prop · G00374 · 1976-12-31 00:00:00 — Trots att planläggningsskyldighei har förelegal sedan år 1964återstår f n. 45 kommuner med en sammanlagd befolkning 1976/77:74 21 av0,5 milj. människor alt beredskapsplanlägga. Den rådande situationen fårfortfarande betecknas som otillfredsställande. Främst med hänsyn tilllänsstyrelsernas möjligheter atl medverka i planläggningen har nämnden lidigarerekommenderat en åriig nyplanläggning av elt 50-tal kommuner jämte vissrevision av äldre beredskapsplaner. Den återstående nyplanläggningen av 45kommuner skulle följaktligen - om tillräckliga medel ställs till nämndensförfogande - kunna slutföras under /78 i enlighet med nämndensmålsättning , Den återstående kostnaden för nyplanläggning uppgårenligt riksnämnden till ungefär 1,5 milj. kr., om de återstående 45 kommunernaliksom de planlagda skulle föredra schablonersätining framförersättning efter löpande räkning. - dä beredskapsplanläggningen kom igångpå allvar - har revisionskostnaderna enligl riksnämnden uppgått till . De genomförda planrevisionerna har varit av liten omfattning.Såvitt nu kan bedömas torde revisionskosinaderna efter /78 bliomkring . per är och för hela programplaneperioden /78-1981/820,9 milj. kr. Enliglregeringens anvisningar för riksnämndens programplanering för perioden1977/78-1981/82 skall nämnden utgå frän atl en landstingskommunalberedskapsplanläggning skall ske och att den bör påbörjas sä snart det finnsförfattningsmässiga och andra fömtsättningar härför. Dessa förutsättningar börenligt nämndens bedömning kunna föreligga . Nämnden beräknar atl desammanlagda statsbidragsberättigade kosinaderna för en riksomfattandelandstingskommunal beredskapsplanläggning, vid sidan av sjukvården, kanberäknas uppgå lill närmare 3,1 milj. kr. inklusive kosinaderna för vissplanrevision. Sammanlagt skulle alltså för helaprogramplaneperioden /78-1981/82 behövas (1,5-t-0,9-I-3,1) 5,5 milj. kr. För /78 behövs enligt riksnämndenför planrevision och nyplanläggning i kommuner lOOOOO kr resp. . samlför nyplanläggning och planrevision i landstingskommuner . eller alltså sammanlagt 1,4 milj. kr. Eftersom någon reservation inteberäknas föreligga på anslaget vid ulgången av löpande budgelår, bör därför /78 anvisas 1,4 milj. kr. Två ledamöter i nämnden anför i en reservation att1,2 milj. kr. av del begärda beloppel 1,4 milj. kr. bör användas lillplanläggning för kommunerna. Planläggningen för landstingskommunerna börvisseriigen påbörjas men della bör ske ulan atl denkommunala beredskapsplanläggningen försenas ytteriigare. 1976/77:74 22 Medhänvisning till vad jag har anfört i det föregående förordar jag att anslagetenligt riksnämndens förslag förs upp med . Jag hemställer attregeringen föreslär all lill Bidrag UU koslnader för beredskapför /78 anvisa ett reservationsanslag av I . Prop.1976/77:74 23 Regeringen uppdrog åt försvaretsrationaliseringsinstilul alt göra en rationaliseringsundersökning avlänsstyrelsernas försvarsenheter. Som utgångspunkt för undersökningen gälldeall personalnumerären totalt sett inle fick ökas. Undersökningen har iöverensslämmelse med regeringsuppdraget följts och inriktats av ensamrådsgrupp med företrädare för bl. a. försvarsdepartementelssamordningsavdelning, , överstyrelsen för ekonomisklförsvar och länsstyrelserna. Utredningsarbetet har bedrivits i nära samverkanmed bl. a. länsstyrelserna, berörda centrala myndigheter ochpersonalorganisationerna. har den 22november 1976 redovisai resultatet av undersökningen i rapporten.Länsstyrelsernas försvarsenheler Samhällsberedskap för kris och krig. Remissyttranden över undersökningen har avgivits avrikspolisstyrelsen, , överbefälhavaren,värnpliklsverket, civilförsvarsslyrelsen, försvar,, ,statens vägverk, iransportnämnden,, , slatensjordbruksnämnd,överstyrelsenförekonomiskt försvar, , ,samtliga länsstyrelser, samlliga civilbefälhavare, , decentraliseringsulredningen (Kn 1975:01), CentralorganisationSACO/SR och (TCO/S). Länsstyrelsernas försvarsenheler är i samlliga