prop · G00396 · 1976-12-31 00:00:00 — Jag vill för egen del understryka utskottetsslutsats att frågan om besvärsavdelningens omvandling till en friståendedomstol inte kan bedömas i nuvarande läge. Organisationen av svenskpatentadministration måste prövas mot bakgmnden av främst erfarenheterna av denframtida europeiska patentorganisationen och dess verksamhet. Detta gäller i väsentliggrad även arbetsformerna i besvärsavdelningen. Handläggningen av patentärendensåväl i patentavdelningen som i besvärsavdelningen följer mönster som i stora dragär gemensamma för de nordiska län-dema och andra länder med ett utvecklatpatentväsen. Formerna för handläggning av patentärenden avviker i viktigaavseenden från praxis inom andra delar av svensk förvaltningsrätt. Bådeorganisationsfrågor och frågor om arbetsformema bör därför bedömas i sittinternationella sammanhang. Mot denna bakgmnd bör en sakkunnig tillkallas meduppgift att se över besvärsavdelningens organisation och arbetsformer. Densakkunnige bör i första hand rikta in sin översyn på de frågor, som kan lösasoberoende av utvecklingen av patentadministrationen inom den europeiskapatentorganisationen. I den mån det visar sig vara möjligt, bör den sakkunnigeäven belysa de mera långsiktiga problem, som jag har berört. En viss granskningav de principiella frågor, som uppkommer vid en anpassning till ettintegrerat eiuropeiskt patentsystem, bör kunna ske redan nu och bli tUl nyttavid en kommande mera genomgripande översyn. Utredningsarbetet bör därför ske inära kontakt med patentpolicykommittén. Den sakkunnige bör vid sinaöverväganden utgå från i stort sett sammanlagt oförändrade personella resurserför patent- och besvärsavdelningarna. 1976/77: 96 73 Utredningens arbete har bedrivits så, attexperterna har deltagit i alla förekommande frågor. Överläggningar har under arbetete gång håUits medbesvärsavdelningens ledamöter och med företrädare för Svenska industrienspatentingenjörers förening. Svenska uppfinnareföreningenoch (patentverkets s. k. kundkrets). Vad angår den i direktiven föreskrivna kontaktenmed patentpolicykommittén har sådan kontakt utan särskilda åtgärder kunnathållas fortlöpande genom att expertema Borggård och deltar ikommitténs arbete, den förre såsom dess ordförande. Fömtom avlämnandet av sedvanliga arbetsredogörelseroch vissa infordrade uppgifter för det inom bedrivnabudgetarbetet har utredningen avgett remissyttrande över enav patent- och registreringsverket gjord framställning omförlängning av vissa göromålsförordnanden som patenträttsråd. 2 Besvärsavdelningens organisation m. m. Besvärsavdelningen fungerar som andra instans ipatent-, varumärkes-, mönster- och namnärenden. Avdelningen är sista instans iärenden angående släktnamn och fömamn samt för invändare i patent-, varumärkes-och mönsterärenden. Sökande i sistnämnda tre grupper av ärenden kan utanprövningstUlstånd fullfölja talan i regeringsrätten. Bestämmelser om besvärsrätt, fullföljd av talan ochbesvärstid finns för respektive gmpper av ärenden i 24 och 25 samt 72 §§patentlagen, 47 § varumärkeslagen samt 22 och 47 §§ mönsterskyddslagen. I frågaom namnärenden finns motsvarande bestämmelser upptagna i 35 § namnlagen. Ombesvärsavgifternas storlek är stadgat i 49 och 51 §§ patentkungörelsen, 22 och24 §§ kungörelsen med tUlämpningsbestäm-melser till vammärkeslagen samt i 29och 30 §§ mönsterskyddskungö-relsen. Vid besvär i namnärenden tas inte ut någonavgift. Förutom uppgiften att pröva besvär i nämnda typerav ärenden åligger det instruktionsenligt besvärsavdelningen att iförekommande fall avge utlåtande till domstol i mål om patent, varumärke,mönster eller namn. Avdelningen fungerar dessutom som remissinstans åtregeringsrätten i dit fullföljda mål om patent, vammärken och mönster. Denexpertis som finns tUlgänglig inom avdelningen tas därjämte i anspråk i interinga omfattning i det intensiva internationella samarbete som för närvarandepågår inom särskilt patent- och vammärkesområdena. 