prop · G00374 · 1976-12-31 00:00:00 — Osäkerhetsfaktorer föreligger också beträffande behovel avbristtäckningsresurser. Jag räknar ändå med att inomramen för mina beräkningar av bemyndigande och betalningsmedel kan ytteriigareförslärka skyddel i områden där brisl på skyddsmmsplatser föreligger. Jag villerinra om all civilförsvarsslyrelsen med stöd av lidigare beslut kan träffaavtal om all inrätla kompletterande platser i skyddsmm som anordnas i nyabyggnader enligt gällande bestämmelser. Härigenom har i viss utsträckning nyaförutsättningar öppnats för all avhjälpa brister som finns. Mina beräkningar av det toiala bemyndigande- ochmedelsbehovet framgår av sammanställningen över bemyndiganden och betalningsmedel. Jaghemställer all regeringen föreslår att 1. bemyndiga regeringen att medgeatl slalsbidrag ulgår för anskaffning av skyddsmm för befolkningen inom enkostnadsram av 55 milj. kr. 2. lill Civilförsvar: Skyddsrumför budgelårel 1977/78 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1976/77:74 KAPITALBUDGETEN Civilförsvar: Anskaffning av anläggningar Verksamhelen under anslaget omfattar uppförande avbyggnader saml utbildnings- och övningsanordningar vid civilförsvarsstyrelsensutbildnings-och förrådsanläggningar saml nybyggnad av förråd förcivilförsvarets mobiliseringsmateriel. Medelsförbrukningoch medelsbehov (1 OOO-tal kr.) Primämppdrag m. m. Reducering på gmnd av 'Varav 2,6 milj. kr. avser investeringar för biståndsutbildning. Investeringsplanen för budgetåret har inte tillalla delar kunnat genomföras. Viss omfördelning mellan olika objekt har skett.Utbyggnaden av civilförsvarets anläggning i har fortsatt. Den beräknade medelsförbrukningen var 12,7 milj.kr. Nya föriäggningspaviljonger m. m. vidcivilförsvarets skol- och förrådsanläggningar i Revingeby och beräknas ihuvudsak bli färdiga under 1976/77:74 319 Första etappen av nybyggnad avövningsanordningar för civilförsvarets organisation 80 färdigställs vidanläggningärhäi Revingeby och . Förbudgelårel 1976/77 har beräknalsen medelsförbrukning av . Medelsförbrukningen under budgelårel1977/78 beräknas lill 15,6 milj. kr. enligt följande sammanställning. Objekt m. m. Medelsförbrukning (1000-tal kr.) Nybyggnad av förläggningsbyggnad m. m. (etapp 4 a) 500 3.Sandö.Utbildningsanläggning (etapp 2) 300 4.Sandö.Föriäggningsbyggnad för BUN 2(K) Företag påbörjade eller avsedda an påbörjas /77 5.Standardfön-ådför civilförsvarsmaleriel 2 270 6.Rosersberg.Förläggningsbyggnad (etapp 4 b) 3 000 8.Diverse objekt 1 100 Företag avsedda all påbörjas /78 80 (etapp 2) 1500 Operationsrum för Cfs iKarolinen 715 12.Diverse objekt 6 000 Reduceringpå gmnd av överplanering -3 509 1,5 och 9. För fortsatt utbyggnadav förråd för civilförsvarsmaleriel behövs . för näsla budgelår. För slutreglering av belalningsåtagandeni samband med att föriäggningsbyggnad i (etapp 4 a) uppförs behövs500 . för /78. 3 och 4. För slutreglering avbelalningsåtaganden dels för uppförande av , etapp 2, dels för nybyggnadav två förläggningsbyggnader för bislåndsulbildningsnämnden i erfordras300 . för /78. Av den beräknademedelsförbrukningen för dessa Prop.1976/77:74 320 kostnader för den bistånds- och kalastrofulbildning sombiståndsutbildningsnämnden bedriver vid Sandöläggningen. Dessa koslnader börinte belasta utgiftsramen för civilförsvaret. Det tidigare uppskattadebehovet av ytteriigare 204 rum vid anläggningen i har reduceratsmed hälften mot bakgrund av regeringens