länutom i organisatoriskt uppdelade i tre funktioner, nämligen enpersonalfunktion, en organisationsfunktion och en teknisk funktion. Dessutomfinns en expedition. Till enheten är vidare knuten en militärassistent ocholika del-tidstiänslgörande experter. Enheten leds av en försvarsdirektör, 1storstadslänen , saml finnsdessutom en biträdande försvarsdirektör. Personalstyrkan hos landets samlligaförsvarsenheter uppgår till något över 600 personer. På personalfunktionen handläggs rekryteringsärendenhuvudsakligen till civilförsvarels och länsstyrelsernas krigsorganisation samtutbildnings- och övningsärenden. Organisationsfunktionen handhartotalförsvarsplanläggningen inom de delar av det civila totalförsvaret somlänsstyrelserna svarar för. Den tekniska funktionen handlägger huvudsakligenärenden om byggande och vidmakthållande av skyddsrum och anläggningar. Prop.1976/77:74 24 1 sitl förslag framhåller institutet attlänsstyrelsernas lotalförsvarsuppgifter måste anpassas till förändringar somhar skett eller väntas ske. kan bäsl åstadkommas genom en renodling ochkoncentration av arbetsuppgifterna samt genom att länsstyrelsernassamordnande, informerande, utbildande och rådgivande roll ges större tyngd.Institutet föreslär vissa förändringar av administrativa rutiner, minskaddelaljeringsgrad i planläggningsarbetet, omfördelning av vissa arbetsuppgiftersamt förändringar av organisationsformer. Institutet framhåller att ett viktigtmedel för atl förbättra försvarsenheternas arbetssituation är organisations-och kompelens-utveckling. 2,3.1Arbetsuppgifter m. m. Planläggningen för krigsorganisationinnehåller mobiliseringsverk med olika delplaner, arbetsordning för denorganiserade krigslänsstyrelsen och beredskapsverk för resp. krigsseklion.Insituiel föreslår att olika delplaner i mobiliseringsverkel förenklas ellersamordnas. Belräffande arbetsordning och beredskapsverk föreslås att olikamyndigheter med beredskapsuppgifter inom de berörda ämnesområdena i ökadutsträckning skall utarbeta mallar för planer, instruktioner m, m. som bör hasamma disposlion och innehåll i samlliga län. Vidare föreslås allplanläggningen för krigsorganisationen i högre grad än nu skall ulföras meddeltagande av den personal som har alt i krig verkställa den gjordaplanläggningen. Beträffande uppgifter i fråga omkommunal och landstingskommunal beredskap lämnas inga förslag tillförändringar, då betydelsefulla delar av verksamheten har utretts och resultat av uiredningen bör avvaklas.Institutet föreslår dock att lo-kalombudsorganisationen inom det psykologiskaförsvaret förs över lill kommunerna. Institutet anser att det bör ankomma påriksnämnden att pröva behovel av ålgärder för en sådan förändring och komma medförslag i frågan. nuvarande arbetsuppgifter inomsambandsområdet ulgörs av planläggning, beställning och lillsyn avsambandsinstallationer, främst tele- och radioförbindelser. kunna avlastas arbelel med framställning av vissa planeroch förteckningar. Dessa bör i stället utarbetas genom försorg.Vidare föreslås atl insatser på sambandsområdet begränsas genomalt installation och underhåll ordnas genom som börträffa centrala avropsavtal för verksamhelen. deltagande i dentekniska övervakningen bör enligt institutets mening begränsas. arbetsuppgifter beträffandealarmering som omfattar planläggning samt ansvar för installation, underhälloch lillsyn kan minska Prop.1976/77:74 25 genomatl installations-, drifts- och underhållstiänster köps från försvaretsteleservicebasorganisation. Institutet föreslår atl påuppdrag av lämnar förslag till lämplig underhållsorganisaiioni teleservicebasorganisationens regi. Handläggningen av skyddsmmsfrägor på länsstyrelsenavser främst planläggning, lillsyn och besiktningar. Planläggningen bör islörre omfattning än nu ske med dellagande förutom av länsstyrelsensförsvarsenhet även av planenhelen och regionalekonomiska enheten. Belräffandetillsyn och besiktningar av färdiga eller under byggnad varande skyddsrum börlänsstyrelsens insatser