prop · G00374 · 1976-12-31 00:00:00 — Försvarsuiredningen betonar att utvecklingen isamhället påverkar såväl behovet av civilförsvarsålgärder som möjligheterna atlvidta sådana åtgärder. Bl.a. måste uppmärksammas förändringar belräffandebefolkningsfördelning, samhällsplanering och bebyggelseutveckling,näringslivets lokalisering och kommunikationer. Skyddet av befolkningen har pågrund av bundenheten till bosläder och arbetsplatser en påtaglig anknytningtill lokala förhållanden. Det är vidare viktigt att åtgärderna för all skyddabefolkningen uiformas så att de underiätlar att nödvändig produktion och annanviktig verksamhel kan fortgå under ett krigsläge. Civilförsvarets skadeavhjälpande åtgärder företerbetydande likheter med de åtgärder som vidtas i fredstid för att lindra skadortill följd av olyckshändelser av olika slag. samband bör enligt försvarsutredningeni ökad grad beakias i civilförsvarets planering. De resurser som anskaffas förskadeavhjälpande ändamål bör i ökad utsträckning kunna användas i såväl freds-som krigsverksamhelen. bedömer att en ökad samordningmellan civilförsvaret och verksamhet bör kunna ge betydelsefullavinster. Det påbörjade utredningsarbetet i denna fråga bör därför fortsätta.Även utvecklingen av övriga delar av totalförsvaret har betydelse förcivilförsvaret. Del gäller bl. a. lokaliseringen av militära ochförsörjningsvikliga mål t. ex. med hänsyn lill närheten tillbefolkningskoncenirationer. Försvarsuiredningen anser atlcivilförsvarsålgärderna bör ges en långsiktig inriklning, medan vissabegränsningar i den operativa styrkan kan godtas under den närmaste liden. Ensådan planering har långsiktig effekt och stämmer väl överens med uiredningenssyn på den tidsmässiga avvägningen. Försvarsuiredningen anger i sitt försia belänkandevissa utgångspunkter för planeringen. Målel för planeringen av befolkningsskyddet i krigbör vara att ålgärder vidlas för all skydda befolkningen mol verkningarna avslridshandlingar. Befolkningen kan skyddas genom kollekliva ålgärder i form avskyddsrumsbyggande och utrymning och genom åtgärder för individuellt skydd,främsl anskaffning av skyddsmasker, och genom anvisningar om vad man i olikasituationer själv kan göra för sill skydd. Försvarsuiredningen ansluter sig i allt väsentligttill den principiella syn på avvägningen mellan olika skyddsåtgärder och inriktningav skyddsrumsbyggandel som angavs beslul om nytl syslem förskyddsrumsbyggandel. 1 fråga om avvägningen mellan skyddsrumsbyggandeoch utrymning anser försvarsuiredningen all dessa ålgärder inle bör ses som allde ersätter varandra utan som komplement lill varandra. Så kan t. ex. bristeri skydds-mmslillgången behöva vägas upp av en begränsad utrymning. Det kanockså visa sig nödvändigl alt i vissa situationer utrymma eller flytta omgrupper Prop.1976/77:74 269 avbefolkningen eller utrymma särskilt hotade områden. Omfattningen av dennuvarande ulrymningsplanläggningen bör i stort behållas enligt utredningen.Som allmän utgångspunkt för planeringen bör gälla all beroendet av att behövaverkställa utrymningsplanerna begränsas så långt som möjligt. Planeringen börvara sådan att handlingsfrihet föreligger all beslula om utrymning hell efterden rådande silualionen. Del innebär atl utrymningsplaneringen i vissaavseenden kan behöva förbättras och utvecklas. Detta gäller särskilt utrymningav invasionshoiade områden. Den angivna synen på användningen av utrymning ochomflyttning samt skydd i olika former har särskild beiydelse i lägen då del ärbrist på skyddsrum. Enligt försvarsutredningens mening bör urvalet avskyddsrumsorter ske med hänsyn lill det hot som bedöms kunna bli riktat molskilda delar av landet och riskema för skadeverkningar på grund avslridshandlingar samt i viss utsträckning ortens befolkningstal. 