslut och ställt medel till förfogandeför genomförande av deletapp I a. Deletapp I b omfattar uppförande av denegentliga byggnaden för B-posthanteringen. Kostnadema, som granskats avbyggnadsstyrelsen, beräknas preliminärt till 83 milj. kr. Härtill kommerkostnader för anordnande av gata till området samt vissa anslutningskostnader. Postkontoreti kommer i den beslutade nya organisationen attorganiseras som postområdesförvaltning. Lokaler för postkontoret i i en privatägd fastighet i kvarteret . Boende i denfastighet där postlokalerna är inrymda och i omkringUggande byggnader haranmält, att de störs av det lastningsarbete som måste ske . Vidarestörs trafiken i viss utsträckning av postens fordon. I samband med att den nyasorterings- och transportorganisationen genomfördes uppstod ökat lokalbehovför sorteringsexpeditionen. För att tillgodose lokalbehoven förhyrdes provisorisktiordningställda lokaler i kvarteret . Dessa lokaler är otidsenliga ochhar en otillfredsstäUande arbetsmiljö. har efter företagenutredning funnit att lokalfrågan för postkontoret i bör lösas genomuppförande av en ny terminal på från bl. a. trafiksynpunkt lämpligt belägentomt där sorterings- och brevbäringsexpedi-tionerna inryms. Postkontoretskassaexpedition och administration skall bli kvar i de nuvarande lokalerna ikvarteret , vilka från kundsynpunkt har ett lämpligt läge. För atttiUgodose behovet av trafik-och parkeringsyta vid terminalen måste tvåfastigheter och mellan dessa belägen gatumark förvärvas. Ett preliminärt avtalavseende förvärv av tomtmark inom kvarteren och har träffatsmellan postverket och . Avtalet är träffat under förbehållav regeringens och kommunfullmäktiges i godkännande. Byggnadsstyrelsenhar beräknat kostnadema för byggnadsföretaget till 7,1 milj. kr. Postkontoreti har lokaler i en postverket tiU-hörig fastighet ikvarteret . Ar 1952 färdigstäUdes en tillbyggnad, varigenom det dåvarandelokalbehovet tUlgodosågs. Lokalerna är otillräckliga. Detta gällerfrämst kassa- och brevbäringsexpeditio-nerna. Lastkaj saknas vid postintaget,vUket medför att arbetet med lastning och lossning av postgodset försvåras ihög grad. Detta förhåUande har påtalats av yrkesinspektionen. Härtill kommeratt arbetsmiljön inte uppfyller de krav som kan ställas. Enutredning har visat att lokalfrågan bör lösas genom en om- och tillbyggnad avposthuset. Byggnadsstyrelsenhar beräknat kostnaderna för byggnadsföretaget till 4,5 milj. kr., varav . faUer på ändrings- och underhåUs-arbeten. Av kapitalmedel behöversåledes . tas i anspråk. 14 1976/77. Prop.1976/77:100 Bilaga 9 210 Postkontoret i har lokaler ien postverket tillhörig fastighet i kvarteret . Lokalerna är numeraotillräckliga. Detta gäller främst brevbärings- och kassaexpeditionerna.Arbetet med lastning och lossning av postgodset försvåras i hög grad på grundav att för ändamålet tillgängligt utrymme är för litet. Härtill kommer attarbetsmiljön inte uppfyller de krav som kan ställas. En utredning har visat att lokalfrågan bör lösasgenom en om- och tUlbyggnad av . har beräknat kostnadema förbyggnadsföretaget tUl 2,8 milj. kr., varav . faller på ändrings-och underhållsarbeten. Av kapitalmedel behöver således . Den aktueUa investeringsplanen för posthus visas iföregående tabell. Under /76 har postverket genomregeringens beslut disponerat 22 milj. kr. för förvärv av fastigheterna nr 7och 8 i kvarteret i . Dessa fastigheter förvärvades underbudgetåret från till en kostnad av . Förinnevarande budgetår disponerar postverket 1,2 milj. kr. för förvärv avfastigheter. Av dessa medel har . utnyttjats för inköp av tomt förpostterminal i kommun. För förvärv av tomt för postterminal iHässleholm avses . komma att utnyttjas samt . för inköp avmindre fastigheter. För /78 begär postverket sammanlagt1,9 milj. kr., varav . för tomt- och gatumark i samt . för vissa mindre fastigheter. Under /77 disponeras 4,5 milj. kr.för anskaffning av