prop · G003150 · 1976-12-31 00:00:00 — På nationalräkenskapsbasis steg exportvolymen med något ; beräkningen i den preliminära nationalbudgeten utgjorde här en något störreöverskattning. 19751976,Ökningen i exportens relativpris blev jämförelsevis måttlig men de volymmässigaandelsförlusterna fortsatte i oförminskad takt. Härigenom kom marknadsandelarnai löpande priser att sjunka och nedgången 19751976 blev större än vaduppgången 19741975 hade varit. Bedömningenav exportutvecklingen har reviderats upp en aning i förhållande tillvad som presenterades i den preliminära nationalbudgeten. Denna upprevideringkan dock hänföras till att exporten av fartyg 1977 framför allt begagnade nu beräknas utvecklas mindre ogynnsamt. Räknat exklusive fartyg innebär den nuframlagda prognosen en något lägre tillväxttakt än den tidigare. 1 viss månhar detta att göra med att förväntningarna om en god ekonomisk tillväxt dämpatsnågot för vissa länder, främst de övriga nordiska länderna, vilka har storbetydelse för vår exportutveckling. Härtill kommer att bedömningen av exportentill och OPEC-länderna måst revideras ned ganska påtagligt. Exportentill dessa länderområden kom att utvecklas oväntat svagt . a, konjunkturbarometern samt inte minst den svaga exportutvecklingenunder 1977 tyder på att exportens marknadsandelarfortsatte att falla och början av 1977. Den nedåtgåendetendensen för andelarna synes inte ha bromsats så mycket som man tidigareräknat med. Med verkan från och med har den svenska kronanskrivits ned gentemot huvudländerna i den västeuropeiska"valutaormen", , och . Ennedskrivning har företagits gentemot de danska och norska kronorna. mån dessa förändringar av riktkurserna inom "ormen" tar siguttryck i motsvarande ändringar i de faktiskt tillämpade växelkurserna,innebär åtgärderna en effektiv sänkning av kronkursen med , eller ca4 % sett mellan genomsnitten . Härvid har förutsatts att deindustriländer som står utanför "ormen" (med undantag för ,som också devalverat) inte i någon nämnvärd utsträckning förändrar sinaväxelkurser gentemot D-marken som resultat av de nordiska ländernasväxelkursändringar. Genom de vidtagna justeringarna har utrymme skapats för enrelativprissänkning för den svenska exporten. En del av detta utrymme tas docktroligen i anspråk av de ökade kostnader för importerade rå- och insatsvarorsom exportföretagen får vidkännas till följd av devalveringen. Vid oförändradevinstmarginaler blir härigenom exportpriserna i kronor räknat något högre änvad de annars skulle blivit och följakfligen relativprissänkningen inte fulltså stor som den effektiva deprecieringen. Ett sådant prissättningsbeteende harantagits komma att gälla för huvuddelen av exporten, t. ex. förverkstads-produkterna. För en del stapelvambetonade inslag i exporten, t. ex,jordbruksprodukter och malm, där priserna är bestämda på världsmarkna- Prop.1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 60 den i utländsk valuta, har emellertid devalveringen inteantagits medföra någon svensk relativprissänkning. Här blir det sannoliktendast fråga om en höjning av exportintäkterna i kronor, motsvarande beloppetav devalveringen. För skogsindustrins produkter har med hänsyn till derasrådande relativt svaga marknadsläge förutsatts att devalveringen utnyttjastill en sänkning av relativpriserna, bortsett från den obetydligaexportprishöjning i kronor som kan föranledas av extra importkostnadsökningar;således en bedömning av samma innebörd som för verkstadsprodukter och andrabearbetade varor. Sänkningarna i relativpriserna för huvuddelen av exportenhar bedömts kunna medföra att nedgången i volymmässiga marknadsandelar bromsasnågot de mer betydande volymeffekterna avdevalveringen väntas dock inträda först , Sammantaget slutar de reviderade exportkalkylerna på entillväxt i exportvolymen uppgående till ca 4 V2 % 19761977.1 Det skall särskiltpåpekas att förutsättningen om en minskad fartygsexport påtagligt drar nertotalprognosen för exportvolymtillväxten. Exportprisuppgången har beräknats till ca 