prop · G003100 · 1976-12-31 00:00:00 — 1975/76Utgift 5 000 000 Reservation 1976/77Anslag 7 000 000 1977/78Förslag 9 000 000 Från detta reservationsanslag utgår särskUt bidragtill lokaler för religiös verksamhet (lokalbidrag) enligt förordningen (1974:404) om statsbidrag till vissa trossamfund (ändrad 1976: 255), Lokalbidrag fårutgå till församling sora enligt bestäramelserna i samma kungörelse kan fåverksamhetsbidrag (se reservationsanslaget C 9). Lokalbidrag får utgå för 1. anordnande av lokalgenom nybyggnad, ombyggnad eller köp, 2. genomgripande upprustning av befintliglokal och 3. anskaffande av inventarier i saraband med anordnande av lokal.Lokalbidrag utgår dock inte för lokaler eller inventarier för vilka statligtstöd utgår enligt kungörelsen (1973: 400) om statligt stöd till allmännasamUngslokaler (oratryckt 1976: 794). Fråga om lokalbidrag prövas på samraa sätt och isamma ordning som verksamhetsbidragen. Det särskilda statsbidraget för anordnande avlokaler för trossamfund har mött ett uttalat stort behov. Efterfrågan var /76 långt större än medelstillgången. /76 inkomansökningar om lokalbidrag från 141 församlingar. Den sammanlagda skäliga byggnadskostnadenför dessa projekt var 62,3 milj, kr. På grund av den stora efterfrågan har detinte varit möjUgt att ge bidrag med så stora belopp som författningen medger.Frikyrkorådet finner det mot denna bakgrund motiverat att anslaget för nästabudgetår höjs med 3 railj. till 10 milj. kr. Anslaget tUlkora genom beslut av riksdag(KrU 1974: 9, rskr 1974: 113) och utgör ett komplement till de bidrag som utgåren- 1976/77:100 Bilaga 12 202 ligtkungörelsen (1973: 400) ora statligt stöd till allraänna samlingslokaler. För nästa budgetår föreslår jag att anslaget räknasupp med 2 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag till anskaffande av lokaler förtrossamfund för /78 anvisa ett reservationsanslag av 9 000 000kr. 1976/77:100 BUaga 12 203 () har liksom under de senasteåren sararaan-fattat sina anslagsframstäUningar i en särskild skrift(Skolväsendet, spe-cialnummer av Aktuellt från ). I dennaredovisas även huvuddragen av SÖ:s bedömningar i fråga omlångtidsbudgetperioden /82. I sitt inledande avsnitt Gymnasieskoleutbildningensinriklning mot yrkeslivet tar SÖ upp frågor om aktuella problem inomgymnasieskolan och SÖ:s planer och åtgärder i samband därmed. Genom 1960-talets skolreformer har ochgymnasieskolans omfattning och yttre organisation t, v, fastställts. Alla ungdomar får nu en nioårig obligatoriskgrundutbildning. De val av kurser och ämnen m. ra, sora förekommer påhögstadiet har tillkommit för att skolan så långt det är möjligt skalltillmötesgå ungdomarnas personliga förutsättningar och intressen. Någonavgörande differentiering mellan olika elevgrupper skall inte förekomma igrundskolan och inte heller något för framtiden bindande val av studieväg.Detla betyder all alla med slutbetyg från är behöriga att fortsättai gymnasieskolan. SÖ har undersökt hur de elever som våren 1971slutade fördelade sig på olika gymnasiala utbildningar. Resultatetfraragår av diagrara på s, 204, Dendel av gymnasieskolan som utgörs av linjema samt de minst ettåriga, direktgrundskoleanknutna specialkurserna dimensioneras i relation till antalet16-åringar i landet. Antalet sådana utbildningsplatser svarar nu raot ca 97 %av 16-åringarna. Övriga specialkurser i gynma-sieskolan har 30 000helårsplatser. Vid planeringen och diraensioneringen avgyranasieskolan vägs flera faktorer samman. Till de viktigare hör vilken utbildning de sökandeefterfrågar vilket behov av utbildade sorafinns på arbetsraarknaden kravet på att varjegymnasieskolregion skall kunna erbjuda sina sökande en så bred och allsidiguppsättning av studievägar som möjligt. Desenaste åren har av elever fortsatt sin ut- 1976/77:100 BUaga12 204 studier utanförgymnasieskolan inga studier bildningdirekt i gyranasieskolan. En tydlig tendens är en ökad efterfrågan från desökande på mer utpräglad yrkesutbildning. Denna efterfrågan har