beslut angående antalet övnings- ochutbildningsdagar. Regeringen uppdrog åt attprojektera en förläggningspaviljong m.m. (etapp 4b). Kostnaderna uppskattastill 5,6 milj. kr. enligt prislägel och medelsförbrukningenför näsla budgelår beräknas till 3 milj. kr. Regeringen uppdrog den 4 mars1976 åt att projektera två föriäggningspaviljonger vidanläggningen i . Totalkostnaden uppskattas till . enligtprisläget och medelsförbrukningen för /78beräknas till 2,5 milj. kr. Vid anläggningen i ytteriigare övningsanordningar för civilförsvarets organisation 80.Civilförsvarsstyrelsen har i samråd med redovisat förslaglill byggnadsprogram för övningsanordningar i Revingeby. Kosinaderna haruppskattats lill 2,8 milj. kr. För komplettering avnormalskyddsmm i ämbeisbyggnaden i har beräknals enmedelsförbrukning på . 8 och 12. För diverse objekl för vilka kostnadernavar för sig beräknas till högst 2 milj. kr. behövs 7,1 milj. kr. Av den för näsla budgetår beräknademedelsförbrukningen för diverse objekl avser . koslnader förlokaler för biståndsutbildningsnämnden. Dessa kostnader bör inle belastautgiftsramen för civilförsvaret. Det sammanlagda behovel av medel för investeringarför bislåndsulbildningsnämnden blir därmed (350 000 -(- 2 250 000) 2 600 000kr. En lillfällig ramhöjning för näsla budgetår behövs för detla ändamål med2,6 milj. kr. Civilförsvarsslyrelsen har beräknatmedelsförbrukningen under anslaget för nästa budgetår till 15,6 milj. kr. Jag beräknarmedelsförbrukningen lill 13 milj. kr. och förordar att medel för nästa budgelåranvisas enligt följande investeringsplan och anslagsberäkning. Jag har härvidräknal med all medel för skyddsmm i ämbeisbyggnaden anvisas underanslaget Gl. Civilförsvar för näsla budgelår. Efler samråd med slalsrådetUllsten har jag för näsla budgelår inle räknal med några medel förfritidslokaler för biståndsutbildningsnämnden. I enlighet med vad jag har förordat under avsnittetRamberäkningar för /78 m.m. bör 1 milj. kr. som avseranskaffning av nya lokaler för bistånds- och katastrofutbildningen inle belastautgiftsramen för civlförsvaret. Prop.1976/77:74 Investeringsplan (1 OOO-tal kr. Faklisk Beräknad för t. o. m. 1976/77 1977/78 Bygg- Färdig start stäl- är-män. A. Förelag påbörjade Jöre Roserst)erg. Nybyggnad avför läggningsbyggnad och försörj ningsbyggnad m. m. (etapp 4 a) 4.Sandö.Utbildnings-anläggning (etapp I) 5.Sandö.Utbildningsanläggning (etapp 2) 6.Sandö.Föriäggninggs-byggnad för BUN m. m. Företag påbörjade eller avsedda all påbörjas /77 8.Rosersberg.Förläggningsbyggnad (etapp 4 b) Företag avsedda an påbörjas /78 Standardförräd för civil försvarsmaleriel Om- och tillbyggnad avuibildningsanläggning (etapp 2) 14 200 18 055 1976/77:74 Anslagsberäkning (I OOO-tal kr.) Anslag för1976/77 Anslag för1977/78 (förslag) 5 739 1976/77 12 170 8 400 1977/78 13 000 11 200 Beräknad behåll ning 169 25 339 25 339 Jag hemsläller all regeringen förslår att till Civilförsvar:Aiiska/fnlng av anläggningar för /78 anvisa ettinvesteringsanslag av . 