6 V2 % 19761977(mätt som enhetsvärdeindex), varvid alternativ II för lönekostnadsökningen (se kapitel 6) varitutgångspunkt. Med tanke på att skillnaden mellan de tvålönekostnadsalternativen är relativt liten och att skillnaden kan antas slå utpå exportpriserna först , blir dock exportprisuppgången19761977 sannolikt rätt likartad vid de två altemativen. Med hänsyn tillerfarenheterna från de senaste årens utveckling hade det eljest förefallitrimligt att ett alternativt utfall av arbetskraftskostnadernas utveckling iåtminstone någon mån skulle fått uttryck i bedömningen av exportföretagenspriser. Avgörande för den faktiska utvecklingen blir dock i sista hand denprissättningspolitik företagen kommer att till-lämpa under återstoden av 1977. De allmänna omdömen om utvecklingen av exportensmarknadsandelar som lämnats i det föregående är tillämpliga på varuexporten totaltsett. Detta hindrar naturligtvis inte att det kan finnas varuslag därtendenserna ser annorlunda ut. Bedömningarna av råvaruexportensmarknadsförutsättningar görs med fördel endast på varugruppsnivå, medan detvad gäller bearbetade varor finns anledning att komplettera den varugruppsvisaansatsen med en aggregerad analys av avsättningsförut-sättningama.2 Den förSverige betydelsefulla fartygsexporten utesluts dock av lättförstådda skäl vidde senare bedömningarna. Att på totalnivå någon mer kvantitativt preciseradanalys av exportens marknadsandelar inte presenteras har flera skäl.Oljehandelns och oljeprisernas 1 Härvid avses den exportvolym som framkommer genomdeflatering med en hetsvärdeindex, 1 nationalräkenskapstermer torde denna prognos motsvara en volymökning på , 2 Den systematiska genomgången avexportutvecklingen för olika varugrupper återfinns som vanligt i branschavsnitten i produktionskaphlet (kapitel 4), Reviderad nationalbudget 1977 61 starka fluktuationer vissa år skulle exempelvis märkbartkunna störa analysen eftersom olja och petroleumprodukter utgör en stor del (ca20 %) av import men en utomordentligt liten dei av Sverigesexport. Omvänt utgör de stora svenska råvarorna järnmalm och skogsprodukter enmycket liten del av totala import. Exportens marknadsandelar en förnyad återblick Efterhand som man började uppmärksamma de avsevärdahöjningarna i den svenska exportens relativpriser och de kraftiga förlusternaav marknadsandelar först enbart de volymberäknade men småningom också ilöpande priser har ett aUt starkare intresse knutits till dessa problem. Denbeskrivning av utvecklingens huvuddrag som återfinns i den preliminäranationalbudgeten är visserligen i sina väsentliga stycken alltjämt giltig mendet flnns likväl skäl att redovisa en del kompletterande uppgifter ochsynpunkter. Tre viktiga delproblem kan urskiljas. För det första, ärde beräkningar som presenterats tillräckligt tillförlitliga och relevanta föratt medge slutsatsen att de svenska relativa exportpriserna stigit och attmarknadsandelarna sjunkit? För det andra, i den mån detta är fallet, i hur storutsträckning beror andelsförlusterna på relativprisernas höjning och vilkenroll har förändringar i andra s, k, konkurrensparametrar, t, ex, den relativaintensiteten i marknadsföring spelat? Och för det tredje, i vilken utsträckningberor de relativa exportprisernas höjning på förändringar i effektiva växelkurser,relativa lönekostnader, relativa vinstmarginaler, m, fl, faktorer? Under den första punkten, angående beräkningarnastillförlitlighet och relevans, har bl. a, anförts att det prisindex som användsför den svenska exporten är ett s, k, enhetsvärdeindex, en indextyp somobestridligen lider av vissa svagheter. Dessa har bl, a. omnämnts i en tekniskanmärkning i den reviderade nationalbudgeten 1976 (kapitel 3, inledningen).Den främsta oegentligheten med indexet är kanske den att kvalitetsförbättringarhos produkterna i stor utsträckning felaktigt registrerats som prishöjningar, mån kvalitetsförbättringar förekommit hos den svenska exporten har alUsådess prisförändring överskattats och följaktligen dess volymförändringunderskattats. Vid