diligensbussar. TiU detta kommer att bussanskaffning för 4,4milj. tidigarelagts till budgetåren 1975/761976/77 i samråd med . För /78 begär postverket 12,7 milj.kr. för anskaffning av bussar. Somersättning för de bussar som anskaffats inför högertrafikomläggningen föreslogpostverket i anslagsframställningen avseende /77 ettnyanskaffningsprogram av 35 bussar /771980/81. Detäldre bussbeståndet anskaffades . Av dessa fordon har isynnerhet de äldre numera väsentUga brister. Bussamas genomsnittiiga livslängdär . Med utgångspunkt i detta och för att den ovannämnda långsiktigaplaneringen av ersättningsanskaffningar skall kunna genomföras behöver därför40 bussar anskaffas under /78. Denna anskaffning motsvarar ettmedelsbehov i dagens prisläge av 12,7 milj. kr. 1976/77:100 Bilaga9 211 /77 disponerar postverket 1 milj. kr., vilket beräknas kommaatt helt tas i anspråk. För /78 föreslår postverket att 1 milj.kr. anvisas under posten Diverse och oförutsett. Slutligavskrivning av kapitalmedelsfinansierade bilar inom postverkets fond föreslår att avskrivning /78 av de bilar som tidigare finansierades överinvesteringsanslag får ske endast till så stor del som behövs för att fordonensbokförda nettovärde skall nollställas samt att värdet av ifrågavarande bilar ejvidare skall inräknas i avskrivningsunderlaget för beräkning avavskrivningsmedel inom postverkets fond. har i skrivelse den 14 september 1976redovisat sina programplaner för ekonomiskt försvar avseende perioden /781981/82, vilka upprättats i enlighet med de anvisningar som utgjorts av chefenför . har avgett det yttrandeöver bl. a. postverkets anslagsframställning som redovisats under mbrikenVägväsendet (s. 62). Investeringarna i postverket syftar tiU att genommodema och funk-tionsenliga lokaler och utrustning möjliggöra en effektiv ochsnabb posthantering och värdeförmedling samt ett utbud av alla de tjänster iövrigt som kunderna gör anspråk på. skall verksanUieten kunnabedrivas i former som iimebär en god arbetsmiljö för de anställda och sommedger en flexibel anpassning till skiftande arbetsvoly-mer och förändringar iefterfrågan. Jämfört med övriga kostnadsslag, där personalkostnadernadominerar, är kapitalkostnaderna i postverket tämligen små, meninvesteringsverksamheten har ändå en nyckelroll för att alla de nyssnämndakraven skaU kunna tiUgodoses. finansierar direkt med suia intäkterinvesteringar i maskinell utrustning och bilar. För investeringar ifastigheter och byggnader samt dUigensbussar disponeras anslaget Posthus m. m.på kapitalbudgeten. Inom den sistnämnda kategorin dominerar f. n.investeringama i tre stora projekt nämligen den nya etappen av postgirohuset iStockholm, den etappvis uppförda nya posttermmalen samtpostterminalen i . Härutöver pågår arbete med vissa mindre postterminaleroch posthus. 1976/77:100 Bilaga 9 212 1975: 1 (bil. 8, sid. 226) beräknadesinvesteringsramen för Posthus m. m. för /76 till 23,6 milj. kr.Genom regeringens beslut och höjdesin-vestering-sramen till 49,5 milj. kr. a. till följd av att postverketsenare-lagt vissa betalningar för postgirohuset under det föregående budgetåret.Totalt förbrukades dock endast 47 milj. kr. eftersom en om- och tillbyggnad avposthus i försenats på grund av att besvär anförts motbyggnadsnämndens beslut om byggnadslov. Vidare fick en tillbyggnad avpostterminalen i Ange anstå till följd av att projekteringen försenats. I prop, 1975/76: 100 (bU. 8, sid. 233) beräknadesinvesteringsramen för /77 till 49,5 milj. kr. Genom regeringensbeslut höjdes denna ram till 54,5 milj. kr. för att möjliggöravissa tiUkommande arbeten i samt fördyringar av etapp 1 a av . För /78 har postverket föreslagit enmedelsförbmkning av 122,8 milj. kr. För finansieringen härav beräknasavskrivningsmedel på 21,2 milj. kr. stå till förfogande. Belastningen påstatsbudgeten i form av kapitaltillskott skulle därmed bli 101,6 milj. kr. Somframgår av den förut redovisade investeringsplanen för kommunikationsverken harjag tillstyrkt en investeringsram på 115,8 milj. kr. I följande sammanställning,som även visar utfallet för /76 resp. beräknad utgift /77, redovisas hur den av mig föreslagna ramen ungefärligt kanberäknas komma att fördela sig på olika objektsgrupper. 