6.1 Övrigt totalförsvars fortsatta utveckling Med övrigt totalförsvar avses dedelar av totalförsvaret som inie ingår i militärt försvar, civilförsvar ochekonomiskl försvar. Övrigt totalförsvar ulgör sålunda inte en enhetligtotalförsvarsgren i likhet med t. ex. civilförsvaret. Del är i stället ellsamlande begrepp för den försvarsverksamhet, som bedrivs av berörda myndigheteroch för vilken verksamhet myndigheten har särskilda anslag elleranslagsposter. redovisas följande myndigheter/anslag under övrigttotalförsvar. Hyror m. m. för vissa skyddsrumsanläggningar Anskaffning av vissa skyddsrumsanläggningar Teleanläggningar m.m. (del av anslaget) Viss beredskapsutrustning m. m. för Länsstyrelserna (del av anslaget) Bidrag till kosinaderna för beredskap B 4 : Särskildpolisverksamhet för hindrade och uppdagande av brott mot rikets säkerheim. E 1 (del av anslaget) E 9 Statens bakteriologiskalaboralorium H 5 Förvaring och underhåll av visssjuk- H 6 Utrustning m. m. av beredskapssjuk- hus vid krig eller krigsfara H 7 Viss sjukvårdsutbildning m. m. E 51 Medicinsk forskning (del avanslaget) 1976/77:74 324 6.1.2Studier av övrigt totairörsvar Som anförts i del föregående angav regeringen år1973 all studier av övrigt totalförsvar avseende perioden till1990-talets början skulle genomföras för att underiagel för näsla slörreförsvarsbeslut skulle bli så fullständigt som möjligt. Studierna skulle ske motbakgrund av föruisätiningar som lill övervägande delen var gemensamma förtotalförsvaret. Verksamhelen inom övrigi totalförsvar skulle sammanföras iprogrammen ledning, viss polisverksamhet, sjukvård och allmän administration. Studierna borde i försia hand gälla myndigheier meduppgifter inom övrigt totalförsvar, som har särskilda försvarsanslag. Eftersom del inle finns någon myndighel församordning inom del aktuella området, tillkallades en särskild sakkunnig föralt svara för studierna. Den sakkunnige överiämnade en rapportom dittills genomförda studier benämnd ÖTF-sludierna, Lägesrapport 1975-04-01.En slutrapport kallad Övrigt totalförsvar efler avgavs i december1975. I rapporterna presenteras myndigheier och koslnader inom övrigt totalförsvar,beredskapsiäget den och planeringsfömtsältningarna för områdei.Vidare har handlingsvägar avseende perioden /78-1981/82 utarbetats. 1rapporten har programmet Allmän adminislralion utgått. Enligt direkliven skulle studierna i första handgälla myndigheter med särskilda total försvarsanslag vilka inte kunde räknaslill militärt försvar, civilförsvar eller ekonomiskl försvar. 1 statsbudgetenfinns 18 anslag hänförliga till denna kategori. Av dessa har elva förts tillprogrammet Ledning m. m., ett till programmet Viss polisverksamhet och sex lillprogrammet Sjukvård. Statliga myndigheier m. fl. med anslag inom programmetLedning m. m. är försvar, ,, statens lantmäteriverk, civilbefälhavarna, länsstyrelserna . Även överbefälhavaren och civilförsvarsstyrelsenhar anslag hänföriiga lill Ledning m. m. har anslag inomprogrammet Viss polisverksamhet och , statens bakteriologiskalaboratorium och statens medicinska forskningsråd inom programmet Sjukvård. Medel anvisade under de 18 anslagen för ett antalår bakål i liden och koslnader för verksamheter inom övrigi totalförsvar sominle finansieras via särskilda anslag över statsbudgeten framgår av följandesammanställning. Anslagoch kostnader inom övrigt totalförsvar (löpande priser; milj. Program 1971/72 1972/73 1973/74 1974/75 1975/76 Ledning m. m. 78,7 85,4 89,5 99,5 105,3 Prop.1976/77:74 325 1971/72 , 1974/75 , Den sakkunnige anför beträffande beredskapslägelden för de olika programmen att det inom programmet Ledning m. m.inom de högsta och centrala nivåerna inom den civila ledningsorganisationenfinns en beredskapsplanläggning avseende personal, allernalivauppehållsplatser m. m. för , regeringens och drygt 40 centralamyndigheters verksamhet i