1976/77: 96 74 2.2Gällande bestänunelser om besvärsavdelningens organisation och verksamhet De grundläggande bestämmelserna om avdelningensorganisation och verksamhet återfinns i lagen (1967: 840) om patent- ochregistreringsverkets besvärsavdelning. Denna lag innehåller bestämmelser omsammansättning, om möjlighet att fördela arbetet på avdelningar, om beslutförhet,om omröstning och om rätt att låta höra vittne vid allmän domstol. Vissa föreskrifter rörande besvärsavdelningen ärvidare upptagna i instmktionen (1965: 658) för patent- och registreringsverket.Dessa rör främst avdelningens sammansättning men reglerar också i viss omfattningförfarandet ( se närmare härom under avsnitt 2.3.1). Ytterligare bestämmelser om arbetet påbesvärsavdelningen återfinns i patentverkets arbetsordning (kap. VIII). Här gessålunda detaljerade föreskrifter om avdelningens kansli, om sessionsdagar, omdeltagande av lagkunnig respektive tekniskt kunnig ledamot i vissa typer avärenden, om plenum på avdelningen, om ärendenas fördelning mellan ledamötema,om fördelning av ordförandeskap mellan ordförande och vice ordförande påavdelning, om skriftväxlingen, om komplettering av utredningen ochföreläggande, om förfarandet vid muntlig förhandling, om frister och anstånd,om föredragningslistor, om kontrolläsning, om beslutsmotivering, om signering,justering och expediering av beslut, om turordning och om arbetet på kansliet. 2.3Sammansättning och personalstyrka m. m. 2.3.1Gällande bestämmelser m. m. Enligt 12 § instmktionen för patentverket arbetarbesvärsavdelningen på två avdelningar. På den ena av dessa är generaldirektörenordförande. Enligt särskilda förordnanden, första gången i regleringsbrev förverket för /73, har emellertid bestämts att besvärsavdelningen,med avvikelse från nämnda föreskrift i instmktionen, tills vidare skall arbetapå tre avdelningar. För de tre avdelningarna finns ett gemensamt kansli med enuppsättnings- och utskriftsdetalj samt en diarieförings- ochexpedieringsdetalj. Kansliet betjänas av två assistenter () ochfem biträden (T 1F 1). I 11 § instmktionen för patentverket föreskrivs attbesvärsavdelningen skall bestå av generaldirektören, sex patenträttsråd somtekniskt kunniga ledamöter samt två patenträttsråd och en byråchef som lagkunnigaledamöter. Som "tillfäUig" ledamot kan dessutom tjänstgöraöveringenjör, byråchef, avdelningsdirektör eller byrådirektör. Genom beslut medgav Kungl. Maj:tatt besvärsavdelningen tills vidare fick bestå av, förutom de tjänstemän somanges 1976/77: 96 75 iinstruktionen för verket, fyra tjänstemän med förordnande att bestrida göromålsom ankommer på patenträttsråd som är tekniskt kunnig ledamot av avdelningen.Den 20 december 1973 medgav Kungl. Maj:t att ytterligare tre sådanagöromålsförordnanden fick inrättas att gälla till och med den 30 juni 1975.Efter framställning från patentverket över vilken utredningen avgettremissyttrande har sistnämnda förordnanden förlängts attgälla till och med . På besvärsavdelningen tjänstgör såledesför närvarande förutom, i viss omfattning, generaldirektören och byråchefenpå administrativa avdelningen 15 patenträttsråd, av vilka 7 ärgöromålsför-ordnade. 2.3.2Inlåning av tekniker från patentavdelningen Vad gäller de personella resurserna påbesvärsavdelningen är därjämte att märka att det under de senaste årenförekommit en betydande s. k. inlåning av tekniker från patentavdelningen förtjänstgöring som "tillfäUiga" ledamöter påavdelningen eller som föredragande. Detta har främst motiverats av en strävanatt bemästra den successivt ökande arbetsbördan och att undvika en oförsvarligbalanstillväxt med därav följande ogynnsamma förlängning av behandlingstiden.Till en viss del har inlåningen av föredragande också skett i utbildningssyfte.Inlåningen kulminerade och motsvarade då cirka 14 manår.Den har därefter främst som en följd av de ökade resurser som ställts tillförfogande genom de inrättade göromålsförordnandena kimnat successivtnedbringas och motsvarar bara 23 manår. Denna inlåning tordehuvudsakligen vara motiverad från utbildningssynpunkt. 