mötts raed enutökning av utbildningsplatserna på sådana studievägar. I slutet av 1970-taletkommer antalet 16-åringar att öka. Ökningen, som blir markant , kommeratt ställa ännu större krav på resurser för inredning och utrustning liksom pålokaler för yrkesinriktad utbUdning framhåUer SÖ. Målet för gymnasieskolan sammanfaller i mångaavseenden med . Den enskilde eleven skall sålunda stå i centrum förskolans verksamhet. Därmed är skolans viktigaste uppgift given: att främjavarje elevs allsidiga utveckling. Med utgångspunkt i faktorer sora påverkargyranasieskolan, nämligen den eftergymnasiala utbildningen högskolan ,situationen på arbetsmarknaden och den famUjepolitiska utvecklingen, behandlarSÖ de nya anspråk, som ställs på gymnasieskoleutbildningen. SÖ tar i detta sammanhang upp frågan omåterkommande utbildning i gymnasieskolan, varmed avses att perioder av utbUdningskall kunna varvas med perioder av yrkesverksamhet. Prop.1976/77:100 Bilaga 12 205 Ett system med återkommande utbildning innebär attgymnasieskolans organisation och inre arbete måste förändras menar SÖ.Studievägarna bör vara så uppbyggda att de gynnar ett utträde i arbetslivet vidslutet av skUda etapper och underlättar en återkomst till utbUdningen efter enperiod av yrkesarbete. För att ungdomarna lättare skaU kunna finna meningsfullsysselsättning raåste i vissa fall det yrkesförberedande inslaget få ökatutryrarae i utbildningen. Ämnesinnehåll, metoder och arbetssätt börvidareutvecklas i en riktning som stimulerar ungdomarna att vid senaretillfällen i Uvet återuppta sin utbildning. Studie- och yrkesorienteringen fårnya, betydelsefulla uppgifter. En uppläggning av utbildningen så attstudieperioder växlar med arbetsperioder får emeUertid inte uppfattas sora ettsystem tUl vilkel alla måste anpassa sig, under-stiyker SÖ. Många unga kommersannolikt också att föredra en sammanhängande utbildning. Var ochen måste själv få utforma sin väg efter den obligatoriska skolan. Den rättvarje människa har till fortsatt utbildning skaU kunna tas i anspråk på skildasätt och vid olika tiUfällen, En fömtsättning för att en sådan valfrihet skallbli möjlig ar att det finns behov och utrymme på arbetsmarknaden för dem somvill studera och arbeta växelvis. Arbetsmarknadens möjligheter att tiUmötesgåbehoven hos de människor som kommer att utgöra en återkommande arbetskraftraåste därför klarläggas framhåller SÖ. Uppraärksamhetmåste enligt SÖ riktas på vissa problem av social natur som är förbundna medåterkommande utbildning. Det kan föreligga en risk för differentiering påsociala, ekonomiska och studiemässiga grunder. Att börja studera på nyttinnebär rutiner som skiljer sig från arbetslivets och medför ofta sänktekonomisk standard. Det är, menar SÖ, en angelägen uppgift för de nyasamverkansorganen mellan skola och arbetsliv att beakta sådana problem. I annatfall kan utvecklingen komma att medföra en minskad, inte en ökad jämlikhet,menar SÖ. I ett systera med återkommande utbildning blirutbUdningens innehåll och inriktning viktigare än exempelvis de studerandesålder. Gymnasieskolan, den kommunala vuxenutbUdningen ocharbetsraarknadsutbild-ningen bör därför närraas varandra, anser SÖ. SÖbehandlar i detta sammanhang studie- och yrkesförberedelse i gymnasieskolan. Enligt regeringsbeslut skaU SÖbeakta att de y r-kesförberedande inslagen pådef. n. raindre utpräglat yrkesinriktadelinjerna förstärks och att utveckUngen av studie-förberedande inslag påde raera utpräglat yrkesinriktade linjema fortsätter. SÖ menar atthögskolereformen och den nya synen på begreppet behörighet innebär att det nuär betydligt svårare än tidigare att dra klara gränser mellan yrkesförberedandeoch studieförberedande Prop.1976/77:100 BUaga 12 206 utbildningar och ämnen på gymnasial nivå. Enligt SÖ kanman med fog hävda att alla linjer i gymnasieskolan innehåller både studieförberedandeoch yrkesförberedande inslag. Vissa linjer ger dock främst på siktfjärr-förberedelser vad avser yrkesutövning, SÖ framhåller också