1skyddsmmsorter bör befolkningen i största möjliga utsträckning kunna fa skyddi skyddsrum. Jämsides med ett fortlöpande skyddsrumsbyggande, som avser bådeskydd i anslutning till nybebyggelse och förbättringar av skyddel i befintligbebyggelse, bör särskilda åtgärder vidtas för atl i första hand i de mestutsatta skyddsrumsorterna avhjälpa de allvariigaste bristerna på skydd. Sådanaåtgärder är förberedelser för alt under civilförsvarsberedskap kunna ställa iordning skyddsrum i utrymmen som är lämpliga härför t. ex. i befinlliga bergtunnlaroch andra underjordiska anläggningar. Andra slag av åtgärder, som har allmängiltigkaraktär och avser såväl skyddsrumsorter som övriga delar av landet, beslår avförberedelser som åläggs enskild fastighetsägare att vidta för att undercivilförsvarsberedskap kunna förse anläggning eller byggnad med s. k. skyddatuirymme. De som vistas i anläggningar etc. skall härigenom kunna beredasskäligt skydd mot radioaktiv strålning, kemiska stridsmedel, splitter ochbyggnadsras. Åtgärderna blir av relativi enkel karaklär. Försvarsuiredningenanser dock atl erfarenheterna visar att även enkla skydd har stor betydelse förmöjligheterna att skydda befolkningen. framhåller i likhet med vadcivilförsvarsslyrelsen anfört alt både förvarningstid och strilsystemeisuthållighet under vissa omsländigheler kan vara otillräckliga. Användningen avskyddsrummen måste anpassas lill de prestanda som strilsyslemet har i en givensituation. Delta krav har bl. a. aktualiserat frågan om skyddsrummmen bör inredasför långvarig vistelse, dvs. kunna utnyttjas som något slags nödboslädersamtidigt av alla i skyddsmmsorten. anser inle en sådanlösning vara realistisk. Anpassning till faktiska förvarnings- ochskyddssökningstider bör enligl försvarsulredningens mening i stället ske genomatt flexibelt utnyttja de lokala förhållandena så att förflyttningsslräckanför dem som söker skydd vid flyglarm begränsas så långt möjligt. Det bör t. ex.vara möjligl att, för atl komma närmare skyddsrum, söka lillfällig vislelse ibyggnader 1976/77:74 270 näraintill befintligt skyddsrum. Över huvud laget bör det enligt försvarsutredningensmening finnas goda förutsättningar för atl i krigslid upplysa människorna omlämpliga åtgärder för att åstadkomma frivilliga omflyttningar i syfte attförbättra den enskildes möjligheter till skydd. Till anpassningsåtgärderna höräven utrymning av viss del av befolkningen för att öka skyddsrumsulrymmel fördem som oundgängligen måste stanna kvar i den aktuella orten. Sådani utrymmekan behöva skapas på orter där risksilualionen blir så extrem atl allakvarvarande bör vistas i skydd under huvuddelen av dygnet. Försvarsuiredningen redovisar i sill andrabelänkande på grundval av civilförsvarsslyrelsens programplaner sina slutligaöverväganden och förslag lill inriklning av civilförsvarets planering. erinrar om allcivilförsvarsstyrelsen har genomfört programplaneringen i två ekonomiskanivåer. Programplanerna redovisar förutsättningar för och konsekvenser avalternativa utformningar av skyddsmmsprogram med avseende på kvalitet,kvantitet, koslnader m. m. Vad avser civilförsvar ulom skyddsrum är enligtförsvarsutredningens mening planeringen i den högre nivån väl avvägd. De målsom ställts upp för civilförsvarels ulveckling syns ialll väsentligt stämma överens med av fattade beslul omcivilförsvarels organisation, utbildningssystem m. m. och den avförsvarsuiredningen föreslagna inriktningen på längre sikl. Beträffandeplaneringen och avvägningen i den lägre av de två redovisade nivåerna haruiredningen, främst avseende utbildningen av civilförsvarets personal, vissaerinringar som framgår av det följande. Civilförsvarsstyrelsenredovisar i programplanen två alternativa skydds-mmsortsförteckningar. Dessahar legat till grund för beräkningar av skydds-mmsbehovel. Del ena alternativetmotsvarar dagens skyddsmmsortsför-teckning medan i del andra det toialainvånarantalet i skyddsrumsorterna minskats med 10 96. har urval avskyddsmmsorter i huvudsak skell efter orternas sioriek och de risker förskadeverkningar på gmnd av slridshandlingar som följer av orternas geografiskabelägenhet. anför alt den inte funnit anledning altändra på de tillämpade gmnderna för