krig. Av de sisinämnda hör drygt 25 lill övrigi lolalförsvar.Oklarhet råder om vissa centrala myndigheters krigsuppgifter ochkrigsorganisation. Civilbefälhavarna och länsstyrelserna är deviktigaste myndigheterna på den regionala nivån inom den civilaledningsorganisationen. Beredskapsplanläggning avseende personal, alternativauppehållsplatser m. m. finns för dessa liksom för en del andra regionalamyndigheter. Den ansluter i viktiga avseenden lill planläggningen förmolsvarande regionala organ inom försvarsmakten. utför hämtöverberedskapsplanläggning m. m. på uppdrag av centrala tolalförsvarsmyndigheter.Eftersläpning förekommer inom vissa avsnitt härvidlag. För landslingens verksamhet vid sidan av hälso- ochsjukvården finns f n. ingen planläggning eftersom författningsmässiga och andragrunder saknas. Kommunernas uppgifter i krig är alt fortsätta den fredstidaverksamhet, som bedöms som viktig för totalförsvaret. utfärdar anvisningar för beredskapsplanläggningen och administrerardet statliga bidrag som ulgår för kommunernas arbete härmed. Planläggningenberäknas vara klar för ca 230 kommuner. försvar är enfredsmyndighet med uppgift all planlägga för organ som ingår i psykologisktförsvar i krig t. ex. statens upplysningsceniral. Beredskapsläget förmyndigheter och organisationer som verkar inom psykologiskt försvar bedöms f n.i huvudsak vara tillfredsställande. resurser förplanläggning och ulbildning be- 1976/77:74 326 dömsdock inle vara tillräckliga. Uppgifterna för i krig är alt islörsla möjliga utsträckning driva verksamheten efter samma grunder som ifred. Beredskapsplanläggning för detta finns. Brister är bl. a. altberedskapsutrusiningen delvis är föråldrad. uppgifter i krig är att tillgodosetotalförsvarets behov av telekommunikationer och att i övrigt leda och bedrivaverksamheten efter i huvudsak samma grunder som i fred. De beredskapsålgärdersom vidtar i fred anknyier i belydande utsträckning till den avfredsmässiga skäl betingade utbyggnaden av telekommunikationerna. Televerketskaffar härutöver reservanläggningar och reservutrustningar för viktiga telefunktioner.Beredskapsläget avseende materiel och anläggningar är ojämnt. Utbildningen avpersonal i krigsorganisationen har inle nått lillräcklig omfattning. Statens lantmäteriverks uppgifter i krig innebärfrämst atl lekniskt ansvara för produktionen av nödvändiga kartor. Det är enviss eftersläpning i planläggningen av denna verksamhel. i län har ålagtsuppgiften att framställa och distribuera identiletsbrickor för hela landei.Beredskapslägel belräffande verksamhetens bedrivande i krig och vid krigsfaraär otillfredsställande. Den sakkunnige anför om programmet Visspolisverksamhet all polisväsendets uppgifter i krig innebär all fullfölja denallmänna polisverksamheten. Dess uppgifler i krig innebär därutöver bl. a. all medverkai försvarel mot kupper och överraskande angrepp samt all medverka vid utrymningoch gränsövervakning. Den särskilda verksamhelen som syflar till all hindra ochuppdaga brott mot rikets säkerhei fullföljs i krig. Den allmänna polisverksamhetensberedskapsåtgärder i fred genomförs såväl centralt av somregionalt och lokall. Beredskapslägel bedöms vara tillfredsställande. Depersonella resurserna efter mobilisering ärdock otillräckliga till följd avavgångar till försvarsmakten och civilförsvaret. Om programmet Sjukvård anförs all den civila hälso-och sjukvårdens uppgifter och verksamhet i krig principiellt inte