1975/76 Utfall 1976/77 Beräknad Diligensrörelsen (bussar) Inklusive medel för igångsättning av etapp 1 b ipostterminalen har för projektet beräknats 33,4 milj. kr. Etapp 1beräknas vara genomförd . Därvid kommer en övergång av verksamhetenfrån nuvarande utspridda och delvis omodema resp. provisoriska lokaler till enny modern terminalanläggning att kunna ske. Etapp 2 avses inte sättas igångförrän . /78 fortgår eller igångsätts arbetena på post- 1976/77:100 Bilaga 9 213 terminalerna i , , , ,Handen och Ange, postterminalen samt posthusen i ochTrelleborg. Likaså fortgår tillbyggnaden av postgirohuset i . föreslår att ny- ochombyggnadsarbeten avseende posthusen i , och Vetlandapåbörjas under /78. Jag förordar att postverket får göra dettainom den ram som står till buds för budgetåret. Byggstart får med andra ordanpassas så att projekten ryms inom föreslagen medelsram. Jag har beräknat 1,9milj. för inköp av fastigheter, vilket belopp till största delen beräknatsanvändas för köp av den tomt i där terminalen skall uppföras. För investeringar i diligensbussarhar jag beräknat 10,5 milj. kr. Detta belopp möjliggör bl. a. en fortsattanskaffning av bussar som ersätter äldre fordon byggda för vänstertrafik. För diverse mindre samt oförutseddainvesteringsändamål beräknar jag 1 milj. kr. för nästa budgetår. För att möta redan inträffade och beslutadekostnadsökningar, bl. a. de ökade personalkostnader som följer av 1976 årskontrollstationsförhandlingar och den av beslutade höjningen avarbetsgivaravgifterna, har regeringen beslutat medgehöjning av postavgifterna med från . 1 fråga om investeringsanslagettill posthus m. m. föreslås detta på sedvanligt sätt beräknas med hänsyn tillatt en marginal utöver investeringsramen bör finnas för att möjliggöra en avkonjunkturmässiga eller andra skäl påkallad ökning av medelsförbrukningen. Med hänsyn till vad jag sålundaanfört förordar jag, att medel för nästa budgetår anvisas enligt följandeanslagsberäkning. Beräknad medelsförbrukning /77 115,8 Avgår beräknad ingående behållning 2.5 Anslag /78 124,9 För finansiering av investeringarnaunder /78 finns avskrivningsmedel inom postverkets fondutgörande 21,2 milj. kr. Jag har ingen erinran mot de principer som postverketföreslagit vad gäller slutlig avskrivning av de bilar som tidigare finansieratsöver investeringsanslag. Vad postverket i övrigt anfört föranleder ingakommentarer från min sida. De för /78 beräknade avskrivningarnainnebär att den av mig förordade investeringsramen kommer att kräva ettkapitaltillskott från statsverket av 94,6 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Posthus m. m. /78 anvisa ett investeringsanslag av . Prop.1976/77:100 Bilaga 9 214 Nettovärdet av tillgångar uppgick den30 till sammanlagt 6 086,3 milj. kr. Bruttovärdet avanläggningstUlgångama var 14 536 milj. kr. Statskapitalet var 1 516,6 milj.kr., vUket innebar en minskning under budgetåret med 108 milj. kr.Statskapitalet minskade därför att avskrivningsbeloppet översteginvesteringsbeloppet med ett negativt investeringsbemyndigande som följd. Motsvarandebelopp har av iiUevererats tUI statsverkets checkräkning iriksbanken. Överskottet för /76 uppgick efteravskrivningar till 140 milj. kr., vilket täcker förräntningskravet på det underbudgetåret genomsnittligt disponerade statskapitalet. Vid beräkning avöverskottet har hänsyn inte tagits till resultatet av mndradiorörelsen, vilketavräknas mot rundradiofonden. Av överskottet på 140 mUj. under budgetåret, vilket tillsanunans med en inleverans på 45 milj.kr. utgörande balans från /75 innebar att till statsverketkunde inlevereras överskottsmedel till ett belopp av 150 milj. kr. under budgetåret1975/76. I skrivelser och den 27 oktober 1976och i anslutning därtill lämnade kompletterande uppgifter har televerkethemställt om investeringsanslag till teleanläggningar m. m. för budgetåret1977/78. skrivelse förstnämnda dag har verkethemställt om investerings- och driftanslag för ljudradio och television / 78. Skrivelsen har ingetts till ochbehandlas i bil. 12 till denna proposition. 