urval. Civilförsvarsstyrelsenanför vidare atl den inte kunnal finna någon säker metod alt genomriskgradering utesluta några av de nuvarande skyddsmmsorterna. Civilförsvarsstyrelsenförordar därför att nuvarande skyddsmmsorter med mindre jusleringar behålls.Försvarsuiredningen härefter alt ha granskat civilförsvarsstyrelsensöverväganden kommii till samma slutsatser. Utredningen förutsätter dock ilikhet med all skyddsrumsortsförteckningen görs lillföremål för översyn från tid till annan. Sådana översyner bör då ske molbakgrund av bl. a. samhällets utveckling och förändring, den vapentekniskautvecklingen och förändringar i den operativa planläggningen. Prop.1976/77:74 271 Beträffande skyddsrummens kvalilel kan denna i dagses som en konsekvens av de olika byggnadslekniska föreskrifter som finnsutfärdade för skyddsrumsbyggnationen. innebär all skyddsrum, som äruppförda efter samma lekniska normer, ger olika skydd beroende på rådande yltreförhållanden. Så ger t. ex. skyddsrum i hus uppförda av betong en avsevärthögre skyddsnivå än motsvarande skyddsrum som anordnats i lätta byggnader.Försvarsutredningen föreslår atl endast en kvalitetsnivå bör finnas förskyddsrum som anordnas framgent. Utredningen anser atl denna kva-litelsnivå bördefinieras ulgående från del skydd som eftersträvas. innebär allkvalilelen på skyddsrum så långl möjligl skall beskriva vad skyddsrummel gerskydd mol och atl alla nya skyddsrum ger della skydd oavsett var de äranordnade. Enligl försvarsulredningens mening bör skyddsrummen i försia handge skydd mot brand, ras, sprängverkan och splitter och vara försedda medanordning för luftrening, Av civilförsvarsslyrelsen studeradeskyddsrumskvaliieier svarar den s. k. kvalitet 2 närmasl mol vad uiredningenanser erfordras för all befolkningen skall kunna ges ell skydd mot i förstahand verkningarna i konventionella sirismedel. Del innebär också attskyddsrummen ger visst skydd mol radioaktivt nedfall och långvarig slötvågfrån A-stridsmedel. Vad avser omfattningen av skyddsrumsbyggandel börenligl försvarsuiredningen bl. a. tillgångar och brisler på skyddsrumsplalseroch prognoser avseende nybyggnationen, särskill av bosläder, beakias. Idagfinns drygt 5 milj. skyddsrumsplalser. Trots delta föreligger en avsevärd brislpå skyddsmmsplatser, vilket beror främst på att skyddsrumsbyggnadsplikl inleförelegal för låghusbebyggelse och alt undantag frånskyddsrumsbyggnads-pliklen medgivits för innerområdena i 14 av våra störstatätorter . Civilförsvarsslyrelsen har beräknai bristen idessa innerområden till ca 700 000 platser. Försvarsutredningenanser all skyddsrumsbyggandel bör ske i anslulning till nybyggnationen inomskyddsrumsorterna. Bristerna bör successivt avvecklas genom atl skyddsmmanordnas inom bristområdena i den omfattning som lekniska och ekonomiskaförutsättningar medger. Vid planeringen av skyddsmmsbyggnalionen bör beakiasmöjligheterna lill fredsanvändning av skyddsrummen inte minsl ilåghusbebyggelse. Vidare bör vid planeringen för atl avveckla bristerna iskyddsrumslillgången beakias åtgärdernas betydelse som konjunklurpolilisktinstrument. Sedan försvarsuiredningen lämnade sill försia belänkande harregeringen föreskrivit atl av skyddsrumsulredning utarbetadeplaneringsbeslämmelser skall ligga lill grund för den kommunalaskyddsrumsplaneringen. Enligt försvarsulredningens uppfattning skapar enplanering enligl dessa beslämmelser, som bl. a. betonar betydelsen av allskyddsmm samordnas med övrig bebyggelse, goda föruisäliningar för en framlidaskyddsrumsproduktion i enlighet med den av utredningen angivna inriktningen. 1976/77:74 272 Skyddsrummens användning påverkas av möjligheternaatt alarmera befolkningen före ell anfall och den tid del lar all efter larmuppsöka skyddsmmmen. 