koncentreras till produktionsstadiet, medan länsstyrelsensfortlöpande kontroll av befintliga skyddsmm bör upphöra, eftersom institutetbedömer atl slickprovsvisa kontroller är tillräckliga. Institutet anser att tillsyn avanläggningar, t. ex. ledningscentraler, observationsplatser och branddammar,kan minskas och att skyddskontrollen kan utföras genom kommunernas försorg.Civilförsvarsstyrelsen föreslås handha kontrollen underbyggnaden avanläggningarna. främsta kvarvarande uppgifter vad gäller anläggningarskulle därefter bli planering och slutbesiktningar. I fråga om försörjningen med civilförsvarsmalerielföreslår insiilutel att prövar behovet av ett dalorslötlmaterielsystem som på längre sikl kan tillgodose användarna bättre än det nuanvända. Enligt institutets mening bör arbetet medplanläggningen för civilförsvarels krigsorganisation kunna förenklas genom altden nu omfattande remitleringen av organisationsplaner lill kommuner ochberörda militära och andra organ begränsas. Sålunda föresläs t. ex. allkommunerna ges lillfälle yttra sig endasl över frägor med ekonomiskakonsekvenser för kommunerna eller andra frågor av större betydelse för denkommunala beredskapen. Med hänsyn till organisationsplanens konsekvenser förandra samhällssektorer bör försvarsenheten samråda med länsstyrelsensregionalekonomiska enhet och planenhel. För arbetsuppgifterna med mobilisering ochförvaltning lämnar institutet en rad förslag lill förenklingar av delviskontorsleknisk natur men även vissa begränsningar av arbetsuppgifierna. Sålundaföreslås att gör en översyn av gällande föreskrifterför alt förenkla och minska bestyret med en del planer, t. ex. planer förlivsmedelsförsörjning i ett mobiliseringsskede, planläggning avseende fordonm. Andra planeringsuppgifter, som mtinerna för inmönstring av fordon,beräknas kunna utgå, eftersom de numera kan ersättas av uppgifter som står althämta ur andra källor, t. ex. ur resultatet av den åriiga kontrollbesiklningenav fordon. Äter andra planläggningsuppgifter, t. ex. transportplanläggning,skall enligt förslagel lösas genom all datorslödda syslem som ulvecklas fördet militära försvaret används. För alt engagera verkställare i krig iplanläggningsarbelet föreslås Prop.1976/77:74 26 attcivilförsvarsstyrelsen utarbetar och underställer regeringen förslag atttiänstgöringstiderna för civilförsvarschefer, distriktschefer med ersättare, befälsanslälldaoch länsflygchefer föriängs till minst en 14-dagarsperiod i samband medövningarna. bör även anpassa sina föreskrifter till deförslag som en översyn av innehållet i undsätlningsplanerna kan föranleda föralt en dubbelredovisning av planerna jämfört med den kommunalaräddningsplanläggningen för fredskatasirofer skall kunna undvikas. Även deföreskrifler som reglerar byggnads- och reparaiionsberedskapen bör ses över avcivilförsvarsstyrelsen med syfte att minska detal-jeringsgraden. Frågan omföreskrifter m. m. om inspekiionsfrekvens av verkskyddet bör i avvaktan påresultatet av en föreslagen utredning om verk-skyddsplikten omprövas avcivilförsvarsslyrelsen föratt inspektionsfrekvensen skall kunna anpassasbättre till de skiftande förhållandena i företagen. Institutet anser också att möjligheterna attanvända datorstöd för hantering av fastighetskort för roteombud bör prövas. I fräga om ärenden som berör bevakning och säkerhetankommer det bl, a. på all yttra sig över val av objekl somenligl överbefälhavarens bestämmande klassas som skyddsföremål saml attförbereda vissa bevakningsåtgärder. Enligt institutet kan den härtill hörandeplanläggningsverksamheten göras mindre frekvent än . Vissa andraärenden inom denna grupp av mera polisiär natur, t. ex. utfärdande avtilllrädesförbud, föresläs vidare föras över frän försvarsenhelen tilllänspolischefens expedition. 