att det ärvanskUgt att i ett långsiktigt perspektiv söka bestämma och särskilja vilkainslag, ämnen, studievägar etc, i gymnasieskolan sora är studieförberedanderesp. AUa kan vara bådadera. Det är få linjer enligt SÖ sora gerbåde godtagbar omfattning av direkt yrkesförberedelse och formeU behörighettill högskoleutbildning i direkt anslutning till en avslutad studieväg igymnasieskolan. Skolans undervisning omarbetslivet, dess railjöer och funktioner, studie- och yrkesorientering, en påbästa raöjliga sätt studie- och yrkesförberedande gymnasieskola med modern ochaktuell utbildning ställer stora krav på ett väl fungerande och systematiseratsamarbete mellan skola och arbetsliv fastslår SÖ. I detta sammanhang berörsdels ungdomsarbetslösheten och studieavbrotten, dels de organiserade kontaktermed ai;betslivet som gymnasieskolan nu har. Frågor som gäller övergångenmellan gmndskolan och gymnasieskolan och betygens roll i antagningsförfarandettiU gymnasieskolan tiUhör det förstnämnda pro-bleraorarådet, SÖ tar också upp frågan orautbUdningens raöjligheter att bidra till jämlikhet och framhåller bl. a, kan tala ora två raål för skolan, dels att vara verklighetstrogen och idenna raening samhällsanpassad, dels att vara sarahällsutvecklande. Skolansförutsättningar att nå sina mål beror både av förhållanden utanför skolan ochav vad som sker i själva utbildningen. Skolan skall exempelvis medverka till enutjämning i skillnaderna mellan värderingar av olika yrken och till respekt föralla yrkesutövare. får skolan inte underlåta att informera om destora skillnader som alltjämt existerar mellan olika yrken och som gäller derasbelöningsstruktur i form av lön, arbetsförhåUanden, arbetsmiljö och inflytande.Elevernas ökade insikter och deras engagemang för jämlikhet kan i sin tur påsikt leda till förändringar i arbetslivet. Mot bakgrund härav måste, menar SÖ,en av de allra viktigaste uppgifterna för skolan vara att ge sina eleveruttrycksmedel och självkänsla. Det är ovärderligt i en demokrati och nödvändigtför en människas självtillit och engagemang i samhällsfrågor att kunna meddelasig med andra ocb att därvid uttrycka vad man vill, hur man tänker och känner.Lika viktigt är det att kunna ta emot och förstå information rörande arbetet,fackliga frågor, politik och kultur, SÖ markerar inriktningen motyrkeslivet som ett ledmotiv för gymnasieskolans framtida utveckling i sinaaktuella åtgärder och planer liksom mer långsiktiga handlingslinjer förgyranasieskolan. SÖ:s arbete kan sammanfattas i följande fyra punkter. 1976/77:100 Bilaga 12 UtbUdningsdepartementet 207 Utvecklingsarbetetbör genomgående präglas av målen om social jämlikhet och jämställdhet mellankönen SÖ pekar i detta sammanhang på att utbildningen börbidra till att människors levnadsförhållanden över huvud taget blir merlikvärdiga genom att kompensera dem sora i något avseende är speciellt utsatta.Som exempel på åtgärder nämner SÖ vikten av att stärka elevernas kommunikationsfärdigheter,påverka och förändra gängse könsrollsuppfattningar samt att läromedlenutforraas med hänsyn tUl deras grundläggande betydelse för att utvecklaelevemas förmåga och engagemang i olika samhällsfrågor. Gymnasieskolansstudievägar och ämnen utvecklas fortlöpande Detta utvecklingsarbete berör både studievägarna(linjer och specialkurser) och enskilda ämnen inora studievägarna. Inora den humanistisk-sociala utbildningssektornfinns raånga angelägna behov menar SÖ när det gäller att möta den framtidautvecklingen med nya utbildningar. Inriktningen mot öppna vårdformer i ställetför sluten institutionsvård är en tydlig tendens inora vårdområdet. Av storbetydelse i detta avseende är också de ökade samhällsinsatserna för barnomsorgsamt för service till och oravårdnad av äldre. Inora den teknisk-naturvetenskapliga sektom näranerSÖ probleraen raed den naturvetenskapliga linjen. SÖ har beslutat vidta fleraåtgärder, bl. a. införa korta, yrkesinriktade kurser, i första hand med dennaturvetenskapliga linjen sora bas, för