1 perspektivpläneringen studerade civilförsvarsslyrelsendessa problem. Belräffande förvarning konstaterade attkravet på förvarningslid för alarmering av civilbefolkningen och härförerforderiig yttäckning med det miliiära försvarets strilsyslem i huvudsak blirtillgodosett under ett krigs inledningsskede. Styrelsen anförde emellertid atluthålligheten, dvs. systemets förmåga atl under ell krigs fortsatta föriopp geunderlag för alarmering av befolkningen och olika samhällsfunktioner, kan visasig vara otillräcklig. Försvarsuiredningen anförde i sitt försia belänkande altfrågan om strilsystemeis uthållighet bör ägnas särskild uppmärksamhet medhänsyn till dess betydelse för del militära försvaret och övrigatotalförsvars-grenar och för civilbefolkningens möjligheter atl överieva. Civilförsvarsslyrelsenhar i anslutning till programplaneringen och i samverkan med överbefälhavarengenomfört en särskild studie rörande möjligheterna att höja strilsystemeisuthållighet. Studien behandlar främst uthålligheten hos slrilorganisaiionensradarsyslem. Den har koncentrerats på de radarsyslem som är under anskaffningoch som avses för spaning på höjder över de lägsla. De åtgärder som föreslåsmed anledning av studien är all reservmalerial anskaffas lill dessa radarsyslemuiöver vad som har planerats i chefens för flygvapnet programplaner. En extrareservdelsanskaffning av delta slag måsle emellertid enliglförsvarsutredningen övervägas mol bakgrunden av atl uthålligheten i huvudsakbör vara densamma för alarmeringssyslemels alla komponenter och sammanhangen iövrigi mellan civilförsvarets olika funklioner. Civilförsvarsslyrelsen anför isin programplan all elt flertal studier behövs för all förbättra underiagelför alarmeringssyslemels fortsatta ulveckling och anpassning. Vidare anförcivilförsvarsslyrelsen all frågor som rör alarmeringens ledningsorganisation,personalrekrytering, grundutbildning och övning skall ägnas särskild uppmärksamhet.Försvarsuiredningen anser all sådana organisaloriska ålgärder somcivilförsvarsslyrelsen diskuterar bör kunna leda lill ökad säkerhei i alarmeringssystemet.Utredningen anser vidare atl den med nuvarande underiag inte kan la ställninglill förslag om anskaffning av reservdelar lill vissaradarstationer. Om civilförsvarsslyrelsen under del fortsalla studiearbetetfinner all anskaffningen ger ett effekllillskotl lill befolkningsskyddet, sommotiverar kostnaderna, bör den genomföras inom den planeringsram somuiredningen förordar i del följande. Utredningen räknar således inte medsärskilda medel för detla ändamål. Belräffande utredningens syn i övrigi påförvarning, alarmering, skyddssökning m. m. hänvisas lill vad utredningenanfört i sitt första belänkande. Skydd omfattar även ålgärder för individuelllskydd, främsl anskaffning av skyddsmasker och viss självskyddsutbildning avallmänheten. anser atl planeringen för anskaffning avskyddsmasker bör ha Prop.1976/77:74 "" ' 273 sammainriklning som förut. Delta innebär alt produktionskapaciieten börupprätthållas genom en begränsad men kontinuerlig anskaffning uv skyddsmasker.Tillsammans med vissa undra förberedelser behålls på så sätt möjligheten allanskaffa skyddsmasker lill hela befolkningen otn de säkerhetspolitiskaförhållandena skulle ge anledning härtill. understrykersjälvskyddsutbildningens betydelse för det individuella skyddel. 1 samband med behandlingen av frågan om skydd förbefolkningen underslryker försvarsutredningen viklen av alt den forskning somcivilförsvarsslyrelsen lillsammans med påbörjatom människans beteende i situationer med starkt yttre hot och möjligheterna atlöverieva i olika slag av skydd fortsätts. I fråga om undsätlningsorganisationen framhållerförsvarsutredningen atl kapaciteten beror framför allt på organisationensomfattning, materielens kvalitet och personalens ulbildning. 