1975/76 105 200 000 773 700000 '805 400 000 1976/77 73 500000 827100000 »847 200 000 1977/78verket 53 400 000 946 800 000 »909 300 000 föredraganden 53400000 870 600 000 840000 000 Inkl. under budgetåret tidigarelagda investeringar med ca 7,9 milj. kr. » Ramenhöjd enl. regeringens beslut och . ' I skrivelseden begärde höjning av ramen för /78med 11,8 milj. kr. Prop.1976/77:100 Bilaga 9 215 Utvecklingav rörelse m. m. Telefonrörelsen har expanderatkraftigt. Antalet telefonapparater har mer än tredubblatsoch uppgick till 5 422 795. En jämförelse med andra länder ivärlden visar att i förhållande till folkmängden har flest huvudledningar,dvs. telefonledningar från abonnentinstaUationer till telefonstationer. Den 1januari 1976 fanns 513 huvudledningar per 1 000 invånare. Under budgetåret1975/76 beställdes 405 400 nya telefonapparater, jämfört med 378 000 underföregående budgetår. Antalet netto-bestäUningar, dvs. skUlnaden mellan antaletnybeställningar och antalet annulleringar, utgjorde 256 100, vilket innebär enökning jämfört med föregående budgetår. har /76 därmed haft den största abonnenttillströmningen i verketshistoria, som det aUmänna konjunkturläget varit dämpat. Antalettelefonapparater i nätet ökade under /76 med 255 000 och antaletapparater var per 1 000 invånare 661 mot 633 ett årtidigare. Antalet samtalsmarkeringar totalt i automatisktrafik ökade under /76 . Motsvarande ökning är i genomsnitt . Möjlighetema till automatisktelefontrafik med utlandet har under budgetåret ytterligare vidgats och vidutgången av /76 expedierades av utlandstrafikenautomatiskt. Underbudgetåren 1976/77 och 1977/78 beräknas det totala antalet markeringar förtelefontrafiken komma att öka med i genomsnitt . Hänsyn har härvidtagits till effektema av de taxeändringar i syfte att skapa olika lättnader förrikssamtalstrafiken, som gjorts och som helt genomförtsunder . har vissa teletjänstersåsom nummerbyrå och vakansexpedition ökat i omfattning. Introduktionenav integrerade administrativa datasystem kommer att minska televerketsdriftkostnader. Arbete pågår vidare för att effektivisera arbetet med demanuella telefontjänstema. I samband med utökning av äldre lokalnät utförs ettkapitalkrävande moderniseringsarbete. Blymantlade kablar och blankledningar påstolpar utbyts mot moderna plastjordkablar. Exempel på andra insatser somväntas ge förbättrad felavhjälpningsservice och minskade drift- ochunderhållskostnader är åtgärder för att förebygga åskskador samt införande avutrustningar, som automatiskt övervakar telefontrafiken och rapporterar driftstörningar.En grov uppskattning av de ekonomiska konsekvensema av pågående rationaliseringsinsatserär att driftkostnaderna minskar med 3 ä . Normleveranstiden (dentid inom vilken av beställningarna effektueras) för vanligahuvudabonnemang har fram till Prop.1976/77:100 Bilaga 9 216 budgetåret1973/74 sänkts . Den kraftiga efterfrågeökningen underbudgetåren 1974/75 och 1975/76 har emellertid lett till en ökad leveranstid för enstaka områden uppemot . En förkortning förutses bli möjUg underinnevarande budgetår och /78 inriktas planeringen , därdetta är möjligt. förutser att det under kommande årkommer att introduceras nya typer av produkter och tjänster som vidgar ochdelvis förändrar verksamhet. Forskningen och utvecklingen påteleområdet är expansiv och den moderna teletekniken ger samhälle, näringslivoch enskilda tillgång till rationella kommunikationer. Fr. o. m. ingår larmverksamhetensom en