relativpris- och marknadsandelsberäkningarna harenhetsvärdeindex använts främst av det skälet att de ufländska import- ochexportprisindex som bildar jämförelsenorm med de svenska priserna vidberäkningar av relativpriset, och som ingår i deflatorn för marknadsandelarna,också är enhetsvärdeindex. Det kan för all del för en svensk betraktare varaosäkert om inte enstaka länder utför något slags kvalitetskorrektioner av sinautrikeshandelspris-index trots att de rubriceras som enhetsvärdeindex. Det kani detta sammanhang vara värdefullt att jämföra det relativpris som redovisas i 1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 62 Tabell 3: 1 export av bearbetade varor (exkl.fartyg)' till OECD-områ-det' 19701977 25'/, 27'/, 18'/, 19'/, 24'/, 2'/. 11'/, 4'/. 8'/, -2'/. -8'/, 4'/. 4'/. -13'/, 2'/, 4'/= 2'/. 11'/, 5'/s 6'/, 21'/. 18'/, ' SITC 58, exkl, 68, 793, " Utom , , , ,, , Begreppet "marknad" avserimportförändringen för de olika länderna sammanvägda med deras andelar iSveriges export. Härigenom elimineras eventuella förmånliga eller oförmånligaeffekter av exportens strukturella ländersammansättning. Marknadens pris avserdet implicit beräknade mellan marknad i löpande priser och i volym. Källor: Utrikeshandelsstatistik från , , nationellastatistikproducenter, samt beräkningar och bedömningarinom . tabell 3: 1 med ett annat utslag av den relativaprisutvecklingen, nämligen det svenska terms-of-trade för bearbetade varor exkl.fartyg.' I detta relativpris är både täljare och nämnare garanterat äkta enhetsvärdeindex: 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1'/. tabell 3: 1 2'/, 11'/. 11 förhållande till tidigare konjunkturrapporter harutformningen av tabellerna 3: 1 och 3: 3 ändrats i en del avseenden, I tabell3:1 redovisas för det första marknadstillväxt och marknadsandelar även ilöpande priser, inte som tidigare enbart volym. Också relativpriset redovisasnu i tabell 3: 1 och inte som tidigare i tabell 3: 3, Relativpriset är vidarenågot annorlunda definierat. Den tidigare redovisningen avsåg det svenskaexportpriset dividerat Reviderad nationalbudget 1977 63 Avvikelserna är som synes inte allför stora. Den merbetydande differens som förelåg 1975 låter sig förklaras av attStorbritannien, , , och , vilka har störrevikter i vår import än som konkurrenter till vår export, uppvisadeexportprishöjningar som översteg genomsnittet för industriländerna. Det skulle ju emellertid kunna vara så attkvalitetshöjningarna genomsnittligt hos den svenska exporten av bearbetadevaror varit större än vad som gällt avnämarländernas import (och även densvenska importen) av sådana varor, I så fall skulle relativprisernaöverskattas och de volymmässiga marknadsandelarna underskattas. Ett sådantresultat skulle antingen uppkomma därigenom att höjningen av kvaliteten hossvenska produkter varit större, jämfört med andra länders produkter av sammaslag, eller alternativt genom att den svenska exporten strukturellt innehålleren hög andel produkter där enhetsvärdeindex "kvalitetsbias" ärsärskilt stor, I vilketdera fallet är det dock svårt att föreställa sig att densvenska relativa produktkvaliteten plötsligt skulle ha tagit ett så stortsprång uppåt att man på detta sätt kan erhålla något mer väsentligt bidrag tillförklaringen av att det 19741975 skedde en kraftig höjning av de relativapriserna, vilka inte förändrats mer avsevärt. Vad det förstaalternativet beträffar, kan det tvärtom mycket väl vara så att dentraditionella kvalitetsfördelen hos många svenska exportprodukter successivthåller på att knappas in av motsvarande producenter utomlands. Ett uttalandeom riktningen hos detta slag av relativa kvalitetsförskjutningar 19741976 ärhur som helst svårt att underbygga. Den andra fömtsättningen, att den svenskaexporten innehåller en relativt sett hög andel produkter av en typ som ärföremål för betydande kvalitetshöjningar, är däremot säkert relevant. Det rörsig härvid främst om verkstadsprodukter, och kanske särskilt investeringsvaror.De med världsexportpriset, medan