1 syfte atl höjaeffekten i krig har statsmakterna fallat elt antal beslul som berör organisation,ulbildning m. m. Besluten avser bl.a. övergång lill ny krigsorganisation, dens. 80, ny organisation för utbildnings- och förrådsverksamhelen och ettnytt grundutbildnings- och övningssyslem anpassat till den nyakrigsorganisationen. har funnil atl den nya organisationenskapar förutsättningar för all effektivare utnyttja de resurser som avdelasför ledning och undsättning. Utredningen har vid sin granskning av programplanerna uigålt från alt en planering som leder till krav på att omprövanyligen beslutade förändringar av organisation och ulbildning inle kan godlassom planeringsinriktning för programplaneperioden. Civilförsvarsslyrelsen har i planeringenprioriterat grundutbildning av befäl. Försvarsuiredningen anser att detta ären riktig priorilering och alt den stämmer överens med de överväganden som låglill grund för ulformningen av del nya grundutbildnings- och övningssyslemel.Befälsulbildningen kan emellertid inte ensidigi prioriteras på bekosinad avövriga funklioner. Även vid myckel begränsade resurser måste balans råda mellangrundutbildning och övning av befäl och manskap. Civilförsvarsslyrelsensplanering i den lägre nivån innebär all huvuddelen av manskapet i princip integes varken grundutbildning för eller övning i tilldelad tiiinst. En konsekvenshärav är att huvuddelen av de civilförsvarspliktiga inle kommer i kontakt medcivilförsvaret under den lid de är inskrivna. leder till en mindreeffektiv krigsorganisation och är inle ägnal all bidra lill kunskap om ochförståelse för civilförsvarets uppgifter. Utredningen anser all var och en somskrivs in och krigsplaceras i civilförsvaret skall övas för sina uppeifter. behöver för sinverksamhel skyddade anläggningar för ledningsorgan och vissaundsältningsslyrkor m. m. Försvarsuiredningen anser alt del avcivilförsvarsstyrelsen eflerslrävade målel alt inom krigsorganisationenåstadkomma balans mellan å ena sidan personal och 1976/77:74 274 malerieloch å andra sidan anläggningar är principiellt riktigt. Under programplaneperiodenbör i försia hand behovet av anläggningar tillgodoses i orter och på platsersom bedöms bli särskilt utsatta vid slridshandlingar eller hot om skadegörelse. Försvarsuiredningen har i sitt försia betänkandediskuieral huruvida beväpnade enheter bör ingå i civilförsvarels organisation.Uiredningen förordar all ordnings- och bevakningsuppgifterna förs över fråncivllförsvarei lill polisväsendet. Utredningen anser dock atl före slutligtställningslagande behövs ytterligare underiag. Sådani underiag föreligger inleännu. Utredningen erinrar om all del inom regeringens kansli pågår elt arbeiemed att klariägga författningsmässiga, organisaloriska, ekonomiska m. fl.förutsättningar för all föra över civilförsvarels ordnings- ochbevakningsuppgifter till andra samhällsorgan. Försvarsutredningenanför avslutningsvis följande. försvarsbeslut angav delvis nya rikllinjerför civilförsvarels fortsatta utveckling. Dessa rikllinjer har sedan följtsupp genom ett antal beslul som avsett skyddsrumsbyggandets planering ochfinansiering, ny krigsorganisation, nytt grundutbildnings- och övningssyslemoch ny organisation för utbildnings-, övnings- och förrådsverksamheten.Försvarsulredningens förslag innebär alt försvarsbeslut och de därpåföljande besluten fullföljs och ulvecklas. Härigenom skapas en fasl grund förcivilförsvarets fortsatia utveckling och ges siadga ål planering och genomförandeunder den kommande femårsperioden. 1fråga om ekonomiska överväganden anför försvarsuiredningen följande. Regeringen föreskrev i sina anvisningar förprogramplaneringen all som utgångspunkt för planeringav verksamhet som inle avser skyddsrum för befolkningen skulle för vart och ellav budgetåren 1977/78-1981/82 gälla en planeringsram om 153 milj. kr. Beträffande verksamhel som avser skyddsrum förbefolkningen föreskrev regeringen all för budgetåren 1977/78 och 1978/79skulle gälla en planeringsram om 38 milj. kr. och för budgetåren1979/80-1981/82 en planeringsram om 105 milj. kr. allt i prislägefebruari 1975. Civilförsvarsslyrelsen har genomfört planeringen itvå ekonomiska nivåer. En högre som enligl civilförsvarsslyrelsen erfordras förall den inriktning, som försvarsuiredningen föresiagii i sitt första belänkandeskall kunna innehållas saml en lägre som i huvudsak överensslämmer med dennivå som regeringen