permanent enhet i under beteckningen larmdivisionen.Larmdivisionen omfattar en larmavdelning för de centrala funktionerna ochlarmgrupper vid landets teleområden. Larmdivisionen svarar för försäljning,installation och underhåU av larmaiUäggningar till bl. a. statUga ochkommunala förvaltningar, landsting, banker, försäkringskassor, privatpersonerm. Larmdivisionen skaU vidare svara för larmskyddet för försvaretoch vissa statliga företag och myndigheter. För att satsningen inom larmområdetskall bli framgångsrik krävs god marknadsföring, flexibel och beslutssnabborganisation och korta leveranstider. specieUa fördelar ikonkurrensen är en tekniskt kimnig personal, en hela landet täckandeorganisation och ett förtroende hos kunderna. Verksamheten kommer att präglasav fortsatt uppbyggnad och konsolidering. Den utveckling av antalet telefonapparater, vilkenligger tiU grund för beräknade behov av investeringsmedel föraboimentan-läggningar, framgår av tabell TI. Tabellen omfattar bestäUningar ochinkopplingar samt orderstock av telefonapparater och visar dels utfall /76, dels prognos för budgetåren 1976/771981/82. Beställda och installerade telefonapparater (1 OOO-tal) stock vid resp. budgetårs slut stock vid resp. budgetårs slut Med de medel som under /76 stått tUlteleverkets förfogande har ca 407 000 nya apparater kunnat kopplas in. Prop.1976/77:100 Bilaga 9 217 stockenberäknades uppgå tiU ca 80 000 beställningar. Under /77 beräknas nybeställningarnauppgå till ca 400 000. Den för detta budgetår fastställda investeringsramenberäknas medge installation av ca 410 000 apparater, vilket iimebär attorder-stocken per skulle kunna bli ca 70 000. räknar med att även under budgetåret1977/78 installera 410 000 apparater, vilket med av verket antagenbeställningsingång skulle innebära en orderstock vid utgången av budgetåret avca 60 000. Antalet flyttningar beräknas till 640 000. Stora rationaliseringsprojekt samt prov med nyaarbetsformer för fältverksamheten och nytt lönesystem pågår f. n. Dessa projektkan i väsentlig grad komma att påverka produktionskapaciteten för installationav telefonapparater. Det är därför svårt att redan nu med någon större säkerhetbedöma den långsiktiga utvecklingen av antalet utförda nyinstallationeroch flyttningar av telefonapparater och därmed orderstockens storlek.Uppgiftema i tabeU T 1 får bedömas med hänsyn härtill. Antalet flyttningar är som framgår av tabeUen betydligt flera än antalet beställda nya telefonapparater. Den resursinsats somkrävs av för att utföra en beställd flyttning är oftast lika storsom insatsen för att effektuera en beställning av en ny telefonapparat. Utvecklingen inom telekommunikationsområdet ledertill att efterfrågan på såväl sidoapparater som ytterligare etthuvudabonnemang per hushåll kommer att öka. Den relativt sett kraftigasteökningen väntas avse installationer i fritidsbostäder. Näringslivets och denoffentliga verksamhetens efterfrågan på telefonapparater bedöms även i fortsättningenligga på en hög nivå. Sedan automatiseringen av telefonnätet påbörjadespå 1920-taIet har telefonapparaterna varit försedda med fingerskiva. På senareår har standardiserade system utvecklats där s. k. knappsats ersätter fingerskivan.En övervägande del av telefonabonnenterna föredrar enligt utfördamarknadsundersökningar knappsats framför fingerskiva. Knappval i kombinationmed tonsignalering mellan apparat och telefonstation medför bl. a. attuppkoppUngstiden kan minskas vid införande av moderna och snabbaretelefonstationssystem vartill kommer att knappval underlättar införandet avframtida nya automatiska tjänster. Knappvals-apparat kan även ge möjligheteratt använda telefonapparaten som en enkel dataterminal. För anslutning avtelefonapparat med tonknappval tUl telenätet fordras en ombyggnad ellerkomplettering av telefonstationerna, som avses ske under åren 197886.Knappvalsapparater beräknas kunna erbjudas kunderna