prop · G00383 · 1976-12-31 00:00:00 — SE vill ej se resursförstärkningarna låsta till deplatser som finns föreslagna i promemorian. SE önskar vidare attrekryteringsbasen till de föreslagna tjänsterna blir så bred som möjligt varförsamma rekryteringsbas som gäller för handelssekre-terarorganisationenförordas. SE anser sig böra ha ansvaret för rekryteringen och styrningen av denanställda personalens operativa verksamhet. Denna åsikt delas av ambassaden iOslo. SE vill ej heller utesluta möjligheten att Prop.1976/77:83 30 äveni vissa , exempelvis i oljeländer, upprätta kommersiella kontor i sammaorganisatoriska former som handelssekreterarkontor, ,som tillstyrker en förstärkning av beskickningarna utan att ta ställning tillvilka kategorier av personal som erfordras, framhåller att beskickningschefen iett u-land spelar en framträdande roll när det gäller att främja den svenskaexporten. Det är därför angeläget att hela den exportfrämjande verksamhetenintegreras under honom. finner det riktigt att manförstärker beskickningarna i stället för att upprätta särskildahandelssekreterarkontor men utesluter inte möjligheten att en utredning omeventuella åtgärder för att hjälpa de mindre och medelstora företagen kan ledatill förslag om upprättande av handelssekreterarkontor i vissa fall.Företagareföreningarnas förbund finner att enkätsvaren i den i promemorianredovisade utredningen inte ger tillräckliga belägg för att man skall avvisatanken på inrättande av nya handelssekreterarkontor. Förbundet skulle föredraen satsning på ytterligare handelssekreterarkontor och anser att den nuvarandeorganisatoriska kopplingen mellan exportråd ochhandelssekreterarkontoren är att föredra framför att placera exportfrämjare medkommersiell inriktning i utrikesförvaltningen. Svenska konsultföreningenredogör lor de länder som konsultföretag är verksamma i. etablerat sig i en rad länder, vilka ej är behandlade ipromemorian. För konsultföretagen aren projektbevakning vid värdlandetsministerier genom personkontakter på hög nivå utomordentligt värdefull.Konsultföreningen framhåller värdet av kommersiellt utbildad personal men ansersamtidigt att det ur konsultsynpunkt är viktigast att personalen vidbeskickningarna får kunskap om hur konsultföretagen arbetar. LOoch understryker behovet av utbildning av personaleninom den exportfrämjande verksamheten samt betydelsen av samordning av deexportfrämjande insatserna. LO anser i likhet med flera ambassader att deföreslagna utbildningsresurserna är för knappt tilltagna. För ett effektivtutnyttjande av exportfrämjande resurser och en bättre san-iordningav insatserfrån olika håll är det önskvärt med en mera långsiktig planering inomexportrådels ram anser bankföreningen. Ambassaden I Toklo påpekar allutredningen ej behandlar den rollfördelning som gäller för Tokio nämligen dåhandelssekreterarens verksamhet integrerats med ambassadens arbete ochorganisation. Härigenom åstadkoms en effektiv samordning av verksamheten påolika plan, vilket medför all ambassaden löpande engageras i viss del av denexportfrämjande vetksAmhexen. Ambassaden I framför att med hänsyn tillEgyptens ekonomiska situation och den svenska exportproduktionenskonkurrensläge inte mycket står att vinna med den föreslagnapersonalförstärkningen. Tjänsten ifråga föreslås i stället placerad i Khartoumdå framtida utvecklingsmöjligheter bedöms goda, .AmbassadernaI Jeddah och påpekar att personalförslärkning- 1976/77:83 31 arnabör inordnas i beskickningarna. Även ambassaden i företräder denna meningmen kan tänka sig vissa undanlag. Det relativt stora antalet tjänstemän inomutrikesförvaltningen som har såväl kvalificerad ekonomisk utbildning som längu-landserfarenhet bör enligt ambassadens i mening utnyttjas i störreutsträckning än som tänkts i utredningen. Handelssekreteraren betydelsen av att förstärkning sker med personal med kvalificeradkommersiell och teknisk utbildning samt erfarenhet från internationellmarknadsföring. Handelssekreteraren anser att det är