1 fräga om del ekonomiska försvarel lämnarinstitutet olika förslag som väntas öka effektiviteten i planläggningsarbetet.Bl. a. lämnas förslag atl centrala ämbetsverk med beredskapsuppgifter övervägeratt förenkla systemet för uttagning och bemanning av bensinstationer, och atls. k. K-företag (Sr bättre informalion om bl. a. sina rättigheter ochskyldigheter. Härigenom kan vissa företagsbesök ersättas med skriftväxling,vilkel kan öka möjligheter all koncentrera sig på viktigareföretag. Vidare föresläs all decentralisering av industriplanläggning förfrämsl mindre industriföretag samt service- och reparaiionsföretag sker lilllänsstyrelsen från överslyrelsen för ekonomiskt försvar. Härigenom kanlänsstyrelsens lokalkännedom utnyttjas på ett effektivare sätt, Fömtsättningarna för alt lill cenlralaförsörjningsmyndigheler föra över bestyret med atl skaffa statistik omlagertillgång och lagerhållare av vissa vamgrupper bör enligt institutetundersökas av berörda myndigheier. Enligt institutet bör försvarsenheterna hamöjlighet att ställa krav på fas-ligheisdataregislrets ulformning och atl deltai utvecklingsarbetet. Institutet bedömer del då som möjligt att ulformaregistret så atl man därur kan få fram förteckningar över lokaler som ärlämpliga vid undanförsel av olika förnödenheter. Del skulle vidare kunnaunderiätta en kartläggning av möjligheterna att tillgodose totalförsvaretsbehov av fastigheter. Prop.1976/77:74 27 F, n, granskar jordbruksnämnden i samråd medstatskontoret ransoneringssystemel för livsmedel. Ransoneringssystemet bedömsav institutet som onödigt tungrott för . Vissa vinster skullekunna uppnäs om beredskapskort och personkort distribueras varigenomlänsstyrelsen inie skulle behöva hålla någol kortlager. Beträffande transportområdet föreslår institutetatt den nuvarande krigs-transportplanen ersätts av ett "beredskapsverk försektion E" som inte är lika detaljerat som krigslransporlplanen. undersöka möjligheterna att utnyttja datorstöd försammanställning av transportbehovet. Vissa uppgifler om transportbehov finnsredan nu i jordbruksnämndens och överstyrelsens för ekonomiskl försvardataregister. Enligt institutet bör en omfattande revidering avsystemet för rekrytering, inskrivning och redovisning av personal icivilförsvarets krigsorganisation göras för att förenkla mtinerna och ökasystemets användbarhet. a, föresläs att förutsättningarna för alt föraöver civilförsvarets personal till värnpliktsverkels register utreds. Vidarebör man genom försöksverksamhet i några län pröva dels en överföring avinskrivningen av civilförsvarspersonal m, fl., dels administration avulbildning och övningar vid någon central utbildnings- och förrädsanläggning(CUFA). Institutet föreslår alt försöksverksamhet med sädan inskrivningpåbörjas i institutets regi under är 1977 för att en slutlig bedömning avkonsekvenserna av en överföring till CUFA-enhelerna sä vitt möjligt kan görasår 1979. 2.3.2Organisationsfrågor m. m. Institutet föreslår atl försvarsenheten underledning av en enhetschef delas i fyra huvudmannaområden, nämligen en föralarmering, skyddsmm och anläggningar, en för civilförsvar i övrigt ochräddningstiänst, en för ekonomiskl försvar och en för övrigt civilttotalförsvar. Avgörande för antalet områden bör enligt institutet vara enhetensstorlek, I län där försvarsenheten består av högsl 20 personer bör sålundaekonomiskl försvar och övrigi civilt lolalförsvar föras samman till ellhuvudmannaområde. Länsstyrelserna föreslås få frihet all själva utforma sinorganisation inom ramen för dessa huvudmannaområden. Den föreslagnaorganisationen medför ell mer uttalat ansvar för olika delar av totalförsvaretoch ger möjlighel atl pä ett smidigare sätt utnyttia personalen inom enheten.