relativpriset i tabell 3: 1avser det svenska exportpriset dividerat med det implicita importpris somframkommer med hjälp av marknadstillväxten i löpande priser och volym. Nämnarenutgörs alltså i princip av importpriserna för de olika avnämarländernasammanvägt med andelar i export. Härigenom blir konkurrentländernasexportpriser representerade på ett mer adekvat sätt i relativpriset. Dessutomfår man in ett hänsynstagande till att exempelvis ett land med proportionsvisstor andel i vår export kanske har en varusammansättning i importen som avvikerfrån världshandeln eller är utsatt för prisdiskriminering i någon riktning.Skillnader mellan de tvä beräkningarna kan vid sidan härav ocksä uppstå tillföljd av att det kan föreligga vissa skiljaktigheter i fråga om registreringsprinciperoch definitioner. Skillnaden mellan relativprisberäkningarna kan exemplifierasmed utvecklingen 19741975 där ökningen blev enligt den tidigareberäkningsmetodiken och inte fullt enligt den nyare. Denna skillnad kan,vid sidan av ovanstående faktorer, till någon del bero pä att förändringarnaframräknas på grundval av indextal som i regel redovisas utan decimal (sålundaavrundningsfel). Delvis på grund av det sistnämnda anges i tabell 3: 1 intelängre procentförändringama med decimal noggrannhet ens för historiskaperioder. Härigenom torde man i någon mån undvika att ge intryck av enprecision som det underliggande datamaterialet saknar. En sådan praxistillämpas numera av t, ex. vid presentation av likartat material iexempelvis "Economic Outlook", 1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 64 sistnämndahar beräknats utgöra av den svenska exporten av bearbetade varor motdrygt av motsvarande import. Dock kan man med enklaräkneexempel visa att dessa sammansättningsolikheter i förening medkvalitetsförbättringar endast kan förklara en utomordentligt marginell del avrelativprishöjningen. Kvalitetsargumentettorde därmed i huvudsak kunna lämnas åsido vad gäller tillförlitligheten irelativpriskalkylerna. Det kan i anslutning till diskussionen om prisindextalenför investeringsvaror finnas skäl att redovisa några uppskattningar avprisutvecklingen för handeln med sådana varor: Enhetsvärdeindex(proc. förändring), svenska kr. OECD-ländernasimport av investeringsvaror 10 9 Sverigesimport av investeringsvaror 12'/, 7'/, Sverigesexport av investeringsvaror 23 13'/, Relativpris 11'/, 4 Terms-of-trade 9'/, 5'/, Förutsattatt kvalitetsförändringarna varit av samma storleksordning i den svenskaexporten som i den övriga internationella handeln med investeringsvaror blirslutsatsen att relativprisuppgången för investeringsvaror under perioden19741976 varit ungefär lika stor som för bearbetade varor totalt. Enannan olägenhet med enhetsvärdeindex kan också tas upp i sammanhanget. Om detinom ett och samma statistiska redovisningsnummer i utrikeshandelsstatistiken(Brysselnummer) sker en förskjutning av exporten från en billigare typ till endyrare typ, stiger prisindex även om priserna på den billigare typen och dendyrare typen var för sig skulle vara oförändrade. Detta inträffar alltså närexempelvis andelen ökar för dammsugare av dyr typ inom gruppen dammsugare;eller när andelen ökar för numeriskt styrda fräsmaskiner av dyr typ inomgmppen numeriskt styrda fräsmaskiner. Däremot sker inget otillbörligt medindexet vid förskjutningar mellan statistiska nummer, t. ex. från bageriugnartill äggkläckningsapparater. Det skulle ha kunnat förhållasig så att förskjutningarna av det förstnämnda slaget varit större i Sverigesexport än i den övriga internationella handeln, I så fall skullerelativprisutvecklingen ha överskattats. Men den ifrågavarande effekten kannaturligtvis lika gärna ha gått i motsatt riktning och det finns knappast stödför ett uttalande om någotdera, I den mån de nämnda förskjutningarna är avsystematisk natur kan man kanske anta att de är av ungefär samma omfattning,eller åtminstone går i samma riktning, hos de flesta länder. Effekten på relativprisetskulle då bli ringa, I den