skiljer sigfrån uppgifterna i fred. Verksamhetens omläng lill följd av krigsskador ökaremellertid. Landei är vad avser den öppna sjukvården i krig indelat ikrigssjukvårdsområden under ledning av krigstiänsteläkare. Den slutnaakutsjukvården genomförs i krig vid beredskapssjukhus. Detta ulgörs avfredstida akutsjukhus och särskill planlagda s.k. annex. Beredskapssjukhusorganisalionenomfattar 124 000 vårdplatser. För sjuktransporter utnyttjas dels de fredslidacivila resurserna, dels mobiliserade resurser ur försvarsmakten ochcivilförsvaret. uppgifter i krig är att i centralinstans utöva ledningen av den civila hälso- och sjukvården avseende bl. a.omfördelning av medicinalpersonal, skadade och sjuka, utmstning, läkemedel m.m. och att medverka när bl. a. beredskapssjukhus upprättas.Sjukvårdshuvudmännen svarar för driften av den civila sjukvården i krig. 1976/77:74 ''" 327 Beredskapsläget kännetecknas av brister belräffandeutrustning för vårdplatser i beredskapssjukhusorganisaliönéh! Denberedskapslägrade operations- och röntgenmaterielen är delvis föråldrad.Bristen på kimrg-och anes-lesipersonal är stor och möjligheterna att flytta ompersonalen små. Läkemedelsberedskapen är inle godtagbar. Endast en obetydligberedskapslagring av förbrukningsmateriel för sjukhusdrifien sker. Skyddet avpatienter, personal och funktioner är otillfredsställande. De planlagdasjukvårdsanläggningarnas beredskap mot störningar i tillförseln av ,värme och elektricitet är inle heller tillfredsställande. Sjukvårdshuvudmännenskvantitativa representation i ledningen för sjukvården i krig är otillräcklig. Studierna har genomförts med för övrigttotalförsvar gemensamma utgångspunkter. Detta gäller den yllre miljön, densvenska samhällsutvecklingen och inverkan av de andra total försvarsgrenarnasutveckling. Ekonomiska ramar har inle getts i sludiedirektiven. Det innehållsom den sakkunnige och myndighelerna bedömt lämpligt i handlingsvägarna har iefterhand gett del ekonomiska resullalel. avser en ekonomisknivå ungefär lika med den som gäller f n. representerar en nivåsom ligger i linje med berörda myndigheters anslagsframställningar /77 och därmed avlämnad långtidsbudget t.o.m.budgelårel 1989/81. representerar en ekonomisk nivå som ligger högreän handlingsväg. För programmet Ledning m. m. innebär handlingsväg 3all pågående förbättringar av den civila ledningsorganisationen avseendeanläggningar och utmstning fullföljs. Planläggningen på den centralaledningsnivån breddas. Den kommunala beredskapsplanläggningen fullföljs. Förtelekommunikationerna innebär handlingsväg 3 atl pågående förändringar iteleverkets krigsorganisation slutförs och att försvarsinvesteringarnaavseende anläggningar och utmstning fortsätts i nuvarande lakl. innebär en verksamhet i huvudsakenligl de planer myndighelerna redovisat . Uiöver de ålgärder somplaneras i handlingsväg 3 innebär detla atl förberedelserna för psykologisktförsvar förstärks. Takten i försvarsinvesteringarna för telekommunikationernaökas. innebär ytteriigare förbättringar avden civila ledningsorganisationens anläggningar och utmstning.Länsstyrelsernas planläggningsresurser utökas. Förberedelserna förpsykologiskt försvar förstärks ytteriigare. Skyddsrum byggs för Radiosverksamhel i Slockholm. Belräffande telekommunikationerna ökar takten iförsvarsinvesleringarna ytteriigare. Enligl den sakkunnige innebär handlingsväg 3 inlenågon ökning av resurserna för att möta de ökade kraven