2.3.3Besvärsavdelningens ställning i budgethänseende Besvärsavdelningens verksamhet utgör budgetmässigtett internprogram, vars kostnader fördelas på huvudprogrammen patentärenden,varumärkes- och mönsterärenden samt namnärenden. Av patentverkets totalakostnader för /76 på belöper 2 343 000 kronorpå intemprogrammet besvärsärenden. Av sistnämnda belopp utgörpersonalkostnaderna den helt dominerande posten med . Fördelati procent av kostnaderna för huvudprogrammen kan av kostnaderna förinternprogrammet beräknas vara att hänföra tUI patentärenden, tillvammärkes- och mönsterärenden och till namnärendeni. 1Sifferuppgifterna tagna från patentverkets anslagsframställning för budgetåret1976/77. 1976/77: 96 76 2.4Framställning från patentverket om vissa tjänster m. m. 2.4.1 Omvandlingav vissa göromålsförordnanden till fasta tjänster I anslagsframställningen för /76begärde patentverket att tre av de nuvarande göromålsförordnandena skulleersättas med tjänster i F 24 som teknisk ledamot. Som motivering härför anfördesbl. Efter inrättande av tre nyagöromålsförordnanden som teknisk ledamot kommer, om annan åtgärd ej vidtas, avavdelningens tekniska ledamöter sex att vara innehavare av ordinarie ellerextra ordinarie tjänst på avdelningen och sju att vara göromålsförord-nade.Antalet till avdelningen mera fast knutna tekniska ledamöter skulle alltsåkomma att uppgå till mindre än halva antalet av avdelningens tekniskaledamöter. En sådan sammansättning kan icke anses tillfredsställande för enenhet med besvärsavdelningens domstolsliknande karaktär. För att en meraacceptabel proportion mellan de båda kategorierna tekniska ledamöter skallernås bör tre av de nuvarande göromålsförordnandena ersättas med tre nyatjänster. Tillkomsten av dessa tre tjänster synes med hänsyn till den tekniskakaderns åldersstruktur ej gärna kunna försvåra någon reform vartill denpågående översynen av avdelningens organisation och arbetsformer kan tänkas geanledning. Det kan framhållas att två innehavare av tjänst ordinarie resp.extra ordinarie på avdelningen uppnår den övrepensionsåldern. 2.4.2 Inrättandeav ett göromålsförordnande som lagkunnig ledamot I anslagsframställningen för /76begärde verket vidare att ett göromålsförordnande i F 24 skulle inrättas. Sommotivering härför anfördes bl. Besvärsavdelningen arbetar på treavdelningar. har juristinsatsen kunnat bemästras genom attgeneraldirektören tjänstgjort som ordförande på en av avdelningarna och tvålagkunniga ledamöter tjänstgjort på de andra avdelningarna. Vidare har byråchefernapå administrativa byrån och bolagsbyrån såsom en "bisyssla" varit ledamöterav besvärsavdelningen, varjämte avdelningen haft tillgång tilljuristarbetskraft av mera tUlfälligt slag i form av såväl ledamöter somföredragande. Byråchefen på bolagsbyrån är befriad från uppdragetsom ledamot av besvärsavdelningen och administrativa byråchefen kommer med denstora belastning de ordinarie arbetsupp-giftema innebär endast isärskilda undantagsfall att kunna tagas i anspråk för tjänstgöring ibesvärsavdelningen. Den tillfälliga juristhjälpen främst en pensioneradledamot står inte längre till förfogande. Generaldirektören kan på gmnd avandra angelägna arbetsuppgifter endast ägna besvärsavdelningen en mindre delav sin tid. framför därför nu ett tidigare förutskickat yrkande omledamotstillskott på juristsidan. Detta bör ske genom inrättande av ettgöromålsförordnande i F 24 såsom lagkunnig ledamot. Därmed kan administrativabyråchefen i allt väsentligt avlastas från uppgifterna i besvärsavdelningen. 