synnerligen viktigtatt former skapas för att ge exportråd möjlighet till styrning av denexportfrämjande verksamheten inom de förstärkta beskickningarna och attpersonalen, som bör vara kontraktsanställd, anställs och sänds ul av rådet.Handelssekreteraren I anser de för föreslagnatjänsterna helt otillräckliga och föreslår att ett handelssekreterarkontorplaceras i med assistenter vid ambassaderna i , och Lima.Handelssekreteraren måste ha kvalificerad utbildning och mångårig erfarenhet avmarknadsföring i , Handelskammaren i vill kraftigtunderstryka betydelsen av att förstärkning skall ske med kommersiellt erfarenpersonal och påpekar det stora värde ett nära samarbete med exportrådhar för att därmed uppnå en enhetlig utformning av de statliga exportfrämjandeinsatserna. Handelssekreteraren anser atthandelssekreterarkontor bör inrättas i första hand i , ochBrasilien och i andra hand i och , 1 övriga länder börförstärkning ske med personer i kategori C. Utredningens förslag till utbildningsåtgärderkommenteras positivt av utlandsorganen. Ambassaden I anser att man intenog kan understryka behovet av utbildningsinsatser och då även kontinueriigfortbildning med särskild uppmärksamhet pä det svenska utbudet och förändringari detta. 3.3Exportfinansiering genom trilateralt samarbete Några av remissinstanserna har i sina kommentarertill avsnittet om trilateralt samarbete understrukit behovet av en utredning omexporlfinan-sieringsproblematiken i stort. Denna synpunkt har framförts avExportkre-dlinämnden (EKN), SE. (), ,ambassaderna i , och , handelssckreterarna i CityochTeheran samt handelskamrarna I och . Promemorians förslag att möjligheterna tilltrilateralt samarbete bör undersökas stöds av SIDA. KF, ().Svenska arbetsgivareföreningen ()och fiera av de utomlands stationeradeorganen. SIDA önskar att inom ramen för de riktlinjer som gäller förbiståndsverksamheten erhålla en aktiv roll i den fortsatta försöksverksamheteninom området trilateralt samarbete. fAA'påpekar att den inte utanregeringens medgivande kan 1976/77:83 32 lämna garantier till utländsk finansiär av svensk exportom finansiären ej är verksam i . påpekar vissapraktiska problem med trilateralt sar-narbete. 1 likhet med betonar föreningen lämpligheten av att aktivt sökerefier projekt i länder där de arabiska utvecklingsfonderna är beredda attinvestera. Svenska konsulljö-reningen konstaterar att det skulle fa en mycketstor betydelse för exporten om konsulttjänster kunde lämnas på kredit. 3.4 Skydd för investeringar Promemorians uttalanden för ettvidgat investeringsgarantisystem stöds i stort av KK, EKN, SE, , , , , ambassaderna i ,, , , , , , och ,handelssckreterarna i och samt handelskamrarna 1 ochBuenos Aires. Flera av dessa remissinstanser har även uttalat sig positivt tilluttalandet att regeringen i ökad utsträckning bör ingå bilateralainvesteringsskyddsavtal. Förslaget om vidgat investeringsgarantisystem avvisasav LO och med motiveringen att investeringar utomlandskan medföra minskade arbetstillfällen inom landet, 3.5 Stöd till förinvesterings- ochförprojekteringsstudier Förslaget om statligt stöd till förstudie-och anbudskostnader för konsulttjänster i tillstyrks av de flestaremissinstanser som har uttalat sig i frågan, bl. SIDA, KK, EKN,domänverket, , , , , , , , handelskammare och fiertalet av remissinstanserna iutlandet. SIDA anför att bidrag bör utgå även för uppdrag som utförs iu-länderna för SlDA:s räkning eller genom . Systemet bör dockbegränsas till att endast gälla större upphandlingar. KK och televerketframhåller att det föreslagna beloppet, I milj, kr., är för lågt mot bakgrundav uppgiften att anbudskostnaderna brukar uppgå till mellan 50 000 och 100 000kronor per projekt. Endast ett fltal anbud kan således fl stöd. SE, SverigesIndustrlJÖrbund och handelskammare föreslåratt inte endast friståendekonsultuppdrag skall stödjas utan även de förprojekteringsstudier som företag isamtliga branscher företar med avseende på egna investeringar utomlands vilkaberäknas ha exportfrämjande effekt. Vad gäller administrationen av detstatliga stödet är EKN tveksam inför att åta sig detta medan SE, och handelssekreterarna i , och samtSvenska konsuliföre-nlngen tillstyrker att SE bör åla sig uppgiften. anser att SE bör upprätta en särskild nämnd som har altbesluta om bidragen. 