elever som efter gymnasieskolan önskargå ut i arbetslivet. Vidare inriktas läroplansarbetet raot enpro-bleraorienterad undervisning med ett laborativt och experimentellt arbetssätt. Den fortlöpande förändringen på arbetsmarknaden,den tekniska utvecklingen och inte rairist framstegen på arbetsmiljöns områdeaktualiserar enligt SÖ förändringar av flera av de yrkesinriktade linjerna. SÖnämner påbörjat läroplansarbete för den livsraedelstekniska linjen ochskogsbrukslinjen. Beträffande utvecklingsarbete som berör ämnen pekar SÖ påbehov av undervisning i arbetsplatsens miljöfrågor och översyn av arbetslivsorienteringenpå de yrkesinriktade studievägarna. Vidare bör äranet svenska på deyrkesinriktade linjerna stärkas. De moderna språken bör raot bakgrund av ettalltraer internationaliserat arbetsliv ses över. Kot%takternamellan utbildning och arbetsliv vidgas SÖ pekar på behovet av ett förändratintagningsförfarande till gymnasieskolan för att dels förebygga problem medavhopp från gymnasieskolan, dels ge eleverna bättre möjligheter att väljaalternativa studievägar eller välja mellan fortsatta studier och yrkesarbetenär önskat linjeval inte kunnat tillgodoses. Studie- och yrkesorienteringenspelar i detta 1976/77:100 Bilaga 12 208 sammanhangen betydelsefull och ofta avgörande roll. Genom tidigareläggning avintagningen kan insatser av detta slag göras igrundskolan. Ett tidigare intagningsbesked skulle, framhåller SÖ, äveninnebära fördelar med avseende på anställningsfrågor och anställningstrygghetför gymnasieskolans personal. SÖ tar i detta samraanhang upp praktiken iutbildningen. Den nuvarande bristen på praktikplatser är etthinder för planering och dimensionering av vissa utbildningar och förkontakter med yrkeslivet. Det är SÖ:s bestärada uppfattning att skolan måste fåen rimlig tillgång på praktikplatser och att dessa raåste göras mindre konjunkturkänsliga.Tillgången på praktikplatser har ett avgörande inflytande på utveckling,inriktning och dimensionering av utbildningen. För att i utbildningen förebyggasådana problem bör, erUigt SÖ:s raening, intagningsbestäramelsema i principinte vara sådana att sökande styrs till vissa bestämda arbetsområden för attfullgöra en preciserad obligatorisk förpraktik. Den praktik som är nödvändigbör i stäUet erbjudas inom utbildningens ram, anser SÖ. SÖ överväger i sitt aktuella arbete för det förstaatt förstärka yrkesinriktningen främst på de sociala, humanistiska,samhällsvetenskapliga och naturvetenskapliga linjema. För det andra öveivägerSÖ hur det studieförberedande inslaget kan förbättras på de studievägar sora f,n. inte ger allraän behörighet till högskolestudier, SÖ näraner här redanvidtagna förändringar inom vuxenutbildning, som medger möjUghet att vidsidan av studierna i gymnasieskolan läsa svenska och engelska inom kommunalvuxenutbildning. Vidare undersöks också möjligheten att öka graden av direktstudieförberedelse på vissa yrkesinriktade tvååriga studievägar genom attbereda större utrymmen på timplanen för ämnena svenska och engelska. För det långsiktiga arbetet med återkoraraandeutbUdning vägleds planeringsarbetet för den fraratida gymnasieskoleutbildningenav följande principer, 1, UtbUdningen skall varaindividanpassad, 2, Utbildningen bör kunna genomgåsi etapper. 3, Studierna skall kunna bedrivaspå heltid eller deltid. 4, Studierna skall kunna påbörjasnär som helst under läsåret. 5, Varje person som önskar skaffasig en gymnasial utbildning bör få ekonomiska möjligheter härtill och fåvägledning och bistånd i sin planering . SÖ redovisar även ett material rörandeskolväsendets omfattning. Prop.1976/77:100 Bilaga 12 209 Antal elever (kursdeltagare) Antal klasser (kurser, cirklar) Antal kommuner med utb 355 685 354 811 311 848 Specialkurser < 9 398 >1 år 25 992 Linjer åk 1 åk 2 åk 3 åk 4 (T) 51 52 58 95 förlagd till annan ort (externa klasser). För gymnasieskolans del redovisar SÖintagningskapaciteten för såväl specialkurser sora linjer. Platsfrekvensen,dvs. antalet intagningsplatser till rainst ettåriga studievägar inomgymnasieskolans direkt grundskoleanknutna del, i förhållande till antalet16-åringar, föreslås öka något från /77 till läsåret1977/78 vilket motsvarar en ökning i absoluta tal raed 2 500 intagningsplatser. Utvecklingenunder framgår av följande tabell. Antalelever och förstahandssökande till linjer och direkt grundskoleanknutnaspecialkurser om längd läsåren 1975/76 och 1976/77 ant, elevpl. 