1976/77: 96 77 2.4.3 Omvandling av internprogrammetbesvärsärenden till huvudpro gram I anslagsframställningen för /76föreslog patentverket också att internprogrammet besvärsärenden skulleomvandlas till ett huvudprogram. Som motivering härför anfördes bl. Programmet omfattar prövning av besvär i patent-,varumärkes-, mönster- och namnärenden samt avgivande av utlåtanden tUl domstolari mål angående patent, vammärken, mönster och namn. Erfarenheten under de årprogrambudgetsystemet tillämpats har visat att vissa olägenheter är förbundnamed att besvärsärendena utgör ett internprogram. Programmets arbetsuppgifterutgör en självständig del av patentverket utan annat administrativt sambandmed övriga programenheter än en mindre inlåning i utbildningssyfte avingenjörer från programmet Patentärenden och viss föredragningshjälp frånjurister på andra enheter. Det föreslås därför att programmet Besvärsärenden omvandlasfrån ett internprogram till ett självständigt huvudprogram. Detta är motiveratäven av programmets tämligen stora monetära omslutning. 2.4.4 Framställningensbehandling m. m. budgetproposition (prop. 1975: 1, bil.12, s. 78) förklarade sig chefen för inte vara beredd attta stäUning till patentverkets nämnda yrkanden om tjänster och programomvandling,innan resultatet av förevarande utredning föreligger. I anslagsframställningen för /77framhåller patentverket att man anser ifrågavarande yrkanden alltjämtvälgrundade men att man, i avbidan på utredningsresultatet, avstår från attframställa förnyade yrkanden rörande besvärsaivdelningen. Utredningen gör en bedömning av de här aktuellafrågorna under avsnitt 5.2. 3 Arbetsformerna inom besvärsavdelningen Som framgått av den tidigare lämnade redogörelsenför besvärsavdelningens nuvarande organisation (avsnitt 2.3.1) arbetar mansedan den 1 juli 1972 på tre avdelningar. Av dessa har en hand om deelektro-tekniska ärendena samt vammärken, mönster och namn, en de mekaniskaoch en de kemiska ärendena. Om man bortser från generaldirektören, varsbefattning med det löpande arbetet varit av begränsad naturtill följd av andra krävande engagemang och som enligt vad utredningen i detföljande (avsnitt 7.4) ämnar föreslå kommer att också formellt befrias frånordförandeskapet på en av avdelningarna, tjänstgör f. n. 15 patenträttsråd påde tre avdelningarna. Av dessa befattningshavare är sex ordinarie eller extraordinarie tekniska leda- 1976/77: 96 78 möter,sju göromålsförordnade tekniska ledamöter samt en ordinarie och en extraordinarie lagkunnig ledamot. Av ledamöterna är samtliga utom en av de bådalagkunniga indelade på avdelning. Den återstående lagkunnige ledamotentjänstgör dels vid handläggning av mönster-, varumärkes- och namnärenden, dådet aUtid krävs minst två lagkunniga ledamöter, dels vid handläggning avpatentärenden på den kemiska och den mekaniska avdelningen, när ärendenasbeskaffenhet fordrar deltagande av lagkunnig ledamot, samt även på denelektrotekniska avdelningen i motsvarande fall, när den på denna avdelningindelade andre lagkunnige ledamoten inte deltar. I den tidigare lämnade redogörelsen för dennuvarande organisatio nen (avsnitt 2.3.2) har också påpekats attbesvärsavdelningen tillförts ett visst resurstillskott genomatt tjänstemän från patentavdelningen stäUts tiU avdelningens förfogande somtUlfälliga tekniska ledamöter och som föredragande (jfr. 11 § i instmktionenför verket och 1 § första stycket i arbetsordningen för besvärsavdelningen)Detta tillskott kan f. n. beräknas uppgå till tvåtre manår. De inlånadetjänstemännen från patentavdelningen placeras på de olika avdelningarna alltefter det aktuella behovet. Handläggningen är i princip skriftlig. Som ettinslag i ett ärendes beredning kan dock ingå muntlig förhandling. Sådanaförhandlingar har ägt rum i ungefär 100 fall . Ärendena fördelas enligt arbetsordningen mellanledamöterna som referenter efter ärendenas olika beskaffenhet (rotelindelning).Referenterna har därefter att svara för ärendenas beredning (föreläggande omkomplettering, förordnande om skriftväxling, beslut om muntlig förhandling)och inläsning för föredragning. I fråga om patentärenden äger session mm påonsdagar och i fråga om mönster-, vammärkes-och namnärenden på torsdagar.Sessionerna pågår i allmänhet med ett kortavbrott för lunch. Muntiiga förhandlingar hålls företrädesvis . Dethänder inte sällan att en session drar över till och ibland äventUl nästföljande. Vid sessionerna föredras ärendena i regel avreferenterna som efter föredragningen också lägger fram förslag till beslut iärendena. Ärende som föredragits av särskilt förordnad föredragande som intehar ledamots ställning vUket förekommer i mindre omfattning i samband medatt tjänstemän tillfälligt ställs tUl förfogande från patentavdelningen skall enligt arbetsordningen kontrolläsas efter föredragningen av referenten.Annat ärende kontrolläses av ledamot på avdelningen enligt ordförandensbestämmande. 