1 nämnden bör ingå sakkunskap rent allmänt i fråga omu-landsexport samt även om konsultbranschens speciella villkor. Det är viktigtatt nämnden 1976/77:83 33 behandlaransökningarom bidrag i så god tid attkonsultföretagen kan låta sin insats i förstudien påverkas av om bidrag utgåreller ej. understryker även vad promemorian har anförtangående skälen till ett statligt stöd. Föreningen anger vidare en rad villkorsom skulle kunna uppställas för att anbudskostnadsbidrag skall utgå, bl, a. attförelaget eller förelagsgruppen skall ha inbjudits att inkomma med anbud på ettkonkret projekt. Vidare skall företaget eller företagsgruppen anses ha rimligmöjlighet att erhålla uppdrag. Systemet med anbudskostnadsbidrag kan leda tillvissa strukturrationaliseringar genom samgående av mindre företag till större,tror konsullföreningen. föreslår även andra stödåtgärder tillkonsultföretagen såsom direkta subventioner i form av lägre sociala avgifteroch direkta löneskatter. /?/? K avstyrker förslaget tillstatligt stöd under beaktande av praktiska och principiella svårigheter vadgäller främst administrationen av stödet, 3.6 Deltagande i regionala utvecklingsbanker Förslaget att skall sökamedlemskap i () stöds av det övervägandeantalet av de remissinstanser som har framfört synpunkter i frågan. Enanslutning tillstyrks sålunda av bl.a, KK, domänverket, , ,. , ambassaderna I , ,, , och , handelssekreierarna i ochMexico City, handelskamrarna i och samt Skåneshandelskammare. Handelssekreteraren konstaterar att Sverigeskulle fl fördelar av ett medlemskap i men att kostnadsbilden inte ärutredd. Som argument för en anslutning avexportfrämjande skäl anförs latinamerikanska marknadens stora betydelse försvensk exportindustri. Att avstå från medlemskap i skulle sannolikt innebäratt går miste om order på åtskilliga . Att fåett projekt finansierat med län från IDB innebär att leverantören får kontantbetalt. För att få liknande beställningar till projekt som ej är finansieradeav IDB måste företagen ge långfristiga krediter på upp till 10 är tillförmänliga räntesatser. Leveranser till IDB-projekt har dessutom vanligen ettbetydande referensvärde som kan leda till andra exportaffärer.Handelssekreteraren I framhåller att närde latinamerikanska ländernaöppnar dörren för ett inträde av icke-regionsländer i den bank, som debetraktar som sin egen och enda verkligt framgångsrika kontinentalainstitution, tillika ledd av en internationellt känd finansman, anses detnästan som en ovänskaplig handling att inte acceptera. SIDA anför attbiståndspolitiska överväganden ej motiverar svenskt medlemskap i . Några avledamöterna i styrelsen har avvikande mening och anser, att på grundval avföreliggande material kan man ej ta ställning till frågan om svensk anslutning,Å'Fönskar uttala sig först efter det 1976/77:83 34 att resultatet av biståndspolitiska utredningens arbeteföreligger. LO avstyrker ett medlemskap med motiveringen att or-n statsmakternaär beredda att satsa en så stor summa på exportfrämjande insatser som ungefär19 milj. kr. så skulle den kunna användas till mer meningsfulla insatser, RRV,SIND och rCO är tveksamma till en anslutning av samma skäl. Enligt LO är detframför allt de stora företagen som har ett intresse av en svensk anslutning.Samtidigt anser dock TCO att det inte finns anledning att avstyrka enanslutning till IDB om detta inte minskar intresset och möjligheterna att göraandra exportfrämjande åtgärder som TCO i och för sig tror skulle vara mereffektiva. Handelssekreteraren i anser att ett medlerrtskap i IDB ej kanvara motiverat ur exportfrämjande synpunkt på grund av de höga kostnaderna.Institutet iniernaiionell ekonomi avstyrker ett medlemskap mot