0, m. (t, 0, m. 14 1976/77. Prop.1976/77:100 Bilaga 12 210 1975/1976 Beslutade elevplatser (t. 0. m. 1976/1977 Beslutat ant. (t, 0, m. 1 006 9 047 1224 1006 8 910 1 184 1979 7 568 1445 428 1 191 8 137 4 643 8 228 6 788 5 990 3 027 5 714 7 636 4 821 8 270 5 825 8 325 Ur tabellen kan utläsas att antalet behörigaförstahandssökande var i stort oförändrat mellan läsåren 1975/76 och 1976/77.Ett stigande intresse bland förstahandssökande kan noteras för de merutpräglat yrkesinriktade tvååriga linjerna. Övriga tvååriga linjer fömtomsociala linjen minskar alltjärat i intresse bland de förstahandssökande. För deminst treåriga linjerna kan endast noteras ett ökat intresse för den tekniskalinjen medan övriga linjer minskar. SÖ räknar med en successiv ökning av antaletintagningsplatser på gymnasieskolans direkt gmndskoleanknutna studievägar omminsl längd tiU ca 120 000 /82. Huvuddelen av dennaökning avses falla på dels de tvååriga mer utpräglat yrkesinriktade studievägarna(ca 12 000 platser) och dels de rainst treåriga linjema (ca 6 200 platser). (U 1975: 21) har i sittbetänkande (Ds U 1976: 5) Riksinternatskoloma övervägt riksinternatskolornasställning i utbildningssysteraet samt därvid föreslagit att undervisningen vidSigtunastiftelsens Humanistiska läroverk bör kommunaliseras. Undervisningen vidSigtunaskolan drivs /77 av komraun. Förslaget börenUgt utredningen ses mot bakgrund av den utbyggnad gymnasieskolan f. n,genomgår. 1976/77:100 BUaga12 211 Grännaskolan föreslås av utredningen successivtavvecklad och den statsunderstödda internatverksaraheten i sin helhet förlagdtiU . Internaten föreslås erhålla statsbidrag för raottagande av främstbam till utlandssvenska föräldrar. Utredningen föreslår i anledning därav enviss utökning av den elewårdande personalen samt en upprustning av vissabefintliga skolhemsbyggnader. Utredningsförslaget har remissbehandlats. I frågaom kommunalise-ringen av undervisningen vid Humanistiska läroverkbiträdes förslaget av de flesta reraissinstanserna. Från raånga håU framförsdock farhågor för de konsekvenser som därvid kan uppstå ifall det närasambandet mellan skola och intemat bryts. SÖ anser att förhandlingarnaangående en eventuell kommunalisering rörande undervisningen vid bör komraa till stånd så snart som raöjligt. kommun finnerkomraunaliseringen av undervisningen vara en fråga väl integrerad raedkoramunens utbyggnad av sitt eget skolväsende och därraed en fråga på längresikt. Koramunen förklarar sig dock beredd att medverka i fortsatta diskussioneri frågan. Styrelsen för Humanistiska läroverk motsätter sigi princip inte en komraunalisering av undervisningen raen understryker viktenav en bevarad enhet mellan internat och skolverksarahet. iSverige anser att staten bör vara huvudraan för intematen samt finner detnödvändigt att de utlandssvenska bamen integreras i den vanligaskolverksamheten på internatorten. finner att flerapraktiska omständigheter talar för en kommunalisering av undervisningen bl. a,möjUgheterna tiU en ökad integrering med det övriga samhället,Koramunaliseringen får dock ej ske på bekostnad av en sararaanhållen boende-och undervisningsform. tiUstyrkerkoramunaliseringen under de uttryckliga förutsätmingarna att boende ochundervisning ej separeras. finner att enförstärkning av personalen på internaten skulle möjliggöra för bamen att gå iannan skola och därigenom få tillgång tUl samma linjeval som andra bam. I fråga om aweckUngen av Grännaskolan godtas dettaav ett flertal av remissinstansema, i den mån frågan över huvud taget berörtsav dessa. SÖ anser