Övergång till krigsorganisation underiättas också. För alt bl.a. minska enhetens sårbarhet vidsjukdomar och annan bortovaro bör den allmänna kompetensen hos personalenökas. Delta kan ske genom ändrade rekryleringsprinciper, intensifieradutbildning, ändrad ar-betsutformning och ell ändrat karriärsystem. Institutet anser all man vid all rekrytering börrekrytera personer som är allmänt användbara inom försvarsenheten i desshelhet. Prop.1976/77:74 28 vägenbör vara att rekryteringen sker via s, k,landskans-listutbildning. Om den huvudsakliga rekryteringen av handläggaresker genom lands-kanslisttiänsler, accentueras behovet av utbildning om allmänttotalförsvar och roll i totalförsvaret samt om sådana speciellaområden som informationsteknik, pedagogik och ADB, Institutet anser att utbildningsbehovetbör tillgodoses genom en allmän utbildning om totalförsvaret vid varjelänsstyrelse, genom vidareutbildning anordnad av länsstyrelsernasorganisationsnämnd i samarbete med sådana cenlrala ämbetsverk som civilförsvarsslyrelsenoch överslyrelsen för ekonomiskl försvar samt genom ulbildning vidförsvarshögskolan av huvudmän och försvarsdireklörer och genomspecialutbildning av viss personal genom centrala myndigheters försorg. Enligt institutets mening kan ulformningen avorganisationen och utnyttjande av verksamhetsplanering ge dels en effektivarbetsfördelning, dels möjlighet lill kompetensutveckling exempelvis genom arbeiei arbetsgrupper. Väsentligt för personalens uteckling är också en tillämpadansvars-delegering. Rekryteringen till högre tiänster bör i principkunna ske genom intern rekrytering inom enheten. Erfarenhet från bl. a. andralotalförsvarsområden bör dock räknas som en merit, särskilt för högre tiänster.Viklen av cir-kulationstiänslgöring stryks under. Institutet anser det vidareangeläget alt relationerna mellan handläggare och biträden successivt ändrasfrän nuvarande relation ett bilräde på en handläggare lill ell bilräde på trehandläggare. Totalt räknar institutet med att försvarsenhelemasresursbehov uttryckt i personår uppgår till 688 vid ett läge där ingarationaliseringar har genomförts. De förslag lill förändringar som institutethar lagl fram och som bedöms ge efTekt på kort sikt minskar resursbehovet lill630 personår. Institutet bedömer del möjligl att på genomytteriigare rationaliseringsåtgärder, t. ex. förenklingar ochmetodförbättringar, nedbringa resursbehovet till nuvarande personalram somuppgår till 608 tiänster, militärassistenternas arbetsinsats iförsvarsenhelemas ärendeberedning ej inräknad. Tjänsterna fördelas enligtinstitutets förslag mellan länen på elt sätt som leder till vissa justeringarlänen emellan av den nuvarande personaltilldelningen. Institutet föreslår alltiänster fär inrättas vid varje länsstyrelse enligl föreslagen personalram.Institutet finner det mindre lämpligt att personal flyttas mellan olikalänsstyrelser. Den föreslagna personalramen bör fogas lill protokollet i deltaärende som bilaga 8.2. Institutet föreslåratt regeringen fattarprincipbeslut om försvarsenhelemas organisation, fördelning av personalramarlänsstyrelserna emellan, lämnar föreskrifter om uppgiftsförändringar samtförordnar om fortsatt utredningsarbete i fråga om möjligheterna att föra överregistrering av civilförsvarels personal till värnpliktsverkels regisler ochatt föra över inskrivning av civilförsvarets personal samt viss administrationav utbildning och övning till CUFA-enheter. Vidare börfrågan om verk-skyddsplikt och alternativa former för att organisera sädanverksamhel utredas. Vid ett beslut av statsmakterna kanlänsstyrelserna under budgelårel 1977/78 förbereda sig för genomförande av dennya organisationen så alt denna kan träda i funktion under budgelårel 1978/79,Det fömtsätts vidare att resultatet av de ulredningar om överföring av civilförsvarelspersonal lill värnpliktsverkets regisler och om formerna för inskrivning avcivilförsvarspersonal som har nämnts förut kan föreligga sä allbeslul i dessa frägor kan fattas . Majoriteten av remissinstanserna lillslyrker ellerlämnar utan erinran de flesla av institutets förslag. Några remissinstanser,företrädesvis länsstyrelser, är dock kritiska mol de tendenser lillcentralisering av olika kontroll-och planläggningsuppgifier som institutelsförslag innehåller. i län anser sålunda alt en långtgåendecentralisering på det tekniska områdei från service-, kostnads- ocheffektivitetssynpunkt måsle medföra en klar försämring jämfört med de nuvarandeförhållandena. 