bakgrund avatt detta inte kan motiveras av betalningsbalansskäl. och avstyrker svensk anslutning till IDB. De politiska förbundenmotiverar framför allt sina ställningstaganden med att genom ettmedlemskap indirekt skulle stödja reaktionära regimer i . De flesta remissinstanser som haruttalat sig beträffande betydelsen av samarbetsavtal med för främjandeav svensk export instämmer med vad som framförs i promemorian. Storförsiktighet bör iakttas i fråga om att ingå nya avtal. Endast om ett starktönskemål föreligger från näringslivet om nya avtal bör sådana utarbetas anserbl. a, SE, indusirljörbund, SAF och . Om dettaej är fallet kan effekten bli negativ ur exportfrämjande synpunkt till följd avatt avtalen ofta innebär högt ställda förväntningar på från u-landel ifråga. LO anser att avtalen kan ha en viktig funktion att fylla om de är välförberedda. De driver på och stödjer ekonomiskt utbyte med länder som sökeraltemativ till nuvarande ekonomiska beroendeförhållanden. Statligt deltagandei avtal kan för bli en viss garanti för att de enskilda företagenfullföljer sina åtaganden. Lö föreslår att tillfälle ges även till fackligrepresentation i arbetet med samarbetsavtal med hänsyn till detinternationella beroendets ökade betydelse för sysselsättningen. 3.8 Export av utbildningstjänster Flera remissinstanser tillstyrkerförslaget om ett statligt organ för samordning av svensk export avutbildningstjänster på affärsmässiga grunder. Denna åsikt delas avUniversitets- och högskoleämbetet, SIND, SE, Lands-'Ingsförbundel, , hantverks- och indusirlorga-nlsatlon, TCO, LO. och flera av de utomlands Prop.1976/77:83 35 belägnaremissinstanserna, LO är positiv till förslaget men anser att en närmare analysav efterfrågan är påkallad, SIDA stöder i och för sig tanken att under statligmedverkan fl till stånd en tjänsteexport men anför att uppdrag somgäller tjänster från näringslivet har ett nära samband med problemen kringfinansieringen av svenska investeringar i industriutveckling.Sambandet niellan dessa frågor bör behandlas innan slutlig ställning tas tillpromemorians förslag. är tveksamt till förslaget vad avsertelekommunikationsområdet. Statskontoret och RR Vät positiva till den föreslagnafunktionen men organisationsformen bör övervägas ytterligare. Detta anser ävenSIDA. Statskontoret anser att funktionen alternativt bör ta form i en stiftelsemedan RRV anser alt SIDA mot bakgrund av sina värdefulla erfarenheter bör kommai fråga i första hand som ansvarig för den föreslagna funktionen.Handelssekreteraren i rekommenderar att verksamheten organiseras inomSveriges exportråd. KF anser att en vidgad svensk export av tjänster bör ägnasuppmärksamhet. anser KF att nya stödåtgärder naturiigtvis inte fårverka diskriminerande på de redan väletablerade svenska företag som exporterarantingen tjänster eller varor och tjänster i kombination. understryker också att ett statligt bolag inte flr dubbleranu rådande resurser. Ambassaden i Jeddah pekar på de svårigheter som harframkon-imit då svenska myndigheter och företag försökt bilda konsortier föratt kunna genomföra större projekt. Ambassaden I anser att resurser börställas till förfogande så att svenska konsultföretag i likhet med utländskakonkurrenter kan anpassa det egna landets tekniska lösningar till denpotentiella kundens behov. Handelssekreteraren i föreslår för att stödjasvensk export av verkstadsprodukter till att en sammanslutning skapassom kan erbjuda ett komplett paket av tjänster vad gäller industrianläggningar. Att den svenska exporien ökar blir av avgörandebetydelse för att vi skall kunna uppnå balans i de utrikes betalningarna ochminska behovet av upplåning. Det är naturligt att vi i första hand försöker ökaexporien till de västliga industriländerna. Insatserna för att öka exportentill har varit ganska begränsade. Trots delta har exportentill vuxit mycket snabbt och uppgick till10,. Detta motsvarar av totala export . Den svenska exporten till bör nu ägnasökad uppmärksamhet. Del har därför ansetts