på skydd ochgeografisk röriighei. Utbyggnaden av beredskapen inom teleområdet sker mycketlångsamt. Programmets kapacitet i konventionella angreppsfall liksom vidöverraskande an- Prop.1976/77:74 328 greppvid slulel av perioden får i en samlad bedömning inle anses vara godtagbarifråga om viktigare ledningsorgan. I hotsituationer bedöms programmets förmågavara godtagbar ulom ifråga om psykologiskt försvar. innebären viss ökning av resursemaför alt möta de ökade kraven på skydd och geografisk rörlighet. Uibyggnaden avberedskapen inom teleområdet sker relativt långsamt. Programmets kapacitet ikonventionella angreppsfall liksom vid överraskande angrepp i slutet av periodenkan inle anses vara fulll godtagbar. I hotsituationer bedöms förmågan varagodtagbar. innebäratl programmets kapacitet islutet av perioden bedöms vara godtagbar i alla angreppsfall. För programmet Viss polisverksamhet innebärhandlingsväg 3 forlsatt verksamhel i nuvarande omfattning såväl vad gällerförsvarsförberedelserna för den allmänna polisverksamheten som den särskildapolisverksamheten föratt hindra och uppdaga brott mol rikets säkerhet. har inle utarbetats för della program. innebär utöver handlingsväg 3 attcivilförsvarels ordnings-och bevakningsenheler förs över fråncivilförsvarsslyrelsen lill enligl ett tidigare inlämnatgemensamt förslag från de båda myndighelerna. I handlingsväg 3 sker ingen utbyggnad av denallmänna polisverksamheten. Dennas kapacitet efter mobilisering kommer liksomnu vid slulel av femårsperioden att vara otillfredsställande i konventionellaangreppsfall och vid överraskande angrepp. Kapaciteten vid angrepp medABC-stridsmedel bedöms vara godtagbar avseende viktigare ledningsorgan. innebär, genom all ordnings- ochbevakningsenheierna förs över från tillrikspolisstyrelsen, att polisväsendets kapacitet i krig vid slulel av periodenkan bedömas vara godtagbar. För programmet Sjukvård innebär handlingsväg 3 attden öppna sjukvården liksom nu förbereds genom beredskapsplanläggning ochutbildning. Riktpunkten för den slutna akutsjukvården är attsammanlagt 203 000 vårdplatser, varav 109 000 för akutsjukvård, skall kunnautnyttjas i krig i mitten av 1980-lalel. Annexorganisalionen avses omfatta 55000 av dessa vårdplatser och 25 moderna operations- och röntgenavdelningar. Den medicinska servicen på fredssjukvårdensanläggningar förutsätts liksom nu kompletteras med krigsblodceniraler ochproduktionsenheter för vätska. Detförutsätts all antalet skyddsmmsplatser för patienter och vårdavdel- Prop.1976/77:74 *' 329 ningspersonalökar i samband med ny- och tillbyggnad av fredssjukvårdslo-kaler och av skolorsom skall ulnyttias som annex. Tillgänglig fredsorganisation behälls i huvudsakför hälsovård och skydd mot B-siridsmedel. innebär alt antaletfältepidemiologiska grupper ökar till en per län. Representanter för sjukvårdshuvudmännen förutsättsi denna handlingsväg, liksom i handlingsväg 2 och I komma att ingå iledningsorganisationen för sjukvården i krig. innebär belräffande den öppnasjukvården samma beredskapsålgärder som i handlingsväg 3. Riktpunkten för den slutna akutsjukvården är attsammanlagt 228 000 vårdplatser, varav 134 000 för akutsjukvård, skall kunnautnyttjas i krig i mitten av 1980-talel. Annexorganisalionen avses omfatta 80000 av dessa vårdplatser och 50 modema operations- och röntgenavdelningar. Avde 80 000 vårdplalsulrustningarna avses 38 000 vara flyttbara och kunnautnyttjas såväl för