1 län anser med instämmande avlänsstyrelserna i bl. a. , och atl de informationssystem som f n. gerlänsstyrelserna underiag för planläggningsverksamheten måste förbättrasväsentligt. tillstyrker därför institutets förslag att ensärskild samord-ningsgmpp för datorstöd bildas. Överstyrelsenför ekonomisktförsvar avsiyrker all en sådan samordningsgrupp bildas, i vart fall innancivilförsvarsstyrelsen och överstyrelsen för ekonomiskt försvar haromorganiserats och hunnit utveckla sädana planeringsmetoder och -syslem somföreslås i respektive organisationsutredningar. Instilutels uttalande attlänsstyrelsernas tolalförsvarsverksamhel med inriklning mot översiktlig,förenklad planläggning, ökad integrering med länsstyrelsernas övriga verksamhelm. Prop.1976/77:74 30 avde remissinstanser som har yttrat sig i frågan. TCO/S anför dock vissabetänkligheter mol förslagel i denna del och anser det utomordentligt viktigtatl i försia hand planläggning som berör bevakning och säkerhet hålls på entillräckligt hög nivå. Förslaget om minskad revideringsfrekvens av planerlämnas i allmänhet utan erinran frän remissinstanserna. Överstyrelsen förekonomiskt./Örsvar framhåller dock alt revidering av planer, som kräver medverkanav företag, bör göras sä snart som möjligt efter det att filtkännedom om väsentliga förändringar i elt förelags verksamhel. Institutetsförslag att länsstyrelsernas underhållsbesiklningar av skyddsrum skall upphörakritiseras hårt av remissinstanserna. i anser sålundaatl standarden pä skyddsmm kommer alt gä ned väsentligt om länsstyrelsernasbesiktning upphör. Även anser att de mycket storainvesteringar som skyddsrumsbyggandet medför pä lämpligt sätt också bör följasupp och atl della lämpligen kan ske genom alt länsstyrelsensunderhållsbesiktningar behälls. Institutets förslag till överföring av tekniskauppgifter från länsstyrelserna till andra organ kritiseras av främstlänsstyrelserna. Som huvudorsak åberopas ofta atl elt överförande lill centralmyndighet av vissa arbetsuppgifter från länsstyrelserna kommer alt medföralolall sett ökade kostnader utan att större effektivitet uppnås. Förslaget omöverförande av vissa uppgifter från l. ex, överslyrelsen för ekonomiskl försvartill länsstyrelserna accepteras av de länsstyrelser som har yttrat sig i dennafråga. Förslaget att lokalom-budsorganisalionen inom del psykologiska försvarelskall föras över till kommunerna och att pröva denna fråga och komma med förslag accepteras av de remissinstansersom har yttrat sig i frågan. försvar anseratt en överföring av arbetsuppgifter till kommuner bör begränsas till deuppgifter som f n. åvilar lokalombuden och att arbetsuppgifterna kan lämnasöver till de kommunala organ som i fredstid handlägger Informationsfrågor. 1frågan om en ytteriigare integration inom av planläggningen förlänsstyrelsens krigsorganisation erinrar 1 om attrisk föreligger att försvarsarbetel blir lågt prioriterat om inle personalförstärkningarerhålls. Vidare skulle försvarsenhelemas samordningsuppgift försvåras genom enallt för stor uppsplittring av planläggningsansvarel. Flera länsstyrelser, däribland länsstyrelserna 1Värmlands och är kritiska till institutets förslag om indelning ihuvudmannaområden. Enligl 1 har den indelning ifunklioner som har Prop.1976/77:74 31 funnitsinom försvarsenheterna sedan är 1971 fungerat lillfredsslällande. Deanmärkningar som har anförts i rapporten om brislande kommunikation mellanfunktionerna har inte märkts inom försvarsenheten i . Enligtlänsstyrelsen I moisvarar den nuvarande organisationen dekrav man bör slälla pä organisationen. i anser attområdet för övrigt civilförsvar och räddningstiänst har blivit alltför storthos . anser därför att i de uppgiftersom omfattar inskrivning och utbildnings- och övningsorganisation skall bildaett särskilt huvudmannaområde. 1 anser allrekrytering, ulbildning och övning kan ulgöra elt eget huvudmannaområde.Eventuellt bör räddningstiänst föras över till områdei för övrigi civiltlolalförsvar.