lämpligt att överväga vilka insatsersom på olika områden kan göras för alt främja den svenska exporten till dessaländer. Hur detta skall ske har behandlats i departementspromemorian (Ds H1976:5) Prop.1976/77:83 36 ökadeinsatser för svensk export till . Promemorian har remiss-behandlats. Förslagen i promemorian syftar till att förbättrastödet till u-landsexporten och på så sätt öka vår export till dessa länder.Från att ha varit i stort sett inriktad på fjärran marknader, oftaav u-landskaraktär, har stora delar av statens exportfrämjande resurser under60- och 70-talen omfördelats till industrimarknader. Verksamheten har ocksåanpassats till utvecklingen på andra marknader och till företagens behov. Dessaanpassningar är ett resultat av fortlöpande analyser. Den tidigare nämndapromemorian är ett led i denna analysverksamhet, 1 den föreslås insatser föratt möta den marknadssituation som har uppkommit i vissa och som börkunna tas till vara för ökad svensk export. Det må även erinras om att man frånu-landshåll i skilda sammanhang uttryckt önskemål om att bredda sinakommersiella relationer med länder som . 4.2Organisation och resurser för främjande av export till exportråd (SE) är centralt organ förexportfrämjande verksamhet. Den exportfrämjande verksamheten bedrivs i utlandetvid handelssekreterarkontor och handelskamrar saml vid beskickningar ochkonsulat. SE:s uppgift är att som centralt organ planera, samordna och genomföraåtgärder för att främja export, 1promemorian framhålls särskilt att den ökade köpkraften hos vissa oljeproducerandeländer samt industrialiseringen i flera gör att möjlighetema till enstörre export till dessa marknader har ökat snabbt under de allra sista åren.Många representerar intressanta marknader för svensk exportindustri.För exportföretagen bör det enligt promemorian vara angeläget att bearbetadessa nya marknader i ett tidigt skede. och då specielltsådana som inte har stor erfarenhet av marknadsföring i bör ha ettintresse av alt i denna verksamhet få stöd och hjälp av personer som ärkommersiellt utbildade och väl förtrogna med verksamhetslandet, I promemorian läggs mot denna bakgrund fram ettförslag till förstärkt utlandsorganisation och till ökade utbildningsinsatserför att höja den kommersiella kunskapsnivån hos personalen. Det anses f n,knappast finnas underlag för att upprätta nya handelssekreterarkontor eller attrekrytera personal med de särskilda kvalifikationer som krävs hos enhandelssekreterare. De flesta remissinstanserna har tillstyrktförslaget om en förstärkt utlandsrepresentation. Inom ramen för tillgängliga medel har, sedanpromemorian utarbetats, utbildningsmöjligheter och organisatoriska resurser iviss mån förstärkts. Sålunda har beskickningarna i och försettsmed personal för kommersiell handläggning. För egen del anser jag attytterligare förstärkningar av utlandsrepresentationen bör prövas i detordinarie budgetarbetet. Prop.1976/77:83 37 Jaglägger därför inte här fram något annat förslag i den riktningen än att jag nu- med hänvisning till vad jag avser att utveckla närmare - förordar atten handelsavdelning inrättas i . Beskickningschefen och beskickningen spelargivetvis en betydelsefull roll i fråga om kontakter med respektive värdlandsregering och myndigheter. I fattas beslut i kommersiella frågorofta" på regeringsnivå varför beskickningschefens roll i denexportfrämjande verksamheten blir särskilt framträdande. När det gällerorganisationen vill jag anföra följande. Beskickningarna har såledessärskilda, ofta unika, möjligheter att konkret och direkt verka för våraexportintressen. Den enhet som jag sålunda föreslår skall inrättas i Caracasbör vad gäller den kommersiella och administrativa verksamheten styras på sammasätt som handelssekreterarkontoren dvs, av SE enligt gällande förordning (1975:492)med instruktion för handelssekreterare. Det innebär att en handelssekreterareskall vara enhetens chef men att denne i alla förbindelser medverksamhetslandets myndigheter skall vara underställd