mån förskjutningarna är mer slumpartade och går ibåda riktningarna bör det Tabell 3: 2 export av bearbetade varor (exkl.fartyg)' till olika länderområden 19721977 -13,3 -7,9 -18,1 -2'k -11,6 -12,0 -9,5 -0,6 5'/, ' SITC 58, exkl. 68, 793. ' Utom , etc. (se tabell 3: 1). ' , , , ,, , , , , och . Källor: samt beräkningar och bedömningar inom . stora antalet statistiska nummer i tulltaxan göraeffekterna små i det större aggregatet, och effekten på relativpriset därförlikaledes ringa. Något alternativt prisindex där effekter av detta slag inteförekommer, och som fyller kraven på jämförbarhet med de utländskapris-indexarna, är i varje fall svårt att finna. Det kan nämnas att nationalräkenskapernasexportdeflator i samma utsträckning påverkas avförskjutningarna inom statistiska nummer; detta emedan indexen beräknas medutgångspunkt från enhetsvärdeindex, dock med vissa bedömningsmässigakorrektioner för kvalitetsförändringar. Så långt de mer utpräglat tekniska problemen beträffandeprisindextalen. En annan central punkt gäller möjligheten av att den svenskaexporten haft en ogynnsam varustruktur i förhållande till efterfrågansinriktning 1975 och 1976, Det kan alltså ha varit så att efterfrågan på vissaproduktgrupper, som traditionellt upptar jämförelsevis stora andelar av svenskexport, utvecklats svagare än övrig efterfrågan. De andelsförluster somredovisats skulle därmed, helt eller delvis, kunna vara utslag av sådananegativa vamsammansättningseffekter. Andelsutvecklingen skulle med andra ordkunna se något annorlunda ut om man standardiserade kalkylerna för skillnader iolika varugruppers andelar i export vis-a-vis OECD-ländernasgenomsnittliga import. En reservation av denna innebörd återfinns också i t.ex, den preliminära nationalbudgeten 1977 (sid, 63), En effekt av nämnt slag skulle exempelvis föreligga omavnämarländernas import av verkstadsindustriella investeringsvaror (som utgören jämförelsevis stor andel i den svenska exporten) uppvisat en mycket mernegativ utveckling än den övriga importen. 5 1976/77. Prop.1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 66 tid ha klart för sig att sammansättningsolikheten i frågaom investeringsvaror inte kan förklara särskilt mycket av andelsförlusterna,givet någotsånär rimliga antaganden om investeringsvaruimportens minskning.För att kunna förklara exempelvis hälften av de registrerade andelsförlusterna19741976 på denna grundval måste man sålunda lägga in antagandet attinvesteringsvaruimporten till OECD-länderna sjönk med undertvåårsperioden dvs. att den nära nog helt upphörde medan övrig import avbearbetade varor i stället skulle ha vuxit med . En sådan utveckling hardet självfallet inte varit fråga om, 1 den följande tablån visas tentativaberäkningar av marknadstillväxten i OECD-området för investeringsvaror underde aktuella åren och, för jämförelse, även marknadstillväxten för bearbetadevaror totalt: Marknadstillväxt (proc. förändring) för: Investeringsvaror 2 4 2 Bearbetade varor totalt 6 12 5 Nedgången i investeringsvaruimporten blev som synesförvånansvärt liten 1975, I den mån enhetsvärdeindex är behäftat med"kvaUtetsbias" av ridigare omnämnt slag skulle nedgången rentav havarit ännu mindre. Importens andel av maskininvesteringarna måste därförrimligen ha ökat 1975, vilket i och för sig är i linje med den långsikrigahistoriska trenden. Eftersom importnedgången för investeringsvarorna blevmindre än nedgången för den övriga importen av bearbetade varor (vilken påverkadesstarkt negativt av lagerinvesteringarnas utveckling), blir slutsatsen att den itabell 3: 1 registrerade andelsminskningen skulle ha varit ännu något större191A1975, om inte investeringsvaruinslaget varit så stort i den svenskaexporten,i pgr 19751976 gick emellertid effekten i den andra riktningen:investeringsvaruimporten steg långsammare än den övriga importen av bearbetadevaror. Sammantaget för tvåårsperioden 19741976 skulle importen avinvesteringsvaror ha stigit uppskattningsvis långsammare änbearbetade varor totalt. Man kan då räkna