i begränsad omfattning fr.o. Om väntas flertalet telefonabonnenter kunna hatillgång till den nya apparattypen. Under ett övergångsskede avser televerketatt som Prop.1976/77:100 Bilaga 9 218 ettaltemativ tUl den traditionella fingerskivsapparaten erbjuda kunderna en s. k.impulsvalsapparat som manövreras med knappar. generation abormentväxlar, som baseras på modema elektroniska komponenterär under utveckling. ELLEMTEL, det av och LM gemensamtägda utvecklingsbolaget, har konstme-rat en autoraatisk abonnentväxel medbeteckningen ASD 551 för 100 600 anknytningar. Växeln som kräver betydligtmindre utrymme än tidigare modeller är i sitt gmndutförande utrustad med detjänster som ingår i en modem växel och kan dessutom utrustas med ett stortantal tilläggsfunktioner. Växeln beräknas kuima introduceras på marknaden /79. största abonnentväxel, A 344, medgeranslutning av upp till 9 000 anknytningar. Drygt 300 A 344-växlar är i drift. Genom att utnyttja elektronik kan nya funktioner liUföras befintliga A344-växlar. Namnval och kortnummerval skall börja levereras medanintroduktionen av knappval beräknas ske . Den första helelektroniska abonnentväxeln i Sverigeför anslutning av upp till 7 000 anknytningar avser att introducerafr. o. m. . Växeln är datorstyrd och anpassad till den kommande utvecklingenpå telekommunikationsområdet. Tillverkningen kommer att ske vid verkets egnaverkstäder . Bland övriga nya tjänster som kanerbjuda kan nämnas utmstning för teleföredrag, konferensutmstningar, s. k.konferens-TV samt bUdtelefon. Utrustningen för teleföredrag är avsedd förenkelriktad överföring av t. ex. ett föredrag till ett större auditorium.Konferenstelefonerna är avsedda att göra det möjligt för ett antal personer somsitter i samma rum att delta i ett telefonsamtal. Televerkethar gjort prov i begränsad omfattning med s. k. konferens-TV. Systemet lämparsig främst för konferenser mellan orter med långt inbördes avstånd. a. och har pågått. Erfarenheterna från denintemationella provverksamheten kommer att behandlas inom ramen för deteuropeiska telesamarbetet för att uppnå rekommendationer för den framtidaverksamheten. Fältprov med bildtelefon pågår i samverkan mellanteleverket och LM . Eftersom bUdtelefonsamtal kräver mer komplicerad utrustningsamt större ledningskapacitet för överföringen än den vanliga telefonen, tordelångväga bildtelefoni med rörliga bUder ligga långt fram i tiden. Utmstningarför kortväga bildtelefoni med röriiga bilder samt bUdtelefoni med stillbUderkan komma att erbjudas . Televerketundersöker intresset hos företag och institutioner för ett framtida allmäntbredbandsnät, som jämfört med nuvarande telenät skulle medge överföring avväsentligt större informationsmängder. 1976/77:100 Bilaga9 219 sådantnät är en förutsättning för bl. a. de tidigare nämnda tjänsterna bildtelefonoch konferens-TV samt andra tjänster såsom snabb tele-faksimil för överföringav grafisk information och specialtelevision för t. ex. trafikövervakningoch bevakningsändamål. I ett allmänt bredbandsnät kan abonnenterna självakoppla sig till varje annan ansluten aboiment, vilket ger större flexibilitetän om varje kund hyr separata förbindelser. Eftersom samma nät utnyttjas avflera abonnenter kan kundemas behov tillgodoses tUl lägre kostnad. Ett provnätskulle kunna ge värdefulla erfarenheter av bredbandskommunikation och utgöraförsta etappen i ett större landsomfattande bredbandsnät. Omplanema på ett provnät kan genomföras, vilket är beroende av bl. a.kundintresset, kommer nätet att förläggas till och . Detberäknas kunna tas i drift . Telegrafrörelsenhar under successivt minskat. Trafikminskningenfortsatte även under / 76. Antalet inrikes telegram gick sålundaned och antalet telegram till utlandet . Motsvarandeminskning under närmast föregående budgetår var resp. . Av deinländska telegrammen utgjorde lyxtelegrammen /76 . Trafikminskningenväntas fortsätta som en följd bl.