1976/77: 96 79 Tiden för föredragning av ärenden som skall avgörasi sak och således inte bara bli föremål för någon formell åtgärd i form avexempelvis remiss till patentavdelningen varierar givetvis betydligt. Mindrekomplicerade ärenden torde vanligtvis kräva av ,medelsvåra ärenden och komplicerade ärenden mellan 90 minuteroch . Härtill kommer sedan den tid som krävs för överläggning tillbeslut. Också varierar givetvis högst betydligt med hänsyn tillärendenas olika beskaffenhet. J.2.2Fördelningen av arbetet på olika moment Beträffande fördelningen av ledamöternas arbete påolika arbetsmoment finns inga statistiska värden att tillgå. Från en inom densvenska kommittén för en gemensam nordisk besvärsinstans i patentärenden i maj1966 upprättad promemoria må emellertid i detta sammanhang återges följandebedömning. En ungefärlig uppskattning från ledamötemas sida avden tid som ägnas dessa olika uppgifter har lett fram till vissa procentuellagenomsnittsvärden. Det visar sig att något mer än halva arbetstiden åtgår tillden förberedande behandlingen av egna ärenden fram till det att dessa ärfärdiga till föredragning med utskrivet förslag till beslut. Denna tid uppskattastill av totala arbetstiden. För själva föredragningen och det efterarbete somåterstår innan beslutet är definitivt färdigt anses åtgå och därvidhar även hänsyn tagits till att somliga ärenden måste föredragas mer än engång. De muntliga förhandlingarna i egna ärenden tordesammanlagt likaledes erfordra av totala arbetstiden, och dettainnefattar såväl det förberedande arbetet som själva förhandlingen ochefterarbetet med protokollet. Ledamotens deltagande i övriga ledamöters ärendenuppskattas till , och däri ingår även arbete i samband med muntligaförhandlingar i dessa ärenden. Slutligen ägnas återstående av tiden åt olikaslag av arbete som tillhör tjänsten, såsom exempelvis deltagande i plenum,nämnder och kommittéer. Nämnda bedömning torde enligt vad utredningenkunnat konstatera i stort sett äga gUtighet också i dagens läge. Två faktorerspelar dock numera en betydligt större roll . Dels har antaletremisser från regeringsrätten i dit fullföljda mål ökat markant från 17 år1966 tUl 1974 vUket i praktiken innebär att f. n. avbesvärsavdelningens totala kapacitet tas i anspråk för handläggning av remisser(se härom närmare avsnitt 10.1). Dels har kommittéarbetet och deltagandet iinternationeUt samarbete ävensom utbildningsverksamheten ökat kraftigt. Någonprocentuell uppskattaing låter sig dock svårligen göra för sistnämndaaktiviteter. 1976/77: 96 80 4 Arbetsbelastning och produktion 4.1 Utvecklingenunder den senaste Den från arbetsbördesynpunkt klart dominerandegruppen av ärenden utgör patentärendena. Utvecklingen har för denna grupp präglats av en tiU en början relativtmåttlig men mycket kraftig Ökning av antalet ärenden.Samtidigt har också produktionen ökat väsentligt. Den har dock inte under någondel av perioden kunnat bringas i nivå med antalet inkommande ärenden, ehuruden under slutet av perioden närmat sig tillströmningen. Balansen av oavgjordaärenden har därför ökat och uppgick till totalt 2 870 ärenden,vUket med en årsproduktion av cirka 950 ärenden svarar mot enbehandlingstid . Det behöver inte närmare utvecklas att densituation som sålunda uppstått är förenad med påtagliga olägenheter i skUdahänseenden. Det har också vid utredningens överläggningar med företrädare förpatentverkets kundkrets starkt understrukits att bemästrandet av balansen ärett av de f. n. mest angelägna problemen att komma tUl rätta