anvisat för planeringen. Försvarsuiredningen förordar alt den i detföregående föreslagna verksamhelen som inle avser skyddsmm för befolkningengenomförs inom den av regeringen föreslagna planeringsramen men med lillägg föri försia hand utbildningsverksamheten. motsvarar enligl uiredningen enplaneringsram för åren 1977/78-1981/82 om ca 930 milj. kr. enligl prisläge ifebruari 1976. Ramens fördelning per budgelår förutsätts vara jämn. Prop.1976/77:74 '" "" 275 förordar vidai;e attverksamheten som av.ser skyddsrum för befolkningen t. v. inriktas mot éh'volympå sikt''sbii)'motsvarar en åriig planeringsram om ca 150 milj. kr. i prislägefebruari 1976. Detta ulgår från samma antaganden om nybyggande av bostäder somhar gjorts i programplan. Statsmakterna har beslulalalt en ny finansieringsform för skyddsrumsbyggandet skall lillämpas fr. o. /80. På grund härav kommer de faktiska utbetalningarna underplaneringsperioden att understiga den planeringsram som utredningenförordat. Prisreglering av utgifts- och planeringsramarförutsätts ske enligt de principer som utredningen har angivit för detmilitära försvaret. Till försvarsulredningens förslag har fogats vissa reservationer.Dessa återges under avsnittet 4.1.4. försvarsulredning har mol bakgmnd avgenomförd perspeklivplanering och redovisade programplaner lämnat förslag lillgmnder för den fortsatta utvecklingen av civilförsvaret och inriklning avplaneringen för perioden /78-1981/82 (SOU 1976:5 och SOU 1977:1). Jagredovisar i del följande mina ställningstaganden i dessa frågor. Vissa gmnder för civilförsvarels inriklning ochutveckling har tidigare lagis fast genom försvarsbeslut (prop.1972:75, FöU 1972:17, rskr 1972:231). Dessulom har vid engenomgripande omarbetning gjorts av civilförsvarslagens regler om skyddsmm(prop. 1975:21, FöU 1975:17, rskr 1975:174). Vid detla tillfälle beslutades omett nytt system för skyddsrumsbyggandet och dess finansiering. I sammanhangelgodkändes också vissa allmänna riktlinjer för det fortsatta skyddsmmsbyggandet. försvarsulredning har ansett atl den grundsom sålunda finns för ulvecklingen av civilförsvaret fortfarande bör gälla. a. alt civilförsvaret anpassas lill den säkerhetspolitiskainriktningen av vårt totalförsvar. Målel för planeringen av befolkningsskyddetbör vara atl öka slatsmakternas handlingsmöjligheter i situationer närbefolkningen slår inför hot om skadegörelse och alt härigenom bidra lilltotalförsvarets fredsbevarande förmåga. Planeringen bör vidare inriktas påålgärder som gör det möjligt alt i händelse av krig skydda och hjälpabefolkningen mot verkningarna av slridshandlingar av olika slag. Dessaålgärder kan avse kollektivt ordnal skydd i form av främst skyddsmm ochutrymning eller individuellt skydd, såsom skyddsmasker och anvisningar om vadsom är möjligt att själv göra för sitt skydd i olika situationer. Ålgärdernaskall i försia hand syfta lill att skydda befolkningen mol verk- 1976/77:74 276 ningarnaav konventionella stridsmedel, som sätts in mot miliiära mål och som kan geupphov till skador på befolkningen. Försvarsuiredningen framhåller allbegreppel miliiära mål måsle anses innefalla också sådana mål som inle ärdirekt hänförliga till försvarsmakten men som är av stor betydelse för demilitära operationerna och för landels försvarsförmåga i övrigt. har också uppehållit sig vidfrågan vad som kan vara tillåtna eller inte tillåtna krigsföringsmetoder.Uiredningen menar all befolkningscentra som sådana inte bör ses som primära målfören angripare. Även om bekämpningen i samband med en invasion främst riktasmot militärt betydelsefulla mål, måste man enligl uiredningen likväl räkna medalt befolkningen löper risk all skadas. Del kan t. ex. gälla misstag vid målvaloch mållägesbesiämning, fel i vapensystemens funktion, användningen avmultipelvapen och brandstridsmedel m. m. 1 enlighet med tidigare uppfattninganser också försvarsuiredningen alt skydd mot ABC-stridsmedel bör åstadkommas,när del kan ske utan att det medför nämnvärda merkostnader.