beskickningschefen och iövrigt skall samverka med beskickningen. Genom att verksamheten styrs av SEbehålls möjligheten att anställa kommersiellt högtkvalificerad personal. De erfarenheter denna personal vinner underanställningen kan efter dess slut föras över till svenska företag och får ävenhärigenom en vidare exportfrämjande effekt. Jag anser att enheten bör benämnas ambassadenshandelsavdelning och för /78 beräknar jag kostnaderna förhandelsavdelningen i till , varav . utgör ettengångsbelopp för iordningställande av kontorslokaler och bostäder. Dessutombör ytterligare , projektmedel tillföras elfte huvudtitelnsreservationsanslag B 3. Jag återkommer till dessafrågor vid min behandling av anslagen på driftbudgeten. Den sålunda inrättade handelsenheten bör avregeringen vid förändrade förutsättningar kunna fiyttas till annan prioriteradmarknad. 4.3Exportfinansiering genom trilateralt samarbete I departementspromemorian har man i avvaktan påsärskild utredning i ämnet avstått från att behandla exportfinansieringsfråganutom på en punkt, nämligen de möjligheter för exportfinansiering med hjälp avs, k, trilateralt samarbete, som har öppnats . Sådant samarbeteinnebär att export till ett u-land finansieras i samverkan med länder med godtillgång på kapital. Man bör enligt promemorian överväga lämpliga former förett svenskt deltagande i sådan samverkan. Det framhålls att SE harinlett viss försöksverksamhet på detta område, I samråd med beskickningarna iJeddah och har kontakter tagits med finansinstitut i arabländerna ochdiskussioner kommer att äga rum med myndigheterna i några i syfte attklariägga möjlighetema att förverkliga trilaterala projekt 1976/77:83 38 avintresse för svenska exportföretag. De erfarenheter som härvid vinns kan läggastill grund för prövning huruvida statliga åtgärder behöver vidtas för attunderlätta trilateralt samarbete av mera permanent och långsiktig karaktär. Förslagen i promemorian stöds i stort av deremissinstanser som har yttrat sig i frågan. Flera remissinstanser understrykeri detta sammanhang behovet av en utredning om exportfinansieringsproblematikeni stort. Jagdelar uppfattningen att exportfinansiering genom trilateralt samarbeteförmodligen kan erbjuda intressanta altemativ till traditionell finansiering avsvensk export. Jag anser emellertid att man bör avvakta resultatet av dennyligen tillsatta utredningen om exportfinansieringen (H 1977:01) för attbedöma vilka åtgärder som från statens sida kan vidtas vad gäller såvältrilateralt samarbete som exportfinansiering i stort. I promemorian diskuteras åtgärder för att stimulerainvesteringar i . Det förordas att det nuvarandeinvesteringsgarantisystemet utvidgas i huvudsak enligt de riktlinjer som harföreslagits av industribiståndsutredningen i betänkandet (SOU 1972:90)Industriutveckling och utvecklingssamarbete, I promemorian föreslås att dennafråga bör slutligt prövas i belysning av de överväganden som f n. görs inomden biståndspolitiska utredningen (UD 1972:03). Vidare utlafds alt regeringeni ökad utsträckning bör ingå bilaterala investeringsskyddsavtal med i förstahand de där svensk investeringsverksamhet i någon omfattningförekommer. Flera rerrrissinsianser stöder förslaget om ettvidgat investeringsgarantisystem och fier bilaterala investeringsskyddsavtal.LO och avvisar dock förslaget om vidgatinvesteringsgarantisystem med motiveringen att investeringar utomlands kanmedföra minskade arbetstillfällen inom landet. Jag är inte f. n. beredd att ta slutlig ställningtill frågan om ett vidgat investeringsgarantisystem bl.a. eftersom denbehandlas av den biståndspolitiska utredningen. Jag stöder tanken att Sverigeingår fier bilaterala investeringsskyddsavtal och kommer att verka härför. 4.5 Stödtill förinvesterings- och förprojekteringsstudier Inom ramen för svensk biståndsverksamhet har redanstöd i viss utsträckning lämnats till förinveslerings- ochförprojekteringsstudier. 1 åtskilliga industriländer lämnas direkt ellerindirekt stöd till sådana studier.