med. I fråga omdetaljerade statistiska uppgifter hänvisas till bilaga 1, i vilken återgespatentverkets officiella redovisning för perioden 1974 (Tabell XX). Vad angår varumärkes-, mönster- och namnärendena,av vilka varumärkesärendena är den från arbetssynpunkt tyngsta gruppen, hartillströmningen varierat något . För alla gruppernagäller dock att produktionen kunnat hållas på en sådan nivå att någrabesvärande balanser f, n, inte föreligger. Behandlingstiderna är föredömligtkorta i fråga om vammärkesärenden i genomsnitt mindre än ochärendena kan i aUmänhet tas upp till avgörande utan dröjsmål efter det attpartema slutfört sin talan. I fråga om närmare statistiska detaljer hänvisastUI bilaga 1, i vUken återges patentverkets officiella redovisning förperioden 19681974 (Tabell XXIoch Tabell XXII; såvittgäller mönsterärendena är redovisningsperioden med hänsyn tUl tiden förikraftträdandet av mönsterskyddslagstiftning begränsad till åren19711974). 4.2.1Ökad tillströmning av besvär m. m. Den primära orsaken till den successivt ökandebalansen av oavgjorda patentärenden är utan tvivel att söka i den kraftigastegringen av antalet inkomna besvär som skedde medtop- 1976/77: 96 81 parunder , då antalet besvärsärenden vardera året översteg 1200. Nämnda antal innebar nästan en fyrdubbling i förhållande till åren 1964och 1965, då besvärsärendena vardera året uppgick till 341, och nästan entredubbling i förhållande till 1967, då antalet besvär uppgick till 429. Nivånhar därefter sjunkit något och för åren 19711975legat på i genomsnitt knappt 950 ärenden. med den ökade tillströmningen av besvär ipatentärenden har som tidigare framhållits också produktionen ökat väsentligt.Sålunda uppgick antalet avgjorda besvär tUl 226 för att däreftersuccessivt öka med en topp på 931. Takten har därefter minskat någotoch antalet avgjorda besvär ligger för åren 19711975 på i genomsnitt knappt775. 4.2.2 Ökatantal remisser från regeringsrätten Den ökade produktionen har lett till att antalettill regeringsrätten fullföljda mål också ökat väsentligt. Från att halegat nere på mindre än 30 måU, ökade antalet successivt 1974 nå upptill 108. Som närmare kommer att behandlas i samband med frågan om enbegränsning av möjligheterna att jämka patentkraven vid fullföljd av talan(avsnitt 10.1) föranleder de tUl regeringsrätten fullföljda målen regelmässigtremiss till besvärsavdelningen för utlåtande i tekniska frågor. Antalet sådanaremisser har därför ökat kraftigt och har hittUls uppgått tilli genomsnitt cirka 90 . Remisserna är ofta mycket arbetskrävande och kanfrån arbetssynpunkt i själva verket jämställas med motsvarande antal besvärsärenden.Detta innebär i praktiken att av besvärsavdelningens totalakapacitet fått tas i anspråk för besvarande av remisserfrån regeringsrätten med ärav följande motsvarande lägre avverkningskapaciteti fråga om inkomna besvärsärenden från patentavdelningen. Däremot spelar den instmktionse;nliga skyldighetenatt avge utlåtanden till de allmänna domstolarna i patentmål endast enmarginell roll i sammanhanget. Antalet sådana utlåtanden har varit mycketfåtaliga under hela den senaste . 4.2.3 Ökadgenomsnittlig arbetsbelastning i ärendena Förutom att tillströmningen av ärenden ökat, tordedet förhålla sig så, att den genomsnittliga arbetsbelastningen per ärende ökati inte obetydlig grad . Detta hänger samman med att tekniken 1Den exakta siffran kan inte anges, då äldre statistiskt material i fråga omfullföljda mål till regeringsrätten avser totala antalet mål från besvärsavdelningen,inklusive mål om varumärken och mönster. Totala antalet mål utgjorde för år1966 32 stycken. Av detta antal kan erfarenhetsmässigt högst en tredjedel,sannolikt en ännu mindre del, beräknas ha avsett varumärken och mönster. 6 1976/77. 1 saml nr 96 1976/77: 96 82 blirallt mer komplicerad, vilket i sin tur gör att utredningen i ärendena ofta blirmer omfattande . 4.2.4Orsaken till den ökade tillströmningen av besvär m. m. 4.2.4.1 Tillströmningenav patentansökningar m. m.