dock att ställningstagandet i denna fråga är avhängigt vadJönköpings komraun anser i frågan. anser liksoralänsskolnämnden i att Grännaskolan ej bör avvecklas men attundervisningen där bör koraraunaliseras. I detta instämmer styrelsen för Grännaskolansom önskar se undervisnmgen vid skolan kommunaliserad med sammanhållenundervisning och boende. Centralorganisationen /SR kan inte finna atttillräckliga sakskäl föreligger för en nedläggning av Grännaskolan.Kursverksamheten vid som önskar avträda sitthuvudmannaskap för Grännaskolan anser att bör bli huvudmanför skol- och internat- 1976/77:100 Bilaga 12 UtbUdningsdepartementet 212 verksaraheten,Kursverksaraheten är dock tills vidare beredd att upplåta erforderliga lokaler. Utbyggnaden av skolväsendet fastlades i alltväsentligt i och med riksdagsbesluten ora ochgymnasieskolan . För den tid som kan överblickas torde meragenomgripande förändringar av de yttre ramarna för skolan knappast bliaktuella. har behovet av att reformeraskolans arbetsformer dock kommit att framstå som allt angelägnare. Utredningen(U 1970: 63) ora skolans inre arbete () är ett uttryck för detta, liksomsträvan efter en ökad decentralisering inom ramen för arbetet i utredningen (U1972: 06) om skolan, staten och kommunerna (SSK). Arbetet på att stärka det lokala inflytandet överskolan måste nu fortsätta. Detta bör kombineras raed en konsekvent strävan motmindre skolenheter och mindre undervisningsgrupper. Alla erfarenheter tyder påatt många av de problem skolan har att brottas med avsevärt kan begränsas omraan bygger skolor av måttlig storlek och om undervisningsgruppernas storlekkan avpassas efter undervisningssituationens krav. Resultaten från konkretaförsök tyder på att detta kan uppnås utan ytterUgare storaekonomiska insatser. De förslag jag framlägger i del följande syftar till attytterligare fräraja en utveckling i den riktning jag här har angivit. fattade beslut om reformeringav skolans inre arbete (prop. 1975/76: 39, UbU 1975/76: 30, rskr 1975/76: 367).Beslutet innebär en fortsatt utveckling av gmndskolans inre arbete samt enutökad omsorg för barn och ungdom under skoldagen och i nära anslutning tilldenna. Reformen skall genoraföras stegvis och i den takt som kommunerna självabestämraer. Sålunda föreslår jag i det följande att det under nästkommandebudgetår i varje kommun inrättas s. k. planeringsråd för samverkanskolaarbetsliv. Som jag föreslagit i det föregående koraraer särskilda medelför allmän fritidsverksamhet bland elever i grundskoleåldern att utgå. Innan reformen om skolans inre arbete, slutligt kangenomföras erfordras visst ytterligare utredningsarbete och ställningstagandenav regeringen och . Det gäller förändringar i statsbidraget för driftenav och i läroplan. Inom pågår f. n.utredningsarbete om statsbidragssystemets anpassning till de principer somriksdagen beslutat ora. Förslag koramer att avlämnas , Pågrundval av detta kommer jag att föreslå att en särskild proposition skallavges till vid 1977/i sådan tid att bestämmelsernaskall kunna träda i kraft , Regeringenhar , på gmndval av vad sora har anförts 1976/77:100 BUaga12 213 inämnda proposition och i beslut, uppdragit åt () att göra en översyn av läroplan. Vidare har regeringen den 23juni 1976 givit SÖ i uppdrag att göra en översyn av grundskolansarbetslivsorientering m, ra, SÖ:s läroplansöversyn bedrivs i stor öppenhet och isamverkan med olika intressenter. Sålunda har lill arbetet knutits enparlamentarisk grupp med företrädare för riksdagspartiema och cn samrådsgruppmed företrädare för berörda personalorganisationer. Vidare finns en intressentgruppmed företrädare för personalorganisationer. och samt elevorganisationerna. Detta arbetssätt är av stort värde då SÖ i sittutredningsarbete bör ha en så bred förankring sora möjligt bland berördaintressenter. Förändringar i skolans verksamhet och läroplan kommer därigenomatt vara bättre förberedda. Ett så omfattande utrednmgsarbete som pågår inomSÖ kommer av naturliga skäl att ta tid.