ökad beläggning i fredssjukhusen som i annexen. utökas till 65 000. Beredskapsåtgärderna för verksamheten i krig vadgäller hälsovård och skydd mot B-slridsmedel förstärks vid statensbakteriologiska laboratorium. Kvalilelen i fråga om vissa sjuktransportresurserförbättras i handlingsväg 2. Uiöver utbyggnaden av skyddsrumsplalser enligthandlingsväg 3 moderniseras här befintliga skyddsmmsplatser i fredssjukvårdensanläggningar. innebär beträffande den öppnasjukvården samma beredskapsåtgärder som i handlingsväg 3 och 2. Riktpunkten för den slutna akutsjukvården är altsammanlagt 250 000 vårdplatser, varav 147 000 för akutsjukvård, skall kunnautnyttjas i krig i mitten av 1980-talel. Annexorganisalionen avses omfatta 102000 av dessa och vidare 67 moderna operations- och röntgenavdelningar. Av de102 000 vårdplalsulrustningarna avser 38 000 vara flyttbara och kunnautnyttjas såväl för ökad beläggning i fredssjukhusen som i annexen. Antaletsjukhärbär-gesplatser utökas till 75 000. Beredskapsåtgärderna för verksamhelen i krig vidstatens bakteriologiska laboralorium förstärks ytteriigare. Övning ochulbildning utökas någol. Beredskapslagringen av sera, vacciner och antibiotikaökas betydligt. Utöver nytillskott och modemisering av skyddsmmsplatserförutsätts här en viss utbyggnad av skydd för behandlingsavdelningar ifredssjukvårdens anläggningar kunna ske. För sjuktransporter tillkommer uiöver handlingsväg2 en i krig över hela landei röriig helikopterorganisation om 24 stycken 6-bårshelikoplraravsedda för akuiiransporter. Vidare tillförs den civila sjukvården ca 250bussambulanser avsedda att fördelas med ca två per beredskapssjukhus. innebär atl vårdplalsantalel vidberedskapssjukhusen minskas. Operationskapacitelen ökar något.Transportresurserna förstärks Prop.1976/77:74 330 inte.Kapaciteten inom den civila sjukvården i krig bedöms inte vara godtagbar vidfemårsperiodens slut med handlingsväg 3. innebär atl värdplatsantal ochoperationskapacilel ökas. Transportresurserna förstärks inte kvantitativt.Kapaciteten inom den civila sjukvården i krig bedöms inte vara godtagbar vidfemårsperiodens slut i handlingsväg 2. innebär att värdplatsantal ochoperationskapacilel ökar. Kapaciteten inom dencivila sjukvården i krig bedöms som inte hell godtagbar vid femårsperiodensslut. Först vid mitten av 1980-lalel har godtagbar kapacitet uppnåtts. För programmet Ledning m. m. har den sakkunnigedragit slutsatserna all den civila ledningsorganisationen bör ges bättre skyddoch förmåga till geografisk röriighei. På den cenlrala nivån bör beredskapsplanläggningenbreddas. Den kommunala beredskapsplanläggningen bör genomföras för allakommuner och landsting. Planläggningen för psykologiskt försvar bör fortsättaenligl nuvarande principer. Planläggning bör ske för lokalradions -eventuelltäven regional-TV:s - verksamhel i krig. Del har även befunnits angelägel attplanerade försvarsinvesieringar på teleområdet genomförs i snabbare lakl än fn. För programmet Viss polisverksamhet har dragilsslutsatsen all kapaciteten i krig bör förslärkas. kan ske genom allcivilförsvarels bevakningskårer överförs till polisväsendet. Sjukvården i krig måste enligl den sakkunnigeförstärkas betydligl. Detla gäller särskill operationskapaciteten ochvårdplalsresurserna. Skyddet för sjukvården i krig bör förbättras. Sjukvårdshuvudmännensansvar i krig bör klariäggas och representanter för dessa ingå i sjukvårdensledningsorgan på olika nivåer.