ut att av denregistrerade andelsföriusten är hänförbar till den högreandelen investeringsvaror i vår export. Effekten härav synes med andra ord havarit försumbar. Andra strukturella skillnader i varusammansättning tordeha varit mer betydelsefulla. Den mest framträdande olikheten mellan och import av bearbetade varor är den avsevärt större 1 Att effekten torde ha gått i denna riktning antyddesredan i den preliminära nationalbudgeten (sid, 63), fastän där avsågresonemanget verkstadsprodukter totalt. Reviderad nationalbudget 1977 Diagram 3:1 relativa efterfrågetryck Anm. Efterfrågetrycket för varje enskilt land har mättssom den faktiska industriproduktionen i procent av den trendmässigaindustriproduktionen. Trenden har beräknats genom att binda samman topparna iindustriproduktionskurvan. Det relativa efterfrågetrycket har beräknats genomatt dividera det svenska efterfrågetrycket med ett vägt medeltal av de 14OECD-ländernas efterfrågetryck. Vikterna i den sistnämnda beräkningenåterspeglar ländernas betydelse som konkurrenter till export avbearbetade varor. andelen för papper i den svenska exporten. Vidare ärandelen för järn och stål något högre i den svenska exporten, men skillnadenhärvidlag är långt ifrån lika utslagsgivande. Dessutom kan nämnas att densvenska exporten av bearbetade varor i konsekvens med det föregående innehåller jämförelsevis mindre inslag av insatsvaror (utom stål och papper)samt konsumtionsvaror. Marknadsländernas import av papper kan beräknas ha sjunkitmed 19741975, Importen av stål torde ha sjunkit mednärmare , Eftersom dessa minskningstal var avsevärt större än förbearbetade varor totalt, förelåg en oförmånlig vamsammansätt-ningseffekt19741975, Enligt en beräkning som utförts, där vamsammansättningseffekterhänföriiga till ett stort antal ytterligare vamgrup-per beaktats, skulle denoförmånliga varusammansättningseffekten för den svenska exporten av bearbetadevaror till OECD-området 1974 1975 ha utgjort inte fullt avexportminskningen.» Så mycket av den volymmässiga andelsförlusten skulle sålundakunna hänföras till exportens speciella varustruktur. Beträffande 1976 gällde som ovan nämnts attinvesteringsvamimpor-tens utveckling utgjorde en oförmånlig faktor, I gengäldväxte emellertid pappersimporten och troligtvis även stålimporten snabbare änden totala importen av bearbetade varor, med uppskattningsvis 20 resp. , Ententativ uppskattning ger vid handen att varusammansättningseffekten 1 Den uppskattning av den negativavarusammansättningseffekten som angavs i den preliminära nationalbudgeten varnågot lägre, "någon procentenhet". Prop.1976/77:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 68 Tabell 3:3 Världsmarknadspriserna (enhetsvärdeindex) för bearbetade varor 19701977 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 US dollar 100 105 113 133 162 182 183 198 Genomsnittliga nationella valutor 100 103 103 110 136 148 156 167 Svenska kronor 100 104 105 113 140 147 155 171 Källor: FN samt beräkningar och bedömningar inomkonjunkturinstitutet. netto för bearbetade varor var ungefär lika med noll vadgäller utvecklingen 19751076,1 På samma sätt som de strukturella olikheterna ivarusammansätt-ningen kan påverka andelsutvecklingen, kan kalkylerna avrelativpriset störas. Vad beträffar utvecklingen 19741975 gällde sålunda attOECD-ländernas importpriser för såväl investeringsvaror, papper som järn ochstål torde ha stigit mer än de genomsnittliga importpriserna för bearbetadevaror totalt. Detta har beräknats betyda att av densvenska exportens relativprishöjning 19741975 kan förklaras av att densålunda innehåller en relativt stor andel varor för vilkavärldsmarknadspriserna steg jämförelsevis starkt. Även 19751976 stegvärldshandelspriserna för investeringsvaror sannolikt klart snabbare än förbearbetade varor totalt. För papper och stål synes importpriserna emellertid hasjunkit .inte obetydligt. Korrigerat för varusammansätt-ningen blev därförrelativprisuppgången 19751976 något högre, jämfört med den konventionellarekalkylen.